Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hiragana

**Hiragana** (japuon. 平仮名 (nug 平 – 'pluokštis' ėr 仮名 kana); 'muoterišks rašts') ī vėina ėš japuonu rašīma sistemu, katras nauduoj sīkiom so kandžė, katakana ėr arabėškās skaitlēs aba luotėnėškās skaitlēs. Hiragana padarīta ėš kandžė rašta, anou sopaprastėnont.
# Katakana

**Katakana** (japuon. 片仮名 (nug 片 – 'vėinaposis' ėr 仮名 kana); 'vīrišks rašts') ī vėina ėš japuonu rašīma sistemu, katras nauduoj sīkiom so kandžė, hiragana ėr arabėškās skaitlēs aba luotėnėškās skaitlēs. Katakana padarīta ėš kandžė rašta, anou sopaprastėnont.
# Kėnėšks rašts

**Kėnėšks rašts** īr Rītū Azėjuo ėšplėtosė rašta sėstema, prīš ketorius tūkstontmetius atsėradosė Kėnėjuo ė katra īr nauduojama ligė šiuolē. Ba Kėnėjės anou nauduo (maišītā so kana) ė Japuonėjuo. Kadongė plėta so kėnu kultūra, onkstiau oficēlē nauduota da Vietnamė ė Kuoriejuo.

Kėnėška rašta ženklū īr baisėngā daug. Da 100 m. pu Krėstaus ėšleistamė kėnėškamė žuodīnė anū bova 9353, vuo naujausiamė 2004 m. žuodīnė *Yitizi Zidian* (異體字字典) — 106 230.

## Galerėjė

Kai katrėi ženklā gal būtė sodietėngė, ale īr tēpuogė ožrašuomu vėino ženklo.

* *Zhé*, žuodėngs, daugžuodiaujontis
* *Zhèng* (nie žėnuoma, ka znuočie)
* *Nàng*, prastos tarėms diel šniorkščiuojėma nuosėm
* *Taito*, skrendontė drakuona pasėruodėms
* *Biáng*, kėnėšku makaruonu rūšės
* Vėins
# Rašts

Rašts (sanskrėto ė persėškā)
**Rašts** ī tuokė, tam tīčiuom padėrbta znuoku sėstema sosėžėnuojėmou. Tas ī paprasts ė patuogos būds ruokoutėis so žmuonėmis, so katrās nagalat pasikalbietė. Ba tuo, tas ī tuobols rakonds pasižīmietė sava mėslės.

Rašts, katrou šindėin liousā galam užrašītė žmuogaus kalba, atsirada, tāp veizont, nasenē – maždaug prīš šešis tūkstončius metu. Bet anuo užoumazga pasiruodė žīmē onksčiau – prīš keliasdešimt tūkstončiu metu, tās žilās senuobės omžēs, kumet pruotingāsis žmuogos, muokslėninku luotīnėškā šaukams *homo sapiens*, sokūrė̄s garsū kalba, panuora sava mėslės sotartėnēs znuokās pardoutė kėtam. Žėnuomās, pradiuo sotartėnē žėnklā bova natūrali.

Pėišėniū rašts – tas jau tėkruojė rašta pradė. Tāp saka vėsi raštuotīrėninkā.

Senuovės žmuoniū pėišėnēs ė braižėnēs rimtā pradieta duomoutėis tiktās praējosė omžė vėdorie. Daug ginču sokielė 1864 metās Proncūzėjuo, Madlena orvė rasts mamota paišėnīs, ėšraižīts kaulėnie pluokštelie. Pažongi muokslėninkā tvėrtėna, ka mamota atvaizda sokūrė senuojė kūlė gadīnės žmuonis, mamota omžėninkā. Vuo bėblėjės šalėninkā itėkėniejė, ka tou meto, ka gīvena mamotā, Žemie dā nabova žmuogaus.

Raštuotīrėninkā pėišėniū rašta vadėn piktograpėjė. Žuodis piktograpėjė sodarīts īr ėš luotīnu kalbuos žodė *pictus*, katras znuočėj „pėišts, dažīts“, ė graiku kalbuos žodė *grafos* (γράφος), katras znuočėj „rašau, krapštau“. Atskėras piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs vadėnams piktograma. Graiku žuodis *gramma* (γραμμα) znuočėj „ruodbalsė“ (lėtera, radie). Jė atskėrs piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs ėškėrsts arba ėšriežts kūlie, ta ons vadėnams petroglifo. Žuodis petroglifs sodarīts ėš graiku kalbuos žuodžiu *petra* (πέτρα), katras znuočėj „kūlis“ (akmou), ė žuodė *gliufo* (γλυφό), katras znuočėj „riežo, raižau“. Piktograma ė petroglifs – tėi sosižėnuojėma žėnklā īr. Anėi kon nuors praneš, prīmen, aiškėn, leid arba draud.

Rašts gėmė na vėinuo vėituo. Rašta sėstemas napriklausuomā vėina nu kėtuos raduos Vėdorėniūsiūs Rītūs, Kėnėjuo ė Cėntrėnie Amerėkuo. Nieks tėkslē nagal pasakītė, kudie žmuonis pradiejė rašītė, bet pėrmūsius rašītėnius žėnklus tėkriausē nauduojė vadā, ka paruodītom sava galė, ė miesta uofėcėrē, sorašėniedami ė skėrstīdami jiedi bē kėtus dalīkus. Pavīzdžiou, Cėntrėnie Amerėkuo rašts bova nauduojams tik ont karalėškūju paminklu.

## Šaltėnē

* Vagol „Rašta atsiradėms“ ėš ruoda.lt
# Tarėms

**Tarėms** gal būt soprantams, kāp:

* Būds, katron žuodis, aba sakėnē īr rokounamė.
* Būds, kūmet skėrtėnga tar žmuodi žmuogos.

Žuodē gal būt rokounamė skėrtingā prėklausuomā nū ėvairiū faktuorio, kāp pavėzdiou:

1. vėituos, katruo žmuogos īr augės,
2. vėituos, katruo žmuogos daba gīven,
3. pėzėniū sotrėkėmū,
4. anuo etnėnės gropės,
5. anuo suocelėnės klasės,
6. anuo ėšsėlavėnėma.
# Rašta sėstema

Žemielapis, ruodontis rašta sėstemas svietė.
**Rašta sėstema** īr sėmbuoliu (rašta ženklū) sėstema, nauduojama komunikacėjē ė žuodėnē infuormacėjē kuokė nuorintās kalba keravuotė. Rašta sėstemas pėrmotėnė fonkcėjė īr kalbā ožrašītė, ale anā nuognē artėmas sėstemas īr mozėkėnė notacėjė, matematėnē ženklā.

Kuožna rašta sėstema tor tuokius rašta ženklus:

* Glabnė̄jė rašta ženklā (gal būtė raidės, silabogramas, ideogramas ė piktogramas), gal tēpupogė torietė diakritėnius ženklus;
* Skaitmenīs;
* Skėrības ė tėpuografėnē ženklā.

## Skīrstėms

Rašta sėstemas gal būtė fuonograpėnės, nefuonograpėnės ė mėšrės.

Fuonuograpėnės sėstemas gal būtė garsėnės (luotīnėšks rašts, kėrėlėca), prībalsėnės (arabėšks rašts, žīdėšks rašts, posiau skėimenėnės (devanagari, tajėšks rašts), skėimenėnės (kana, ji rašts).
# Meidžė Restauracėjė

**Meidžė restauracėjė** (明治維新; Meiji ishin) bova XIX omžiaus pabėnguo serėjė nutėkėmu, katrėi riktingā pakeitė Japuonėjės puolitėnė ė suocēlėnė stroktūra. Tas bova Edo ė Meidžė eru sankirtuo. Japuonėjė atsėvierė svietou, atsėsakė izuolēciuonėzma, atkūrė targavuonė tarp šaliū, patapa magtīnga jiega.
# Raštingoms

Raštėngoma reitėngā vagol šali.
Tradėcėškā termėns **raštingoms** apėbriežams kāp gebiejėms skaitītė, rašītė ė gebiejėms nauduotė kalba skaitīmou, rašīmou, klausīmou ė ruokavėmou.
# Tilipuons

Antėkvarėnės tilipuona aparats
**Tilipuons** (gr. k. *tele* – tuolė ė *phone* – balsos) – tilikomunėkacėjės irengėnis, alektrėnēs sėgnalās pardoudontės balsa. Tilipuona ėšrada Aleksandrs Grehems Bels (ongl. *Alexander Graham Bell*), katros 1876 m. pėrmasės sokuonstrava itaisa Buostuonė, JAV, bet tas nie vėiningā sotarta, a tā īr tėkruojė tilipuona istuorėjė.
# Konfucēnėzmos

**Konfucēnėzmos** (trad. kėn.: 儒學; sopapr.: 儒学; pinyin: Rúxué; pažuodiou „intelektualu muokīkla“) – Kėnėjuo atsėradosė ė pu Rītū Azėjė paplėtos etėnė ė filosuopėnė sėstema, čiesās laikuoma viera. Svarbiausio autuorėteto tonkiausē laikuoms VI-V a. pr. Kr. gīvenės fėlosuops Konfucėjos, katruo vardo duoktrėna pavadėna vakarėitē.

Kuonfocēnzėmos kalb api vėsuomenė, valstībės valdīma, šeima, muoralė. Vėsas tuos idiejės Rītū Azėjuo darė ė tebedara dėdlė itaka.
# Pargoldīms

**Pargoldīms** – žuodėnės kalbuos (rokundas) aba teksta perteikėms ėš vėinuos (šaltėnė) kalbuos vuo tarmies i kėta.

Pargoldīmā palē rūši pasėtaika tuokėi:

* Palē ėšraiška – žuodėnis pargoldīms (sinkruonėnis aba nesinkruonėnis) aba raštėnis pargoldīms
* Palē teksta rūši – muokslėnis, publicėstėnis, teknėnis, literatūrėnis (pavīzdiou gruožėnės literatūras) pargoldīms.
* Palē dalīkėnė srėti – medicinas, puolitėkas, teisėnis pargoldīms.
* Palē teisėnė galė – teisėškā patvėrtints pargoldīms, pargoldīms so nuotara pagelba.
# Literatūra

Senas knīngas
**Literatūra** – luotīnėšks žuodis (litteratura) ė reišk – tas, kas parašīta.

Anou sudara koriuos nuorint šalėis, koriuo nuors laikuotarpė vėsė parašytė dalīkā, korėi īr skėrstuomė i gruožėnius (literatūrinius), muokslinius, tekninius, inpormacinius ė kėtuokius.

**Gruožėnė literatūra** išreišk žuodini mena. No senū laikū ana skėrstuoma i tris pagrindėnės dalis –**epa, līrėka ė drama.**

Paprastiau sakont literatūra īr mena rūšės, kor žuodēs ė sakėnēs nupiešamė pasaulė (žemės, dongaus, vėsuokiausiu daiktū, gīvū būtībiu, žmuoniū) vaizdā, i ėlgiausius aprašīmus surėktavuojemas intrigas ė vėsuokiausė veiksmā, ka skaitītuos gal isėjaustė ė pargīventė, tarsi dalīvautom tūs aprašītūs veiksmūs ė vėskou matītom sava akimis. Literatūra pagal rašīma būda ė išdiestīma i puopieriaus lapa skėrstuoma i pruoza (neeiliuota) ė puoezėjė (eiliuota).
# Daiktavardis

**Daiktavardis** ī kalbuos dalės, katra rēšk daikta varda ėr atsaka i klausima *kas?*. Daiktavardē skėrstas i kuonkretius ėr abstraktiousius, bėndrėnius ė tėkrėnius.