Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Teruorėzmos

**Teruorėzmo** paprastā vadėnams uorganėzouts gropiu sistemėngs grasėnėms arba nenospiejama smorta nauduojėms sėikont ideuoluogėniu tėkslū. Pamatėnis teruorėzma taikėnīs – cėvėlē gīventuojē, vuo pagrėndėnis gėnklos – baimė.

Teruorėzma skvarmas:

* žmuoniū gruobėms;
* transpuorta prīmuoniu ožgruobėms;
* autuomuobėliu spruogdėnėms;
* spruogmenū palėkėms liektovūs ė masėnies sosėbūrėma vėituos;
* indėvėdoalė ė gropėnē nužodīmā;
* kuomonalėniu tėnklū gadėnėms;
* sabuotažos;
* pruodoktu ė geramuojė ondėns ožnoudėjėms.
# Rasėzmos

**Rasėzmos** īr dėskrėmėnacėjės fuorma, kai rasė īr pagrėndėnis veiksnīs, apsprendontis žmuogous gabomos, ka tam tėkra rasė īr vėršesnė ė/o ka so žmuonėm rēk elgtėis prėklausuomā nu anu rasėnės kėlmies. Rasėzmos bova vėina pagrėndėniu fašėzma duoktrinu.
# Angela Merkel

Angela Merkel kanclerēvėma čieso.
**Angela Dorotiejė Merkel** (vuokīškā: *Angela Dorothea Merkel*, g. 1954 m. lėipas 17 d. Kasnerė) īr Vuokītėjės puolitėkė 2005—2021 m. iejosė šalėis kanclerės parēgībės, pėrmuojė muotrėška ēnontė tuokis parēgībės Vuokītėjuo.

1991-1994 m. iejė Vuokītėjės muotrėšku ė jaunėma ministrės, 1994-1998 m. aplėnkuos keravuojėma ministrės parēgībės. 2000-2018 m. bova Vuokītėjės krėkštiuoniu demuokratu sājongas pėrmėninkė. 2007 m. pėrmėninkava Euruopas Vaduobu Tarībā.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Bova prīš **Gerhards Šrioderis** | **Vuokītėjės federalėnis kancleris** 2005-2021 | Pakaitė **Olafs Šolcos** |
| Bova prīš **Matis Vanhanens** | **Euruopas Vaduobu Tarības pėrmėninkė** 2007 | Pakaitė **Žozė Sokratešos** |
# Fašėzmos

Fašėstu sėmbuolis
**Fašėzmos** īr tuotalėtarėnė tuolėma dešeniuojė puolėtėnė ideoluogėjė, atsėradosė Italėjuo XX a. tretiuojė dešėmtmetė pradiuo.

Fašėstėnės vīriausībės isigaliejėsės bova Italėjuo (1922-1945 m.), San Marinė (1923-1943 m.), Mančiūko (1932-1945 m.), Austrėjuo (1934-1938 m.), Romonėjuo (1940-1944 m.), Jugoslavėjuo (1935-1939 m.), Ispanėjuo (1936-1975 m.), Portugalėjuo (1933-1974 m.), Graikėjuo (1936-1941 m.), Sluovakėjuo (1939-1945 m.), Albanėjuo (1939-1943 m.), Prancūzėjuo (Viči Prancūzėjės režėms 1940-1944 m.), Joudkalnėjuo (1941-1943 m.), Haitie (1957-1968 m.)

Tēpuogė Vuokītėjuo (Tretiam Reichė) 1933-1945 m. čieso ė anuos okupoutuos terituorėjuos bova ivestė nacėstėnē režėmā.

## Tēpuogė veizieket

* Nacėzmos
# Naciuonalėzmos

**Naciuonalėzmos** - ideuoluogėjė, teigontė tam tėkruos gīventuoju gropės naciuonalėni (tautėni) bendroma ė sėikontė sojongtė ta gropė tuoke bendroma pagrėndo i valstībėni darėni.

## Nūruodas
# Žīdā

**Žīdā** īr tauta, kėlosė ėš Izraėlė, ėr ėšpažīstotė judaėzma. Nūnā ėšsėbarstios puo vėsa svieta. Žīdā pasėžīm ka īr labā vierītuojā, vėslaik kovuo ož sava ėstuorėnes ė tautėnes vėrtībes.

Par vėsos omžios dėlė dalės anū verties prekība, fėnansās, gīvena kuolektīvās. Lėgė II svieta vainuos Lietovuo gīvena gausos žīdu kuolektīvā, Žemaitėjuo anū gausē bova Salontūs, Mažeikiūs, Telšiūs.
# Islams

Arabu ruodos hieroglėfs, katros reišk Ėslama
**Islams** īr ontra palē vierojontiu skaitlio svieta viera. Ana īr monoteistėnė viera, ė anuos ėšpažėniejē vadėnamė mosolmuonās. Dievs īr vadėnams Alacho ėr anuo pranašos īr Mahomets. Malduos nomā īr vadėnamė mečetiem. Islams atsėrada 632 m. Arabėjuo. Ans zars ėšplėta vėsam Arabu svietė ė paskiau ė tuolėmesniūs kraštūs (Indonezėjuo, Indėjuo, Torkėjuo).

Islams tor dvė pamatėnė atšakė:

* Sunėzmos (dėdliausė, dėdoma Arabėjuo, Torkėjuo ė kėtor)
* Šijėzmos (mažesnė, dėdoma Iranė, daug īr tēpuogė Irakė, Afganėstanė)

Kėtas palē dėdoma mizernos atšakas: charidžėtā. Kai katrūs šalīs, kāp Saudo Arabėjuo, paplėtosė radėkalė sunėtu islama skvarma, vahabėzmos. Anou vierėj tēpuogė teruorėstėnė tėpa valdės kāp Talibans, Islama valstībė.

Lietovuo tēpuogė īr islama ėšpažīstontiu — mažne 0,1%. Ėš vėsa Lietovuo vēk ketorės mečetės, vuo pėnkta da īr Vėlniou bovosė, pakuol anuos nasogriuovė. Žemaitėjuo mosolmuonu malduos nomū nie.

Islama mens tonkiausē pasėreišk arkitektūruo, kaligrafėjuo, tekstėlie, keramėkuo, stėkla apdėrbėmė.
# Gīvėntuoju tonkoms

Gīvėntuoju tonkoms svieti vagol valstībis, 2006 metās
**Gīvėntuoju tonkoms** - geuograpėnės termėns apėbūdėnontės gyventoju kėikė tamtėkram pluoti. Dėdlē tinkē naudojams 1 žm/km² roudėklis.

Bėndrs svieta gīvėntuoju tonkoms īr 44,7 žm./km².
# Miests

Modernėšks miests
**Miests** - gīvenvėitė, katruo gīven dėdlis skaitlios žmuoniū. Šiou meto dėdliausis svieta miests īr Mechėks arbe Tuokėjs (priklausuomā nu tuo, katrėi prīmėstē anims priskėramė), vuo skaitlioujont be prīmėstiu - Šanchajos.

Miests tonkiausē sosėded ėš gīvenamūjū, pramuonėniu ė versla rajuonu ė atlėikt admėnėstracėnės funkcėjės, katruos gal būtė platesnės nekāp patėis miesta terituorėjė. Dėdliuojė miesta dali, tonkiausē, ožjem bodīnkā, kelē ė gatvės.

Īpatings vaidmou ten miestams cėvėlėzacijū istuorėjuo. Diel sava specifėkas miestā patapa svarbiausēs cėvėlėzacėjū pažunguos cėntrās. Čė susidara salīgas kortėsvarbiauses cėvėlėzacėnes vertībes. Miestū atsiradėms paruoda ėstuoriniū koltūrū gėmėėma, vuo anuos gimst karto su dėdžioujo žmuoniū pasėtraukėmo iš gamtuos pasaule. Cėvėlėzacėjė atsirond karto su miesto ė miestė (arkitektūra, rašts, teisė, kults ė t.t.). Miests egzistoun kāp vėsuomenes ėntegravėma fuorma.

Kāp liodėj arkeoluogėnē doumenīs ė rašītėnē šaltėnē, senuobės miestū luopšīs - Artėmė̄jė Rītā.

## Žemė - miestu tėpa planeta

JTO pruognozava, ka 2010 m. 51,3 proc. gīventuojū gīvens miestūs. JAV Šiaures Karolinas ė Džuordžėjes universitetū muokslininkā Ron Wimberley, Libby Morris ir Gregory Fulkerson, rėmdamėisės demuografėnes muodelias, mėslėj ka 2007 metū gegožės 23 d. tapa persėlaužėma dėina. Šio dėin miestū gīventuojū skaičios pasaulie turiejė būtė 3303992253, vuo ne miestė gīvenuntiū skaičios - 3303866404.

## Tēpuogė veizieket

* Suoda
* Miestalis
* Dėdmiestis
* Metruopuolis

## Nūruodas

* Lietovuos Respoblėkas terituoriniū admėnėstracėniu vėinetū ėr anū robežiu istatīmā
# Ideuoluogėjė

**Ideuoluogėjė** - puolitėkuo reišk idieju ė tėkslū vėsoma.

Dabartėnio čieso pagrėndėniem puolitėniem ideuoluogėjuom laikuomė:

* suocēlėzmos (kairie)
* liberalėzmos (centros)
* kuonservatīvėzmos (dešėnie)
# Puolitėka

**Puolitėka** ī tuokis rēkals, katrou galam apībrėižtė kelēs būdās:

1. vėišuosės valdiuos fuormavėms, vėišuosės valdiuos fuoramvėma teknoluogėjė.
2. vėišūju rēkalū riedīms: prietieliu gīvenėma riedīms ė pastuovos kieravuojėms, kap ī nūstatuomas bėndras prėvaluomas taisīklės terp žmoniū aba terp valstībiu.
3. mens valdītė valstībe (palē Arėstuotėli);
4. autorėtetėnis, prėvaluoms vertībiu paskėrstėms terp žmuoniū (palē Deivėda īstuona);
5. kas, kū, kada ė kap doud a gaun (palē Haruolda Lasvela).

Patsā žuodis „pouolėtėka“ ī kėlėma nug senuobės grāku žuodė *polis*, katros rēšk „miests/valstībė“. Muokslos, katros ožsijėm puoltėka puolituoluogėjė ī.

## Nūruodas

* Politika.lt
# Demuokratėjė

Demuokratėjės indeksa žemėilopis
**Demuokratėjė** (gr. δήμος 'liaudis' + κρατῶ 'valdau') reišk valdīma skvarma, katruo vėsė pėlėitē tor teisė dalīautė šalėis valdīmė, skėrtėngā nu valdīma skvarmas, katruo tuokė teisė prėklausa vėinā klasē, ėšskėrtėnē gropē o autuokratou. Ta teisė pėlėitē igīvendėn tėisiuogē referendomūs ė plebėscėtūs o per sava ėšrėnktos atstuobos.
# Puolitėnė partėjė

**Puolitėnė partėjė** - pėlėitiu gropė, susbūrosė i specėfėnu uorganįzacėje, katruos pagelba anie sėik dalīvautė priėmont puolitėnios sprendėmos ė palaikītė tam tėkra ideuoluogėje, aba sosvėinėjosė tam tėkrū specėfėniu ėnteresu pagrėndo. Partiju pagrėndėnė paskėrtis īr rėnkėmu būdo igautė galėmībe sodarītė vīriausībe ė igīvendėntė sava puolitėnes nūstatas.

2008 m. rogpjūti Lietovuo bova 41 iregėstrouta partėjė.

## Tēpuogė veiziekat

* Lietovuos partėjės
# Valstībė

**Valstībė** terptautiniu santėkiu pluotmie paprastā vadėnama tam tėkruo konkrečiuo veituo gyvoujanti poėlėtėni organzacėjė, torėntė vėslaikine valde, nuolatėnuos gīventuojus ėr soverineteta.

## Da veizėkėt

* Svieta valstībiu sārašos