Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Prīšistuorė

**Prīšistuorė** (čiesās **proistuorė**) - žmuonėjės istuorėjė nu pėrmū čiesū, kumet homėninā pradiejė dėrbtėis primėtīvios rakondos ėš kūlė ligė rašta ėšradėma. Daba proistuorės pabėnga vės tonkiau ėmama sėitė so žemdėrbīstės pradžė.

Kadongė prīšistuorės pabėnga tonkiausē sėijama so rašta ėšradėmo, skėrtėnguos kultūruos prīšistuorės pabėnga atiejė skėrtėngo čieso, vuo kai katruos kultūras sava rašta ėšvės nabova sokūrosės.

## Kronoluogėnē riemā

Tradėcėškā prīšistuorė skėrstuoma i laikuotarpios, pasiūlītos danu muokslėninka Tomsena:

* kūlė omžiu:
	+ paleolita;
	+ mezolita;
	+ neolita;
* bruonzas omžiu;
* gelžėis omžiu.
# Kuolombėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de Colombia** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Kuolombėjės vieleva | Kuolombėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Kuolombėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ėspanu |
|  |
| Suostėnė | Buoguota |
|  |
| Dėdliausis miests | Buoguota |
|  |
| Valstībės vaduovā | Gustavo PetroPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   1 138 910 km² (25) 8,8% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   43 593 035 (28) 38,28 žm./km² (132) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 303,70 mlrd. $ (30) 7 100 $ (81) |
|  |
| Valiota | Kolumbėjės pesos (COP) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -5 nė |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt Prėpažint | nu Ėspanėjės 1810 lėipas 20 1819 rogpjūtė 7 |
|  |
| Interneta kuods | .co |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 57 |

**Kuolombėjė** - valstībė Pėitū Amerėkuo, prī Ramiojā vuondenīna. Tor 32 departamientus ėr suostėnės apīgarda. Suostėnė īr Buoguota. Kuolombėjuo gīven 43 mėlėjuonā žmuoniū.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Kuolombėjė paskėrstīta i 32 departamentus (*departamento*) ėr i suostėnės apīgarda (*distrito capital*), vuo departamentā smolkiau soskėrstītė i savėvaldībės.

Departamentu sārašos (skliaustūs nuruodīts adminėstracėnis cėntros):

|  |  |
| --- | --- |
| 1. Amazonas (Letisėjė)
2. Antioquia (Medeljinas)
3. Arauca (Arauka)
4. Atlántico (Barankėljė)
5. Bolívar (Kartakena)
6. Boyacá (Tonka)
7. Caldas (Manėsalesos)
8. Caquetá (Fluorensėjė)
9. Casanare (Juopalės)
10. Cauca (Puopajans)
11. Cesar (Valjedopars)
12. Chocó (Kėbda)
13. Córdoba (Muonterėjė)
14. Cundinamarca (Buoguota)
15. Guainía (Puerta Ėnėrėda)
16. Guaviare (San Chose del Guavjarė)
17. Huila (Nėiva)
 | 18. Guajira (Rioačia)
19. Magdalena (Santa Marta)
20. Meta (Vėljavėsensėjės)
21. Nariño (Pasts)
22. Norte de Santander (Kokota)
23. Putumayo (Muokuoa)
24. Quindío (Armenėjė)
25. Risaralda (Perėira)
26. San Andrés y Providencia (San Andresos)
27. Santander (Bokaramanga)
28. Sucre (Sėnselekas)
29. Tolima (Ėbagė)
30. Valle del Cauca (Kalės)
31. Vaupés (Mėto)
32. Vichada (Puerta Karenjs)
33. \*Bogotá, Federalėnė Apīgarda
 |
# Gagaūzu kalba

**Gagaūzu kalba** – tiorku kalbū gropės kalba. Dėdliausē nauduonama pėitū Muoldavėjuo, pėitū Okraėnuo, šiaurės Kaukazė, šiaurės rītū Bolgarėjuo ė Romonėjuo. Krūvuo īr aple 150 000 žmuoniū, katrie rokounas gagaūzu kalba.

## Alfabets

Nū 1996 m. vartounamė luotīnėškė rašmenīs. 1956-1996 nauduota kėrėlėca. Vuo lėgė 1956 m. bova nauduots graiku rašts.

### Kėrėlėca

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ä ä | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё |
| Ж ж | Ӂ ӂ | З з | И и | Й й | К к | Л л | М м |
| Н н | О о | Ö ö | П п | Р р | С с | Т т | У у |
| Ӱ ӱ | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ |
| Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |

### Luotīnu rašts

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ä ä | B b | C c | Ç ç | D d | Е е | F f |
| G g | H h | I ı | İ i | J j | K k | L l | M m |
| N n | O o | Ö ö | Р р | R r | S s | Ş ş | T t |
| Ţ ţ | U u | Ü ü | V v | Y y | Z z |

## Šaltenē