Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Žvakė (laukūs)

Laukū ognės, Arnuolda Beklina 1882 m. abruozdielis
**Žvakė** aba ognės, mėtuoluogėjuo kāp žėborėnė, žėborėnis (luotīnėškā: *ignis fatuus*) ī pamieklėška basisbastontė šalta lėipsna, katrou būktās galam ožveizietė naktėis čieso, tonkiausē medies, liūnūs, prī ondenė. Rokounama, ka tas ī žėborėnis, katros nuor paklīdintė nakti vākštontius žmuonis. Tas būktās ī pamieklė, biesos, nečīsta aba nekrėkštīta vāka dūšė. Da žmuonis liuob sakītė, ka ognės ruodas tou vėituo, katruo tortā ī pakavuotė (jēb ognės balta tāp cėdabros, jēb rauduona tāp auksos).

Muokslėškā tas nie ėšaiškėnts rēškėnīs. Būktās žvakės gal ruodītėis diel liūnūs ēnontiu metana aba kėtuokiu doju, būktās tas ī švėitontīs kremplē, švėtvombuolės aba kėtuoki švėitontīs gīvatā.
# Svalbards

Svalbards žemielapie (vz. žalia spalva)
**Svalbards** - Nuorvegėjės karalīstės šmuots Arktėis vuondenīnė i šiaurė nū Euruopas žemīna. Anou sosidara salū gropės nū 74° lėgė 81° šiaurės platomuos ė nū 10° lėgė 34° rītu ėlgomuos; tā īr tuoliausē šiaurie asontės Nuorvegėjės karalīstės šmuots. Trīs ėš Svalbards salu īr gīvenamas: Špėcbergens, Luokiu sala ė Huopens.

## Istuorėjė

Mėslėnama, ka vėkėngā ė/aba rosā Svalbarda atrada XII o. Svalbards senuobės skandėnavū kalbuo (*Svalbarð*) rēkš *šaltiejė krontā*. Pėrmasės žmuogos diel katron lankīmasė Svalbardė nier abejounama bova uolandū keliautuos Vėlems Barencos, atradės salas 1596 m. Nū 1612 lėgė 1720 m. nū vakarėnės Svalbarda saluos i medžiuoklė plaukė danu, uolandu, onglu, prancūzu ė nuorvegu laivā. Apskaitliouta, ka vėin tėk uolandā pagava aple 60 000 bangėniu. Saluos pagrėndėnios šatbos torejė šmuots Arktėis tėrėma ekspedėcėjū.

## Geuograpėjė

Longyearbyena vaizds
Svalbards īr šiauriausė Euruopas terėtuorėjė. Salas ožjēm 62 050 km² pluota, vuo dėdliausės anū īr Špėcbergens (39 000 km²), Šiaurės Rītu Žemė (*Nordaustlandet*), (14 600 km²) ė Pakrašte sala (*Edgeøya*) (5 000 km²).

60 % Svalbarda deng ledīnā ė snėigīnā. Šiaurės Atlanta šėluojė Guolfa souvie švelnėn saluos klėmata ė vandou i rinki salu zars neožšal vėsos metos ė īr palonkos žvejībā. Salas īr tuolėi nū puolerėne rata, diel ton dėdliausėm salū miestė Longyearbyene vėsoumet švėiso īr terp balondė 20 lėgė rogpjūtė 23 d. ė tomso terp spalė 26 lėgė vasarė 15 d.
# Smertės

Kuoleman puutarha, Hugo Simberg (1906)

**Smertės** īr kuožna uorganėzma fėzėnė egzėstavėma gals. Smertės gal iviktė diel vėdėniu prižastiū (uorganėzma funkcėju sotrikims, sosėnešiuojėms ė t.t.) ė diel ėšuoriniu prīžastiū (nožodīms, nelaimėngs notėkėms, savežodībė).
# Gelžėis omžios

**Gelžėis gadīnė** īr prīšistuorėnis laikuotarpis, katros vagol trėjū perijuodu sėstema ēn pu kūlė ė bruonzas gadīniu. Gelžėis gadīnē būdėngs gelžėis rakondu ė gėnklū nauduojėms. Pu anuo, palē koltūrini areala, sek antėka aba ankstībuosės istuorėnės koltūras.
# Mienolė kuoluonėzavėms

Menėne NASA Mienolė kalnakasības uoperacėjė.
**Mienolė kuoluonėzavėms** ī hėpuotetėnė žmuonėjės galėmībė kuoluonėzoutė Mienolė. I Mėnoli jau bova nusilēdė̄ žmuonis, ton pėrmė padarė JAV NASA astruonautā, vuo pats pėrms ont Mienolė žengė JAV astruonauts Nėls Armstruongs 1969 m. Mienoli tonkē lonka ruobuotėnės mėsėjės. Mėslėnama, ka Mienolė kuoluonėzavėms gal būt naudīngs vėsā kuosmuosa tīrėmū raidā. Akanuomėškā gal būt vertings Mienole ėštekliu ėšgavėms ė panauojėms Mienolie, aba aksportounont tūs ėšteklius i Žemė.
# Grėgaliaus kalėnduorios

**Grėgaliaus kalėnduorios** - vėsam vakaru svieti naudojams kalėnduorios, sokorts Jolėjaus kalėnduoriuos pagrėndo. Grėgaliaus kalėnduorios remas Žemės apsėsokėmās api Saulė.
# Zemlianka

Zemlianka Suomėjuo
**Zemlianka** ī tuokis bodīnks, katruos ėšrausts bavēk aba so vėsam pu žemė. Senuobie tuokės zemliankas liuob būs žmuoniū gīvenami nomā aba kūtės gīvuoliam. Paskom zeliankom palėka tiktās sklepā. Vuo da zemliankas nauduonamas par vaina – anūs gal gerā pasikavuotė vaisks. Tuokės zemliankas bonkerē ī. Anas platē nauduonamas prīš valdė vajavuojontiu vėitėniu žmuoniū (partėzanu).
# Vingru kalba

**Vingru kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Svietė īr 14,5 mėlėjuona žmuoniū, katrėi rokounas vingru kalba, ėš anū aple 10 mėlėjuonū gīven Vingrėjuo.
# Mozambėks

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de Moçambique** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Mozambėka vieleva | Mozambėka gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Mozambėka gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | bantu, portugalu |
|  |
| Suostėnė | Maputu |
|  |
| Dėdliausis miests | Maputu |
|  |
| Valstībės vaduovā | Filipe Nyusi Prėzidents
Carlos Agostinho do Rosário Premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   801 590 km² (35) 2,2% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   19 686 505 (53) 24,56 žm./km² (147) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 29,32 mlrd. $ (96) 1 500 $ (162) |
|  |
| Valiota | Mozambika metikals (MZM) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +2 netaikuoms |
|  |
| Naprīgolnoms Įsigaliojo | nū Portugalėjės 1975 bėrželė 25 |
|  |
| Interneta kuods | .mz |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +258 |

**Mozambėks** īr valstībė Pėitrītiū Afrėkuo. Robėžioujas so PAR, Svazėlando, Malavio, Tanzanėjė, Zėmbabvė. Tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.
# Baku

Baku|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 2 300 500 (1 sausė 2021)  |
| Mers | Eldar Azizov  |
| Čiesa jousta | UTC+4 |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Azėrbaidžians |
| Šalės | Azėrbaidžians |
| Pluotībė | 2,140 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | −28  |
| Ondenė telkėnē | Kaspėjės jūra |
| Koordėnatės | 40.366656°N 49.835183°E  |
| Pašta kods | AZ1000  |
| Telepuona kods | 12  |
| AZ-BA  |
| Mers | Eldar Azizov  |
|  |

**Baku** (azėrbaidžianėitėškā *Bakı*) Azėrbaidžiana suostėnė ė dėdliausis miests īr. Miests isėkūrės Kaukaza regijuonė, pri Kaspėjės jūras. Baku 28 metrā žemiau jūras līgė īr. Miestė 2020 m. gīvena 2293100 gīvėntuoju. Miesta pluotībė 2140 km2 īr. Miestė dažnā pūt magtīngė viejē, diutuo ans čiesās vadėnams „vieju miestu“.

Baku senamiestis, Širvanšas rūmā ė Mergelės buokšts prigol UNESCO svieta pavelda sārašou.
# Kėrėlėca

Tievė mūsa malda kėrėlėcas rašto.
**Kėrėlėca** īr rašta sėstema, sokorta graiku rašta pamato api IX o. pabėnguo vėiniouliu Kėrėla ė Metuodėjaus, skėrta ožrašītė slavu kalbuom.

## Alfabets

If your browser does not support Cyrillic text, see this graphical version.| а | б | в | г | д | е | ё | ж | з | и | й | к | л | м | н | о | п | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | ш | щ | ъ | ы | ь | э | ю | я |
| *а* | *б* | *в* | *г* | *д* | *е* | *ё* | *ж* | *з* | *и* | *й* | *к* | *л* | *м* | *н* | *о* | *п* | *р* | *с* | *т* | *у* | *ф* | *х* | *ц* | *ч* | *ш* | *щ* | *ъ* | *ы* | *ь* | *э* | *ю* | *я* |

## Nūruodas

* czyborra.com
# Kuompaktėnis dėsks

**Kuompaktėnė pluokštelė** o **kuompaktėnis dėsks (CD)** īr uoptėnis dėsks infuormacėjē ėrašītė, keravuotė ė platėntė skaitmeninė fuorma. Vagol ėrašīma CD būn vėinkartėnis (CD-R) ė daugkartėnis (CD-RW). Vagol infuormacėjės fuormata (Failu sėstema) būn audio dėskā – CD-DA ė duomenu dėskā – CD-ROM.
# Šetlanda salas

**Šetlanda salas** (škot. giel. *Sealtainn*; onglėškā: *Shetland Islands, Zetland* aba *Hjaltland*) – salīns Britu salūsė, terp Nuorvegėjės jūras ė Šiaurės jūras, šiaurės rītūmp nū Orknė salū. Padėrb Škuotėjės srėti. Salas apjėm vēk 1,5 tūkst. km² pluotībė.

Salīnė prigul aple 100 salū, ėšo katrū giivenamas īr tėktās 15. Dėdlė̄jė salīna dali dėrb Meinlanda sala (899 km²). Anuo stuov ė valdėškos Šetlanda salū cėntros – Lerviks. Kėtas dėdlesnės salas: Jelos (212 km²), Anstos (120 km²), Fetlaros (120 km²), Bresiejos (28 km²), Volsajos (23 km²). Salū vėršoms īr kalvuotas līgomas ė plīnlaukē, katrėi pakīl lėgė 450 m. Krontā skardingė, nuognē grobūs. Pėrmaun pėivas, pelkės, viržīnā. Atkompesniesė salūsė īr paukštiu turgā. Augėnamas avīs, žvejuojama. Jūruo siorbama napta ė dujės.

Meinlanda saluos gamtovaizdis
## Nūruodas

* Srėtėis svetainė
# Eps

**Eps** – kėlės ėš graiku kalbuos (epos) ė reišk pasakojėma.

Pagrindėnė pasakuojemuosės **gruožėnės literatūras rūšės**. Anou sudara pasakojamuojė gruožėnė literatūra, kor, skirtingā no dramas ė līrėkas, īr aprašuomė žmuonis ė ivīkē, koriūs dalīvau pats rašītuos. Īr paruoduomė tuo žmuogaus pargīvenėmā, elgesīs, nosėstatīmā, santėke su ivīkēs ė aprašuomās žmuonims.

Epa korėnē gal būtė rašuomė pruozo ė eilioutā. Epou priklausa ruomans, apīsaka, apsakīms, nuovelė, menėnė apībraiža, legenda, ėlga eiliouta puoema ė kėtė.

Iš senuojė pasaulė īr žėnuomė graiku poeta Homera eiliouts eps (Homerus, VIII a. pr.m.e.) „Iliada“ ė „Odisėja“ iš XII omžiaus – prancūzu „Rolando giesmė“. Ė vielesnēs laikās daugiausē īr parašīta epa tipa kuriniū.
# Bismarks (Šiaurės Dakota)

Bismarks|  |
| Žmuoniū skaitlios | 73 622 (gīvėntuoju sorašīms, 1 balondė 2020, 2020 metu JAV gīvėntuoju sorašīms)  |
| Ikūrėma metā | 1872  |
| Mers | Mike Schmitz  |
| Geuograpėjė |
| Šalės | JAV |
| Pluotībė | 87.381746 kvadratėnis kiluometros, 80.878752 kvadratėnis kiluometros, 91.116178 kvadratėnis kiluometros, 89.828150 kvadratėnis kiluometros, 1.288028 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 514 ±1  |
| Koordėnatės | 46.80833°N 100.78375°W  |
| Pašta kods | 58501, 58502, 58503, 58504, 58505, 58506, 58507  |
| Telepuona kods | 701  |
| Mers | Mike Schmitz  |
|  |

**Bismarks** (onglėškā: *Bismarck*) īr miests JAV, Šiauries Dakotuos valstėjės suostėnė ė antros dėdliausės miests. Anam gīven 60,389 žmuoniū. Pluots: 71.0 km².

## Nūruodas

* Uofėcēlė svetainė
# Uoslos

Uoslos|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 717 710 (1 sausė 2024)  |
| Ikūrėma metā | 1048  |
| Mers | Eirik Lae Solberg  |
| Čiesa jousta | UTC+1, Vėdorė Euruopas čiesos, UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Nuorvegėjė |
| Pluotībė | 454.12 kvadratėnis kiluometros, 480.75 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 23  |
| Ondenė telkėnē | Alna, Oslo fjordas, Akerselva |
| Koordėnatės | 59.9133°N 10.7389°E  |
| Pašta kods | 0001–1299  |
| NO-03  |
| Mers | Eirik Lae Solberg  |
|  |

**Uoslos** (*Oslo*; 1624-1923 m. vadīnts da ė *Christiania* aba *Kristiania*) - Nuorvegėjės suostėnė ė dėdliausės valstės miests.

## Istuorėjė

Palē senuobės nuorvegu sagas, miests ikorts 1048 metās.

## Gīventuojē

Miestė gīven 11,5% Nuorvegėjės žmuoniū, ėš katrū aple 26 pruoc. (aba aple 152 tūkstontē žmuoniū) īr imigrantā.
# Starlink

Luoguotėps
60–tėis palīduivu abruozdielis pėrmuosės 2019 m. gegožė 24 d. mėsėjės gadīnie
**Starlink** - JAV bėndruovės SpaceX pruojėkts, katron pagelba būs padoudams pėgos ė krūvuo grēts internets Svietou nauduonont šmuota dėrbtėniu Žemės palīduovu.

Pruojėkts pradiets kortė 2015 m., vuo pėrmuojė 60 palīduovu krūva palēsta 2019 m. gegožė 24 d. Pruojėkta plans ī lėgė 2020 m. i Žemės uorbėta ėšlēst 12 tūkstontiu palīduovu.
# NSO

**Neatpažėnts Skraidantis Objekts** (**NSO**; kėtor da vadėnama UFO, OVNI, NLO) īr bikuoks skraidantis objekts, katruo nepavīkst atpažėntė ė paaiškėntė. NSO tonkiausē īr siejamė so ufuonautās ėš kėtū planetu. Daugoms atveju, kumet žmuonis matė NSO īr nesonkē paaiškėnamė - anėi neatpažėna liektovu, kėtu skraidontiu aparatu, metorologėniu reiškiniu ė pan., no teipuogi īr nemažā atveju kumet nat muokslėninkā nesugebiejė paaiškintė NSO. Vėsom svietė īr aple 50 mln. žmuoniū, katrė stebieja NSO. Aple NSO īr žėnuoma da nū senuobėnė čiesa (skraidantiu laivū kults bova gajos terp Andū tautū, Egėptė).

Īr mėslėjama, kū NASA tor sokaupos daugībė medžiaguos aple NSO no laik ana vėsėškā slaptā nū žmuoniū. Aple šėta bova nat Discovery sokorts films. Pakuolē kas vėinėntelė prancūzu tīrimu agentūra atdarė vėsos sava arkīvus aple NSO tīrimus.
# Infrarauduonė̄jė spėndolē

**Infrarauduonė̄jē spėndolē(IR)** īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 750 nm - 1 mm. Gamtuo rondama bangu, katru ilgis bun ir daugiau nei 1 mm. Infraraudonieji spindule nie pavojyngi žmogaus sveikata.

 **Alektruomagnetėnės bangas**

Gama spėndolē |
Rentgena spėndolē |
Oltrafiuoletėnē spėndolē |
Švėisa |
Infrarauduonė̄jė spėndolē |
Mėkruobangas |
Radėjė bangas
# Vasarė 21

**Vasarė 21** dėina īr 52 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1975 m. - Iguorės Muorins, Lietovuos fotbuolėninks.
* 1989 m. - Corbin Bleu

## Smertės
# Indėjės ondėnīns

**Indėjės ondėnīns** – trēts vagol dėdli ondėnīns, ožėmants api 20% vėsa Žemės ondens pavėršiaus. Šiaurie rėboujas so Azėjės žemīno (Indėjės subkuontinėntuo), vakarous - so Arabėjės posiasalio ėr Afrėka, rītous so Malakas posiasaliu, Sundas saluom ėr Australėje, pėitous so Antarktėis ondėnīno. Rubežius so Atlonta ondėnīno ein par 20° rītū ėlgomuos meridėjana ė pėitos nu Afrėkas, a so Ramioujo ondėnīno – 147° rītu ėlgomuos meridėjana. Šiauriausia Indėjės vuondenīna dalis īr Persėjės ėlonka.

Indėjės ondėnīna pluots: so jūruom 74 917 000 km², be jūru – 73 442 700 km², tūris – 292 131 000 km³. Dėdliausiuos salas – Madagaskars, Borneo.
# Šiaurės Kuoriejė

**Kuoriejės Liaudėis Demuokratėnė Respoblėka** (**Šiaurės Kuoriejė**) – valstībė rītu Azėjuo, šiaurėniam Kuoriejės posiasalė šmuotė. Ona tor robežio so Pėitu Kuorėjė pėitūs, Kėnėjė ėr Rosėjė šiaurie. Seniau bovosės veinėngas valstībės Kuoriejės dalės.

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **조선민주주의인민공화국Chosŏn Minjujuŭi Inmin Konghwaguk** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Šiaurės Kuoriejės vieleva | Šiaurės Kuoriejės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Šiaurės Kuoriejės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | kuoriejėitiu |
|  |
| Suostėnė | Pchenjans |
|  |
| Dėdliausis miests | Pchenjans |
|  |
| Valstībės vaduovā | Kim Ėr Sens (*Kim Il-sung*) Omžėnasis prezidėnts
Kim Jong-un Naciuonalėnė gėnības komiteta pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   120 540 km² (97) 0,1% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 m. lėipa (progn.)  - Tonkoms |   23 113 019 (47) 191,75 žm./km² (39) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 40,00 mlrd. $ (89) 1 800 $ (153) |
|  |
| Valiota | Šiaurės Kuoriejės vuona (KPW) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +8:30 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskėlbta Pripažėnta | nu Japuonėjės 1945 rogpjūtė 15   |
|  |
| Interneta kuods | .*nie* (rezervuots .kp) |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 850 |

## Istuorėjė

Ontruos svieta vainuos pabėnguo Kuoriejė palėka okupouta suovietu ėr amerėkėitiu karioumeniu. 1948 m. šalės bova padalīnta - kuomonėstā ožvaldė šiaurė, vuo pėitėni šmuota ėšluošė amerėkėitiu remiama kapitalėstėnė vėriausībė.

Ėr dabartėnēs čiesās anuos dėdlē nesotar - terp anū net ī irengta vėina magtīngiausē dežuruojamu robežiu svietė. Kuomonėstėnė Šiaurės Kuoriejė gasdėn sava kondoulėnė pruograma ciela svieta.

## Puolitėnė sistema

Nuors oficēlē Šiaurės Kuoriejė īr demuokratėnė valstībė, anuo ėš tėkrū vīroun tuotalėtarėnis riežėms. Čėštās vėinvaldis ė ofėcēlo Naciuonalėnė gīnības
komėteta pėrmėninks Kim Čen Uns, onsktiau bova anuo tievs Kim Čen Ėrs, bat oficēlē šalėis valduovs īr anuo tievs Kim Ėr Sens, katros mėrė 1994 m.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Abruozdielis:Subdivisions of North Korea (Lithuanian).svgŠiaurės Kuoriejės admėnėstracėnis soskėrstīms

Šiaurės Kuoriejė īr soskėrstīta i 9 provincėjės, 3 īpatėngousios regijuonos ė 2 miestu savėvaldībės.

### Provincėjės

* Čaganda provincėjė (*Chagang-do*)
* Hamhion Pokta provincėjė (*Hamgyŏng-pukto*)
* Hamhion Namda provincėjė (*Hamgyŏng-namdo*)
* Hvanhė Pokta provincėjė (*Hwanghae-pukto*)
* Hvanhė Namda provincėjė (*Hwanghae-namdo*)
* Kanvuonda provincėjė (*Kangwŏndo*)
* Pchenjan Pokta provincėjė (*P'yŏngan-pukto*)
* Pchenjan Namda provincėjė (*P'yŏngan-namdo*)
* Janganda provincėjė (*Ryanggang-do*)

### Īpatėnė̄jė regijuonā

* Pramuonėnis Kaesŏng regijuons (Kaesŏng Kong-ŏp Chigu)
* Torėstėnis Kŭmgangsan regijuons (Kŭmgangsan Kwangwang Chigu)
* Īpatėngasis Sinŭiju adminėstracėnis regijuons (Sinŭiju T'ŭkpyŏl Haengjŏnggu)

### Miestu savėvaldībės

* Pchenjans (P'yŏngyang Chikhalsi)
* Rasŏns (Rajin-Sŏnbong Chikhalsi)
# Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs (kins)

**Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs** (onglėškā: *Harry Potter and the Chamber of Secrets*) - 2002 m. fantastinis JAV kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling ruomana muotīvās. Vėsamė svietė tas kins uždėrba 876,688,482 duoleriū.

## Artistā

*Artists – kina veikies*
* Daniel Radcliffe – Haris Puoteris
* Rupert Grint – Ruonis Vīzlis
* Emma Watson – Hermiuona Ikīrielė
* Richard Griffiths – Diedė Vernuons
* Fiona Shaw – Ciuocė Pteonėjė
* Harry Melling – Dadlis Durslis
* Toby Jones – Duobe, numū elfa, balsos
* James Phelps – Fredis Vīzlis
* Oliver Phelps – Džordžos Vīzlis
* Julie Walters – Muolė Vizli
* Bonnie Wright – Džėnė Vizli
* Mark Williams – Artūrs Vīzlis
* Chris Rankin – Pėrsis Vīzlis
* Tom Felton – Draks Smėrdžios
* Jason Isaacs – Liucėjos Smirdžios
* Robbie Coltrane – Rubiejos Hagrids
* Alan Rickman – Profesuorios Sneips
* Richard Harris – Albs Dumblduors
* Maggie Smith – Profesuorė Makgonagal
# XV omžios

**Penkioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1401 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1500 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā

* Renesansa pradia.
* Spauduos pradia.
* Dėdliu geuograpėniu atradėmu pradia.

### Notėkėmā palē datas

* 1410 m. lėipas 15 d. - Žalgėrė kuova.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **2 tūkstontmetis** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XIV omžios - **XV omžios** - XVI omžios