Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jopėteris

*Tas žuodis da gal znuočītė – Jopėteris (rēkšmies).*
Jopėteris
**Jopėteris** (simbolis: ) - dėdliausė Saulės sėstemas planeta.

| Saulės sėstemas kūnā |
| --- |
|  Saulė – Merkorėjos • Venera • Žemė • Marsos • Jopėteris • Satorns • Urans • Neptūns |
| Mienolis – Nīkštokėnės planetas – Kuometas – Asteruoidā |
# Kelvėns

*Tas žuodis da gal znuočītė – Kelvėns (rēkšmies).*
**Kelvėns** – SI sėstemas temperatūras o anuos puokīte mieravėma vėinets.

Vėins **kelvėns** līgos 1/273,16 dalē absuoliotėnės (termuodėnamėnės) ondens trėgoba taška temperatūras. 0 K temperatūra līgė absuoliotiou noliou
# Niotuons

*Tas žuodis da gal znuočītė – Niotuons (rēkšmies).*
**Niotuons** (**N**) — SI sėstemas jiegas mieravėma vėinets, pavadėnts onglu muokslėnėnka Izauoka Niotuona garbē ož anuo duovi klasėkėnės mechanėkas sriti.
# Geuoluogėjė

**Geoluogėjė** - muokslos aple Žeme, anuos sosėdarīm, istuorėje ė sandara, žemes formounontios pruocesos.

Pagrėndėnė medega, katra tėr geoluogā īr uolienas.
# Katalėkībė

**Katalėkībė** - Ruomas krėkštiuonībės atšaka, atsėradosė 1054 metās, kumet Krėkštiuoniu bažninčė skėla i Rītū ė Vakarū bažninčės. Ana īr labiausē ėšplėtosi viera Lietovuo. Svietė pakrėkštītu katalėkās īr 1.3 milijardā.

Glabnas tėkiejėma tėisas - triasmėnis Dievs (Dievs Tievs, Sūnos ė Švėntuojė Dūšė).

Katalėku bažninčės vaduovs - puopīžios. Katalėkībė ėšpažīstontė̄jė dažnā vadėnamė Ruomas katalėkās.
# Eurazėjė

Eurazėjė
**Eurazėjė** īr dėdliausės žemīns Žemie, tonkiausē skėrstuoms i Euruopa ė Azėjė, retā da jongiams so Afrėkas žemīnu, sodarant vėina Afro-Eurazėjė.

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Rītū Timuors

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Repúblika Demokrátika Timor Lorosa'e
República Democrática de Timor-Leste |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Rītū Timuora vieleva | Rītū Timuora gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Rītū Timuora gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | tetum, portugalu |
|  |
| Suostėnė | Dilis |
|  |
| Dėdliausis miests | Dilis |
|  |
| Valstībės vaduovā | José Ramos-Horta Prėzidėnts
José Maria Vasconcelos (Taur Matan Ruak) Premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   14 609 km² (159) - |
|  |
| Gīventuoju  - 2005 lėipa (apsk.)  - Tonkoms |   1 040 880 (153) 69 žm./km² (128) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 370 mlrd. $ (210) 400 $ (192) |
|  |
| Valiota | JAV duoleris |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+9 netaikoma |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta | nū Portugalėjės 1975 m. lapkristė 28 d. 2002 m. gegožė 20 d. |
|  |
| Interneta kuods | .tl |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +670 |

**Rītū Timuors** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Timuora saluos rītėnė dalī. Robežioujas so Indonėzėjė. Rītū Timuors palėka liuosos tėktās 2002 metās kūmet ėškuovuoja liuosoma nū Indonezėjės.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
# 1955

**1955** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

* Mažeikiūs ėkorta mozėkas muokīkla.

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

* Austrėjė patapa JT narie.
* 1955 m. sausė 28 d. gėmė Nicolas Sarkozy, 23-ėsis Prancūzėjės prezidėnts.
# Hošėmins

**Hošėmins** (vėitnamėitiu k. *Thành phố Hồ Chí Minh*, onks. *Saiguons*) īr dėdliausis miests Vietnamė. Robežiounas so Binh Duong, Dong Nai, Tay Ninh, Long An, Ba Ria-Vung Tau, Tien Giang.
Miestė gīven 7,02 mln. žmuoniū (2010).

## Istuorėjė

Hošėmins, kāp ė vėsos pėitū Vietnams prėgolė Khmeru imperėjā. Khmeru gadīnie lėgė pat XVII o. miests vadėnuos *Prey Nokor*. Khmeru imperėjā noslabos miesta valdīma parjiemė Vietnams, katrs ton čiesė torėjė ekspansėjounėstėnė puolėtėka. Dėdlīsės šmuots vėitas khmeru pabiega i Kambuodža aba bova asėmėlioutė.

XIX o. nū Hošėmina Prancozėjė pradiejė kuoluonėzoutė Vietnama ė vėsa pėitrīriu Azėjė. 1864 m. sofuormouta Kuočėnčėnas kuoluonėjė, pū tuon ivējosė i Prancozėjės Induokėnėjės sodieti. Nū 1867 m. miests palėka Kuočėnčėnas kuoluonėjė admėnėstracėnio centro ė bova parvadīnts i Saiguona (*Sài Gòn*). 1976 m. šiaurėnem Vietnama šnuotou laimiejos vaina prīš pėitėnė miests bova parvadīnts i Hošėmina.