Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ontra svieta vaina

**Ontra svieta vaina** notėka par XX o. vėdorė, nūg 1939 m. siejės 1 d. lėgė 1945 m. siejės 2 d. Ana bova pati dėdliausė ė žiauriausė vaina svieta isuorėjuo. Dalīvava nat 61 valstībė, vaina ējė ont 40 valstībiu terituorėju. Glabna kuova vīka terp fašėstu (Trets Reichs, Japuonėjė, Italėjė) ė sājongėninku (TSRS, JAV, JK，Kėnėjės). Par vaina žova nūg
70 lėgė 85 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē TSRS ė Kėnėjės gīvėntuoju.

Lietova i vaina bova itraukta 1939 m. rogpjūtė 23 d. dėina, kumet palėka pasėrašīts Molotova-Ribentropa pakts. Palē anou pradiuo vėsa Lietova atėteka Vuokītėjės itakas sferā, ale pu vielesniu derību bova priskėrta TSRS. Vainā prasėdiejos, 1939 m. siejės 1 d. Lietovuos vīriausībė paskelbė neutralėteta. Spalė 10 dėina, vaduovaunontis sotartėm so TSRS, pri Lietovuos bova viel prijongts Vėlnios, vuo i grōžėntas terituorėjės ivesta 20 000 tarībėniu kareiviu. 1940 m. bėrželė 15 d. ėškart pu ultimatuma TSRS okupava, vuo rogpjūtė 3 d. aneksava Lietova — ijongė i TSRS sodieti.

Vainas veiksmā Lietovuo prasėdiejė 1941 m. bėrželė 22 d., kumet nacėstėnės Vuokītėjės karioumenė ožjėmė ciela Lietova. Tou pat čieso bova soorganėzouts Lietoviu aktīvėstu fronta antisuovėitėnis sokėlėms, palėka paskelbta laikėnuojė vīriausībė, katruos nacē napripažėna ė leida vēktė ligė rogpjūtė 5 dėinas. Lietova palėka Lietovuos generalėnė srėtėm Ostlanda šmuotė.

Naciu okupacėjės čieso Lietovuo liuob vīkdītė holokausts, diukuo palėka ėšžodītė 91-95 % Lietovuos žīdu (195 000), da 30 000 prieteliu ėšvežta i koncentracėjės stuovīklas. Naciu okupacėjės čieso meto vīka nedėdlis antinacėnis prīšėnėmasis, tonkiausē pasīvos (taikėngs).

1944 m. lėipa Rauduonuojė armėjė pradiejė veržtėis i Lietova. Lėipas 13 d. ožjėmė Vėlniu, rogpjūtė 1 d. – Kauna, spalė 8 d. - Telšius, vuo spalė 23 d. bova ožėmta ciela Žemaitėjė. Paskiausis ožjėmts Lietovuos šmuots, Klaipieda ė Koršiu Nerėjė, ožjėmtė atėtėnkamā 1945 m. sausi ė vasari.

Pu tuos vainuos palėkosė Šaltuojė vaina ožtroka mažne 50 metu.

## Galerėjė

* Ontra svieta vainuos ėškadas - nožodītė̄jė cėvėlē ė karėškē. Pruocentalē Lietovas netėkėmā bova vėina dėdliausiu.
* Sājongėnėnku vadā 1945 m. nutėkosės Jaltas konferencėjės čieso. Ont kriesla sied Vinstons Čerčėlis (JK), Franklins Rūzvelts (JAV) ė Josips Stalėns (SSRS)
* Niurnberga teismos vainuos nosėkaltėliams teistė
* Terptautėnis karėnis Tuolėmūjū Rītū Trėbuonuols ė vėinė glabnū Japuonėjės imperėjės teisiamū, iskaitont bovosė Japuonėjės imperėjės premjiera Hideki Todžio

## Šaltenē
# Graiku rašts

|  |
| --- |
|  |
| Graiku rašts |
| Nauduojamas raidės |
| Α α | Ν ν |
| Β β | Ξ ξ |
| Γ γ | Ο ο |
| Δ δ | Π π |
| Ε ε | Ρ ρ |
| Ζ ζ | Σ σ ς |
| Η η | Τ τ |
| Θ θ | Υ υ |
| Ι ι | Φ φ |
| Κ κ | Χ χ |
| Λ λ | Ψ ψ |
| Μ μ | Ω ω |
| Kėtė znuokā |
| Ϛ ϛ | Ͳ ͳ (Ϡ ϡ) |
| Ϙ ϙ (Ϟ ϟ) |  |
| Nebnauduojamas raidės |
| Ϝ ϝ (Ͷ ͷ) | Ϻ ϻ |
| Ͱ ͱ | Ϸ ϸ |

**Graiku rašts** – 24 ženklū alfabets. Nauduojama graiku kalbā ožrašītė nu IX omžė pr. Kr.. Senuobie da kėtė znuokā: Ϛ, ϛ (stigma), Ϙ, ϙ; Ϟ, ϟ (kopa), Ͳ, ͳ; Ϡ, ϡ (sampi); nauduotas raidės: Ϝ, ϝ; Ͷ, ͷ (digama), Ͱ, ͱ (heta), Ϻ, ϻ (san), Ϸ, ϸ (šo). I graiku rašta anuos pakliova ėš Fėnėkėitiu abecelės, kor anuos bova nauduonamas specėpėnem semitu kalbū garsams žīmiet.

## Nūruodas

* Greek Unicode issues
# Kėnu kalba

| Kėnu kalba (*汉语/漢語；中文)*) |
| --- |
| Ruokounamas | Kėnėjuo, Taivanė, Singapūrė, Induonezėjuo, Malaizėjuo, kėnu bėndroumeniesė vėsam svietė |
| Besėruokounontiu | vėrš 1,3 mlrd. |
| Vėita svietė | 1 (jēgo laikīsem vėina kalba) |
| Kėlėms |
Kėnu-tėbetėitiu |
| Valstībėnė kalba |
| Valstībėnė kalba | Kėnėjės Liaudėis Respoblėkuo, Kėnėjės Respoblėkuo Taivanė, Singapūrė |
| Kalbas kuodā |
| ISO 639-1: | zh |
| ISO 639-2: | chi (B) / zho (T) |
| SIL: | CHN |

**Kėnu kalba** (汉语/漢語, 华语/華語, arba 中文; Pinyin: Hànyǔ, Huáyǔ, o Zhōngwén) - tuonėnė kalba, katra prėklausa kėnu-tibetėitiu ruodu šeimuo. Ana īr labiausē svietė paplėtosė kalba. Nuors kėnu kalba diel paprastoma laikuoma vėina, anuos tarmės būto galam priskėrtė atskėruoms kalbuoms.
# Dzenbudėzmos

**Dzenbudėzmos** vuo **dzen** (ėš japuonu kalbuos 禅 = *zen* par kėnu 禅, vuo pėrmiausia ėš sanskrita *dhyāna*, kas znuočie sosėkaupėms, mėslėjėms + budėzmos) īr mahajanas budėzma šaka. Sosėskvarmava V–VI o. Kėnėjuo. Pradėninks — budėstu vėinoulis Bodhidharma. Plėta Kuoriejie. Ėš anuos — Japuonėjuo, kor paplėta XII-XIII o. Dzenbudėstu glabna idiejė — kuožnos gal atrastė tėisa patsā, gėlėndamons i savi.

Vaduovaujamė muokītuojė dzenbudėstā praktėkous *dza dzen*, aba siedėma meditacėjė. Glabnas dzenbudėzma sraujės īr rinzai ė soto muokīklas. Dzenbudėzmos toriejė magtīnga itaka japounų tradėcėnē koltūrā, estetėkā, arkitektūrā, maliavuojėmou ė bėndrā dailē. Nuo XX o. paplėtės Vakarū šalīs.
# Kijuots

Kėjuots|  |
|  |
| Suostėnė | 中京区  |
| Žmuoniū skaitlios | 1 463 723 (gīvėntuoju sorašīms, 1 spalė 2020)  |
| Ikūrėma metā | 1 balondė 1889, 18 lapkristė 794  |
| Gimnos | municipal anthem of Kyoto  |
| Mers | Daisaku Kadokawa  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Kėjuota prefektūra |
| Šalės | Japuonėjė |
| Pluotībė | 827.83 kvadratėnis kiluometros |
| Ondenė telkėnē | Kamo River, Kacuragava, Yodo River, Biwako Sosui |
| Koordėnatės | 35.01161°N 135.76811°E  |
| Pašta kods | 600-0000–616-9999, 520-0461–520-0465  |
| Telepuona kods | 75  |
| Žemielapis |
| Mers | Daisaku Kadokawa  |
|  |

**Kijuots** vuo **Kijots** (japuonėškā 京都 = *Kyōto*) – Japuonėjės miests Honšiū saluo, vėina ėš senū šalėis suostėniu. Prefektūras suostėnė. Miests pabūdavuots 792–794 m. kāp *Heiankio*. Dabartėis gadīnie tas īr glabnos turėzma cėntros. Anūs trauk šmuots ėšlėkosiu senuobėniu bodīnku. Gīven mažne posontra milijuona žmuoniū.
# Tokėjės

Tokėjės|  |
|  |
| Suostėnė | Šindžiuku  |
| Žmuoniū skaitlios | 14 264 798 (2022)  |
| Ikūrėma metā | 6 siejės 1868  |
| Gimnos | Tokyo Metropolitan Song  |
| Mers | Yuriko Koike  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Japuonėjė |
| Šalės | Japuonėjė |
| Pluotībė | 2,194.05 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 6  |
| Ondenė telkėnē | Tokijo įlanka |
| Koordėnatės | 35.6894°N 139.6917°E  |
| JP-13  |
| Žemielapis |
| Mers | Yuriko Koike  |
|  |

**Tuokėjė prefektūra (東京都; *Tōkyō-to*)**|  |
| **Suostėnė** | n/a |
| **Regijuons** | Kanto regijuons |
| **Sala** | Huonšiū |
| **Gobernatuorios** | Yōichi Masuzoe |
| Pluotībė | 2 187,58 km² |
|  - **% ondėns** | 1% |
| **Gīvėntuojē**  (2008 m. lėipas 1 d.) |
|  - Gīvėntuoju | 12 886 838 |
|  - **Tonkoms** | 5 890 žm./km² |
| **Srėtis** | {{{Srėtis}}} |
| **Savėvaldībės** | 62 |
| **ISO 3166-2** | JP-13 |
| **Svetainė** |  |
| **Prefektūras sėmbuolē** |
|  - **Sėmbuolē** | Sakura, *Ginkgo biloba*, *Larus ridibundus* |

**Tokėjės** vuo **Tuokėjės** (*Tōkyō*, 東京; pažuodiou – „Rītū suostėnė“, oficēlē - **Tokėjė metruopuolėjė**) – Japuonėjės suostėnė. 8,34 mln. gīvėntuoju (2005; ba prīmiestiu). Isėkūrės Honšiū saluos pėitrītiūs, Kanto līgumuo, pri Tokėjė īlonkas.

Tuokėjou vīka 1964 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės ė 2020 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės (sosėvielėna diel COVID).
# Honšiū

Ėš kuosmuosė esontė palīduova veizėma Honšiū sala.
**Honšiū** īr dėdliausė Japuonėjės sala. Ėš vakarū anā skalaun Jauonėjės jūra, vuo ėš rītū - Ramosis ondėnīns.

Anuo isėkūrus suostėnė Tuokėjs ėr tek ėlgiausė Japuonėjuo opė – Šinans (370 km), īr aukštiausė vėršokalnė – ognėkalnis Fudzėjama (3776 m), tivoliou dėdliausis Japuonėjės ežers – Biva (673 kv. km).
# Kiūšiū

**Kiūšiū** (jap. 九州 Kiūshū – „Devīnes pruovėncėjės“) īr tret vogol dīdlė Japuonėjės sala, asonti labiausē ī pėitos ėr ī vakaros ėš pagrėndėniū salū. Kartu tai īr Japuonėjės regiuons, senuobie vadėnts *Saikaido*.
# Šėkoku

**Šikoku** (四国 shikoku - "ketore žemės") – ketvėrta vogol dīdli Japuonėjės sala, vėins ėš Japuonėjės regiuonū. Ī šiauri no anuos īr Honšiū sala, ī vakarus - Kiōšiū, a peitouse ėr peitvakariouse onā skolou Ramōsis vuondenīns.
# Hokaids

**Hokaida prefektūra (北海道 *Hokkai-dō*)**|  |
| **Suostėnė** | Sapors |
| **Regijuons** | Hokaida regijuons |
| **Sala** | Hokaids |
| **Gobernatuorios** | Naomičis Sudzukis |
| Pluotībė | 83 453,57 km² |
|  - **% ondėns** | 6,4% |
| **Gīvėntuojē**  (2010 m.) |
|  - Gīvėntuoju | 5 507 456 |
|  - **Tonkoms** | 66,4 žm./km² |
| **Srėtis** | 66 |
| **Savėvaldībės** | 207 |
| **ISO 3166-2** | JP-01 |
| **Svetainė** |  |
| **Prefektūras sėmbuolē** |
|  - **Sėmbuolē** | Hamanasu (*Rosa rugosa*), Ezomatsu (*Picea jezoensis*), Tanchō (*Grus japonensis*) |

**Hokaids** (japuonėškā 北海道) - ontra palē dėdoma Japuonėjės sala ė dėdliausė Japuonėjės prefektūra. Šiaurie sala skaloun Okotska jūra, vakarūs – Japuonėjės jūra, a rītūs - Ramosis ondėnīns.

Hokaida vėitėnē bova vadėnamė ainu. Daba jū cieluo Japuonėjė mizernā tie palėkė.

**Prefektūras**
Hokaids -
Aomoris -
Ivatė -
Mijagis -
Akita -
Jamagata -
Fukušima -
Ibarakis -
Točigis -
Gunma -
Saitama -
Čiba -
Tokėjės -
Kanagava -
Nijigata -
Tojama -
Išikava -
Fukujos -
Jamanašis -
Naganas -
Gifu -
Šidzuoka -
Aičis -
Mijė -
Šiga -
Kijuots -
Osaka -
Hiogo -
Nara -
Vakajama -
Totoris -
Šimanė -
Okajama -
Hirošima -
Jamagučis -
Tokušima -
Kagava -
Ehimė -
Kočis -
Fukuoka -
Saga -
Nagasakis -
Kumamots -
Oita -
Mijadzakis -
Kagošima -
Okinava

|  |   Japuonėjės admėnėstracėnis soskėrstīms – 日本 (Nihon) |  |
| --- | --- | --- |
# Aomorė prefektūra

**Aomorė prefektūra (青森県 *Aomori-ken*)**|  |
| **Suostėnė** | Aomoris |
| **Regijuons** | Tohoku regijuons |
| **Sala** | Honšiū |
| **Gobernatuorios** | Mijašita Soičiro |
| Pluotībė | 9645,64 km² |
|  - **% ondėns** | 1,2 |
| **Gīvėntuojē**  (2022 m. sausė 1 d.) |
|  - Gīvėntuoju | 1217989 |
|  - **Tonkoms** | 126 žm./km² |
| **Srėtis** | 8 |
| **Savėvaldībės** | 40 |
| **ISO 3166-2** | JP-02 |
| **Svetainė** | www.pref.aomori.lg.jp |
| **Prefektūras sėmbuolē** |
|  - **Sėmbuolē** | Namėnė vuobelės (*Malus domestica*), Rītėnis tojenis (*Thujopsis dolabrata*), Mažuojė golbė (*Cygnus bewickii*) |

**Aomorė prefektūra** (japuonėškā 青森県 = *Aomori-ken*, kas znuočie „žalė medė“) īr Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Japuonėjuo. Anuos suostėnė Aomoris īr. Garsie vuoboulēs, mažne 60% vėsu japuonėšku vuobouliū produkcėjės īr čė ožaugėnama.

**Prefektūras**
Hokaids -
Aomoris -
Ivatė -
Mijagis -
Akita -
Jamagata -
Fukušima -
Ibarakis -
Točigis -
Gunma -
Saitama -
Čiba -
Tokėjės -
Kanagava -
Nijigata -
Tojama -
Išikava -
Fukujos -
Jamanašis -
Naganas -
Gifu -
Šidzuoka -
Aičis -
Mijė -
Šiga -
Kijuots -
Osaka -
Hiogo -
Nara -
Vakajama -
Totoris -
Šimanė -
Okajama -
Hirošima -
Jamagučis -
Tokušima -
Kagava -
Ehimė -
Kočis -
Fukuoka -
Saga -
Nagasakis -
Kumamots -
Oita -
Mijadzakis -
Kagošima -
Okinava

|  |   Japuonėjės admėnėstracėnis soskėrstīms – 日本 (Nihon) |  |
| --- | --- | --- |
# Osaka

Osaka|  |
|  |
| Suostėnė | Kita-ku  |
| Žmuoniū skaitlios | 2 751 862 (1 kuova 2021)  |
| Ikūrėma metā | 1 balondė 1889  |
| Gimnos | Osaka City Anthem, Ōsaka shi no Uta  |
| Mers | Hideyuki Yokoyama  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Osakas prefektūra |
| Šalės | Japuonėjė |
| Pluotībė | 223.000 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 20  |
| Ondenė telkėnē | Higashi-Yokobori River, Aji River, Osaka Bay |
| Koordėnatės | 34.69375°N 135.50211°E  |
| Pašta kods | 530-0001  |
| Telepuona kods | 6  |
| Žemielapis |
| Mers | Hideyuki Yokoyama  |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |

**Osaka** (japuonėškā 大阪市 = *Ōsaka-shi*)  ī trets palē gīventuoju skaitlio Japuonėjės miests. Ėšbūdavuots ons Honšiū saluo ī.

Miestė ī dėdlis jūru ousts, do uora ousto.
# Torku kalba

| Torku kalba (*Türkçe*) |
| --- |
| Ruokounamas | Torkėjuo, Šiaurės Kėprė, Kėprė, Makeduonėjuo, Kuosuovė, Bolgarėjuo, Romonėjuo, Azerbaidžanė |
| Besėruokounontiu | vėršom 50 mln. |
| Vėita svietė | ? |
| Kėlėms |
Altajous kalbas (gėnčītėna)
 tiurku
  uogozu
   **torku** |
| Valstībėnė kalba |
| Valstībėnė kalba | Torkėjuo, Šiaurės Kėprė, Kėprė, Makeduonėjuo (regėjuonūs) ė Kuosuovė (regėjuonėnė kalba) |
| Kalbas kuodā |
| ISO 639-1: | tr |
| ISO 639-2: | tur |
| SIL: | {{{SIL kuods}}} |

**Torku kalba(torkėškā - Türkçe)* – tiorku kalbū gropės kalba. Torkėjės, Kėpra ė Š. Kėpra valstībėnė kalba. Tēpuogė vartoujama Bolgarėjuo, Graikėjuo ė mėlėjuonu torku ėmėgrontu Vuokītėjuo, Austrėjuo, Nīderlandūs ė kėtuosė ES valstībėse.

## Abecele

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | Ç | D | E | F | G | Ğ | H | I | İ | J | K | L | M | N | O | Ö | P | R | S | Ş | T | U | Ü | V | Y | Z |
| a | b | c | ç | d | e | f | g | ğ | h | ı | i | j | k | l | m | n | o | ö | p | r | s | ş | t | u | ü | v | y | z |

## Tromps žemaitiu-torku kalbū žuodīns

* Aš - Ben
* To - Sen
* Ons - O
* Ana - O
* Mas - Biz
* Jūs - Siz
* Anie - Onlar
* Anas - Onlar
* Ožbėngtė - Bitirmek
* Balsoutė - Oy vermek
* Biegtė - Koşmak
* Jiestė - Yemek

## Nūruodas
# Bruniejos

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **برني دارالسلامNegara Brunei Darussalam** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Bruniejė vieleva | Bruniejė gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Bruniejė gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | malaju, onglu |
|  |
| Suostėnė | Bandar Seri Begavans |
|  |
| Dėdliausis miests | Bandar Seri Begavans |
|  |
| Valstībės vaduovā | Hassanal BolkiahSultuons |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   5 770 km² (162) 8,6% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   379 444 (165) 65,76 žm./km² (101) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 9,53 mlrd. $ (138) 25 600 $ (30) |
|  |
| Valiota | Bruniejė duoleris |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +8 netaikoma |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nū JK 1984 sausė 1 |
|  |
| Interneta kuods | .bn |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 673 |

**Bruniejos** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Pėitū Kėnėjės jūras. Robežioujas so Malaizėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Bruniejos īr Borneo saluos šiaurėniam šmuotė, Pėitū Kėnėjės jūras ė Bruniejaus ilonkas pakrontie.
# Srevžuolė

Srevžuolė
**Srevžuolė** (luotīnėškā: *Achillea millefolium*) ta ī tuokė liekvarstėnė žuolie, katra prigol prī dailīžėidiu augalū.

Anuos stombris šakuots, lapalē mažiokā, ėšruod kap plonksnas. Žėidā mizerni, balti, sogolė̄ i kekės. Aug srevžuolė pėivūs. Tas ī nuognē tonkē rondams augals.

Tas ī patsā pėrms liekvarstos kraujė sraviejėmou stabdītė, tūdie srevžuolė nug sena žmoniū žėnuoma ė nauduonama.

Ba žuodė „srevžuolė“ da ī ciels šmuots žuodiu, katrās žemaitē šauka ton augala: srevs, sreva žuolie, srava žuolie, srevauninks, sravauninks, sravžuolė, srevenė, baltasis duobėlielis, rauklažuolė, kraujė žuolie, kraužuolė, krėvauninks. Sotrintu srevžuolės sīvu ded ont žaizdū, tepuogi taisa ožpilas nug vairiū lėgū.
# Slavu kalbas

**Slavu kalbas** - kalbū šeima prėklausontė ėndaeurpeitiu kalbu gropē.

Muokslėnīnkā skėrsta slavu kalbas ī 3 glavnas šakas:

* Rītu slavu, ī katra īvēn
	+ Rosu kalba,
	+ Okrainėitiu kalba,
	+ Godu kalba,
	+ Rosienu kalba.
* Vakaru slavu, skėrstuoma ī 3 mėnkas gropės:
	+ Čeku kalba
	+ Slovaku kalba
	+ Suorbu kalba, ėšdalėnama ė aukštesne ė žemesne tarmės
	+ Lėnku kalba, Kašobu kalba, palabietiu
	+ Sėlezu kalba

(Palabe slavu) kalba ė obodrėtu kalba

* Pėitu slavu, skėrstuoma ī 2 mėnkas gropės:
	+ Vakaru mėnka grope –
		- Sluovienu kalba,
		- Kroatu kalba,
		- Bousniu kalba,
		- Serbu kalba
	+ Rītu mėnka grope –
		- Bolgaru kalba,
		- Makeduonu kalba
			* Joudkalnėitiu kalba

|  |
| --- |
| lavų kalbų geografinė padėtis |
| Slavu kalbas Euruopuo |
# Čeku kalba

**Čeku kalba** (čekėškā: *čeština, český jazyk*) - vakaru slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 12 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Čekėjuo, Slovakėjuo.
# Šanchajos

Šanchajos|  |
| Suostėnė | Huangpu (rajonas)  |
| Žmuoniū skaitlios | 24 870 895 (Seventh National Population Census of the People's Republic of China, 2020, permanent population, 12 875 211, 11 995 684, 22 209 380, 2 661 515)  |
| Ikūrėma metā | 1292  |
| Mers | Gong Zheng  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Kėnėjės Liaudėis Respoblėka |
| Šalės | Kėnėjės Liaudėis Respoblėka |
| Pluotībė | 6,341 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 4 ±1  |
| Ondenė telkėnē | Sudžou, Jangdzė, Huangpu, Rītū Kėnėjės jūra, Dianšanas |
| Koordėnatės | 31.2325°N 121.4692°E  |
| Pašta kods | 200000  |
| Telepuona kods | 21  |
| CN-SH  |
| Žemielapis |
| Mers | Gong Zheng  |
|  |
| Fėnansā |
| BVP | 3 870 060 миллион  |

**Šanchajos** (kėn.上海, pinyin *Shànghǎi*; santrompa 沪; da vadėnams 申) ī dėdliausis Kėnėjės LR ė septėnts dėdliausis miests svietė. Ėšsėdiestės pri Jangdzės opės žiuotiū, rītėnie Kėnėjs dali. Tor atskėra Kėnėjės admėnėstracėne vėineta statosa (ėšskėrtasės miests).

* Šanchajos
*
*
*
*
*
*
*
*
# Kningīnė

Kningīnė
**Kningīnė** īr privatus a vėišos kningu rinkinīs, tēpuogi švėitėma istaiga, katra renk kningas a paskum leid anuom
naudoutės vėsėm prieteliam.
# Līviu kalba

**Līviu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana kalb mažiau, nē 150 žmuoniū, katrū daugoma gīven Latvėjuo. Līviu kalba tor dvejes tarmes: Korša ė Salacas.
# Kuoluonēlėzmos

**Kuoluonēlėzmos** – vėinū šaliū ekspansėjė prisėjongont kėtū šaliū ė tautū terituorėjes (pvz., diel resorsu, vergū, strategėnės padietėis, tuokes kāp svarbės opės žiuotīs aba šalėp vairaus sāsiaure, o dėdesne pluota).
# Pramuonės perversmos

**Pramuonės perversmos**, arba **indostrėnė revoliucėjė** - puokītē gamības teknuoluogėjūs ėr organėzacėjuo, katrū čieso bova perēta nu manufaktūrėnės pri stambiuosės mašėnėnės gamības. Pramuonės perversmos ėr ana sekosė indostrēlėzacėjė bova rīškės ėlga Euruopas muodernėzacėjės pruocesa, prasėdiejosė XVIII o., sodietėnės dalis. Perversmos ivairiūs šalīs ivīka skėrtėngo čieso.
# Senuojė kūlė gadīnė

**Senuojė kūlė gadīnė** aba **paleolėts** (gr. παλαιός ė λίθος) ī patė seniausiuojė kūlė omžiaus gadīnė, katra prasidiejė kap pėrmīkštē žmuonis ėšmuoka pasidėrbtė kūlė rakondus. Tas toriejė nūtiktė prīš kortās 2,6 mėlėjuonu metu. Vuo bėngės ta gadīnė kap žmuonis ėšmuoka dėrbtė žemė – kažkor 10 tūkst. metu prīš Krėsto. Senasis kūlė omžios ožjėm zars ciela žmuonėjės istuorėjė.

Tuo gadīnie ė Žemės uorā, ė anuos gomta dėdlē skėrės nug dabartėnės. Žmuonis gīvena mažās būrēs ė muokėjė nauduotėis tėktās grobē skaldītās kūlēs, kaulās, skūra, medio ė augalās. Anėi ėšgīvena mediuodami žvieris ė ronkioudami augalus. Paskom radas ė žovavėms.

Senuojė kūlė gadīnė prasided Afrėkuo, katruo senuobėnē padarā australopitekā pradiejė nauduotė kūli ė pavėrta i *Homo habilis* „godra žmuogu“. Tuo čieso bova na vėina žmuoniū rūšės, anas mainės ė varžės terpuosavie.

Aple 400 tūkst. metu pr. m. e. žmuonis ėšmuoka apsētė so ognėm, vuo da pu 100 tūkst. metu ėšmuoka rimtā mediuotė.

Dabartėnis „ėšmintingasā žmuogos“ radas aplė 100 tūkst. m. pr. m. e. Ons jau muokiejė dėrbtė so kūlio, medio, titnago, nabašninkus šarvuojė. Ons nūgaliejė panašiūs vėitūs gīvenosė kėta žmuoniū rūši – neandartalėitius.

Senuojė kūlė omžiaus pabonguo, nug 40 (a 35) tūkst. lėgė 10 tūkst. m. pr. m. e., žmuonis jau muokėjė būdavuotė nomus ėš kūlė ė medė, pradietė paišītė orvūs, gausē mediuojė, igoda lėpdītė muoli. Tou čiesou ont dėdlės svieta dalėis ožiejė ledīnā, katrėi smarkē pakeitė žmuoniū gīvenėma būda.

## Šaltenē
# Pėitū Kėnėjės jūra

Satelėtėnė Pėitū Kėnėjės jūras puortėgrapėjė. Kairie Siama ilonka īr
**Pėitū Kėnėjės jūra** īr vakarėniam Ramiuojė ondėnīna šmuotou prigolontė aple 3,5 mln. km² pluotībės jūra. Šiaurie tor robežio so Kėnėjės LR, vakarūs – so Pėitrītiu Azėjės šalėm (Vietnamo, Kambuodža, Tailando), pėitūs – so Borneo sala, vakarūs – so Fėlėpinams prigolontiuom saluom. Tonkė vīkduoma laivība īr, daug rond nėptuos, doju, kėtū gomtėniu ėštekliu. Tēpuogė īr nemažā salū, katrū prigolmībė vėinā vuo kėtā šalē palėikt stičījama. Jūruo ėšsėmietė aple 250 salū, saleliu ė rėfu.
# Ministros

**Ministros** (luotīnėškā: *minister* − „tarns, tarnautuos“) – puolitėks, katros vaduovaun šalėis o admėnistracėnė regijuona ministerėjuo.

Daugel šaliū mėnėstrā sodar vīriausībē. Kai katruos valstībies mėnėstrās gal būt tėk puolitėkā, ėšrėnktė i parlamenta (pvz., Jongtėnė Karalīstė, Kanada).

**Ministro ba puortfelė** vadėnams nevaduovaunontis ministerėjē kai katrū šaliū vīriausībiu narīs, katruo statosos artėms ministrou.
# Tuoms Edėsuons

| Tuoms Edėsuons |
| --- |
|  |
| **Pseudonėms** | {{{pseudonėms}}} |
| **Gėmė** | 1847 m. vasarė 11 d. |
| **Gėmėma vėita** | Mailans, Ohajos |
| **Pasėmėrė** | 1931 m. spalė 18 d. |
| **Smertėis vėita** | Vest Uorėndžos, Naus Džersės |

onglėškā: *{{{1}}}* *A Day with Thomas Edison* (1922)
**Thomas Alva Edison** (adapt. Tuoms Edėsuons; 1847-1931) – amerėkėitiu ėšradies ė verslėnėnks, vėins pruodoktīviausiu ėšradieju, sava vardo ožpatentavės net 1093 ėšradėmu.
# Nikola Tesla

Nikuols Tesla
**Nikuols Tesla** (g. 1856 m. lėipas 10 d. Kruoatėjuo – 1943 m. sausė 7 d. JAV) bova serbu kėlėma pėzėks, mekanėkas ėr alektras ėnžėnierios.

## Nūruodas
# Vėdas

**Vėdas** īr senuovės Indėjės švėntė̄jė tekstā, katrėi bova skėrtė apieravuojėma apeiguom. Vedas palėik sodarītas ėš gėismiū, paskėrtū dievams. Tėi tekstā īr atneštė arėju, katrėi īsiveržė Indėjuon, mėslėjama ka anėi bova sokortė prīš 2,5-3 tūkstontius metu.

Vedas sodara 4 rėnkėnē (samgītas):

* Rigvėda
* Samavėda
* Jadžiorvėda
* Atharvavėda
# Luogėka

**Luogėka** (gr. λόγος (logos) „žuodis“, „reikšmie“) – fėluosuopėjės muoksla šaka, tėronti prijimtėnus sampruotavėma būdus; kėtēp taront – taisīklings mėslėjėms, samprotavėmu eiga, svēks pruots, vėdėnis diesnėngoms.

Rokounamuo kalbuo liuogėkas dažns ožvadėnėms mėslėjėmū analėzavėms. Tradėcėškā luogėka bova muokuoma kap fėluosuofėjės šmuots, bat zars do dešīmtmetē luogėka stodėjounama ė kap matematėkas vuo paskotėnēs dešīmtmetēs, kāp kuompjūteriū muoksla šmuots.

Kap muokslos luogėka tėr ė klasėpėkoun sakėniū ė argomentū stroktūra, apībriež aprašīma skema, nagrīnie tėkėmībės santīkė so prīžastėngomo, triuopnios ė natruopnios tēgėmos ė paraduoksos.