Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bongėnē

| **Cetacea** |
| --- |
|  Bongėniu vairuovė |
| Muokslėnė klasėfikacėjė |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalīstė: | Gīvūnā *( Animalia)* |
| Tėps: | Chuordėnē *( Chordata)* |
| Klasė: | Žėndoulē *( Mammalia)* |
| Infrabūrīs: | Bongėnē *( Cetacea)* |

 |

**Bongėnē** (*Cetacea*) ī ondėnie gīvenontis pėina bajiedontis gīvē. Anėi īr pėlnā prisėtaikėn gīvenėmou ondėnie. Nemuokslėnie ruoduo bongėnēs vadėnamė vėsė tam būriou prigolontīs narē, ėšskīros delfėnus ė jūras paršus.

Īr dvė gropė:

* ūsoutė̄ji bongėnē (jied planktuona, muolioskus ė kėtus bestoborius)
* dantītė̄jė bongėnē (jied žovis, kėtus bangėnius, rounius).
# Rīklīs

Rīklīs (*Carcharias taurus*)
**Rīklē** (luotīnėškā: *Selachomorpha*) īr kremzlėnės žovis, katras tonkiausē gīven jūrūs.

Anū griautē padėrbtė na ėš kaula, bat ėš kremzlies. Svietė prėskaitliuonam daugiau kāp 350 rīkliū rūšiū, vuo patīs rīklē radas daugiau kāp prīš 350 mėlėjuonu metu. Dėdlis daugoms rīkliu īr jiedrūs. Rīklē gerā oud, ė jaut kostiejėmos odenī.

Rīkliū dėdloms ėr ėšruoda nuognē skėras. Dėdliausis rīklīs īr bangėnėnis rīklīs, katros īr ė patė dėdliausė svieta žovis.

Daugoms rīkliū rošiū īr nīkstontės.
# Sedola

Žīda sedola
**Sedola** (luotīnėškā: *Cornus*) ī tuokis somediejė̄s augals (krūms aba medis).

Daugomuos sedoluos rūšiu lapā būn prėišėnē. Žėidā tonkiausē būn balti, geltuoni, rausvi, ėš 4 žėidlapiu. Daugoms sedolū augėnamas šalėp nomū ī. Sedoluos medėina kėita kap rags ī. Ved rūgštuokas ougas.
# Šiepruons

Šiepruonā
**Šiepruons** (luotīnėškā: *Crocus*) ī tuokė kvietka, muokslėškā prigolontė ėrėsėniu augalū (*Iridaceae*) šeimā.

Šiepruons ī kėlėma nug Vėdoržemė jūras krontū ė Artėmūju Rītū.

Pavasarėnē šiepronā žīdia onksti pavasarie, tėk notirpus snėigou. Kėti šiepruonā suodėnami vasara ė žīdia rodenie. Būn vairiū spalvū: geltuoni, melsvi, vėjuoletėnē, balti, margi.

Ėš daržėnė šiepruona (*Crocus sativus*) žėidu vėdorieliu (porku) Rītūs taisa tuoki brongu pagarda, katros tepuogė šaukiams šieprono.
# Vėdoromžē

**Vėdoromžē** (luotīnėškā: *medius aevus*) – istuorėnė Euruopas istuorėjės epuoka, datoujama tarp Antėkas ė naujūju laikū. Vėdoromžiu pradžė tradicėškā laikuomė 476 m. (Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma metā). Pabėnga sėijama so trėm svarbēs nutėkėmās (XV-XVI o.): dėdlēsēs geuograpėnēs atradėmās, Renesanso ė Refuormacėje.

Čiesās vėdoromžiu termėns nauduojams kėtū, naeuruopėniu, cėvėlėzacėju periuodėzavėmou.
# Grība

Jiedamas grības
**Grība** aba grībs (luotīnėškā: *Fungi*, lietovėškā: *Grybai*) ī tuokis žīvats – vėina ėš gīvuosės gomtuos karalīstiu. Onkstiau grībā bova laikuomi augalās, no paskom atskėrtė, ba anėi nadara fuotosintezės kap augalā. Palē jėdėma būda grībā būn saporuofėtėnē, parazėtėnē ė mikuorėzėnē.

Grībā īr dėdlē svarbūs povėma vēksmė. Anėi nauduonami medėcėnuo (pvz., penecėlins), jiedami ī. Grību rinkėms (grībavėms) Lietovuo ī dėdlē tonkos būds jiediou gautė (īpatingā rodenie).
# Tuoms Akvėnėitis

**Tuoms Akvėnėitis** (luotīnėškā: *Thomas Aquinas*; aple 1225 – 1274 m. kuova 7 d.) bova vėdoromžiu Italėjės fėluosuops, muokslinčios, teoluogs, tuomėzma pradėnėnks ė krėkštiuoniu švėntāsis.
# Renesansos

**Renesansos** (prancūzėškā *Renaissance*, italėškā *Rinascimento* – atgėmėms) – Euruopas istuorėjės gadīnė (XIV – XVI omžios), katram būdings atsėgrēžėms ī Antėkėnės Graikėjės koltūra bei mena tradėcėjės, humanistėnė svietveiza, muoksla soklestiejėms. Renesansa īdiejės sosėformava Šiaurės Italėjuo, vuo vieliau ėšplėta pu vėsa katalėkėška Euruopa.

Renesansos, ėš esmies pakeitė̄is estetėni ėr intelektualėni Euruopas klėmata, apiemė gadīne terp guotėkas ė baruoka. Uns atsėrada Italėjuo ė pasklėda vėsor, kor tik sėikė Italėjės ītaka.

Istuorėškā Italėjuo renesansa mens skėrstuoms ī periuodus:

* Pruotarenesansos (XIII o. pab. − XIV o.);
* Unkstīvāsis renesansos (XV o.);
* Brandosis renesansos (XV o. pab. − XVI o. pr.);
* Manierizmos (XVI o. vėd.).
# Švėitėma omžios

**Švėitėma omžios** – Euruopas cėvėlėzacėjės istuorėjės periuods, tonkiausē tapatėnams so XVIII o., bat Onglėjuo ė Nīderlandūs ans prasėdiejė nu XVII o. vėdore so raciuonalėstėnės fėluosuopėjės sruovės atsėradėmo. Švėitėms čiesās tēpuogė soprontams kāp švėitieju ėdiejėnis – koltūrėnis jodiejėms. Kai katrū lietoviu istuorėku darbūs „Apšvėituos epuocha“ vadėnams Lietovuos koltūras istuorėjės periuods, apėmontės paskotėnios trės XVIII o. dešėmtmetios.
# Grėižžėidē augalā

Vairiū grėižžėidiu žėidā
**Grėižžėidē augalā** (luotīnėškā: *Asteraceae*) ī tuokė muokslėnė žėidėniu augalū šeima. Anou prėgol vairės vėinmetės, dvėmetės ė daugiametės žuolės, katrū šaknis būn vėintėsas, stombris šakuots ė tonkē somediejė̄s. Žėidīns zgrebnos ī.

Vėsom svietė aug aple 30 tūkst. grėižžėidiu rūšiū. Lietovuo aug 189 rūšis, terp anūm daugoms ė Žemaitėjuo. Terp žėnuomiausiu grėižžėidiu ramolės, vuosėlkas, sauliegrōžas, kiaulpėinės ī.
# Krīžmažėidē augalā

Krīžmažėidē augalā. Krėins
**Krīžmažėidē augalā** (luotīnėškā: *Brassicaceae*) īr žėidėniu, dvėskėltiu augalū šeima. Anuon prėgol vėinmetē, dvėmetē ė daugiametē augalā. Anėi tonkiausē īr nedėdli, tor lėimenėne šakni, žėidus so ketorēs vainėklapēs (tonkiausē geltuonās). Vaisios - ankštara. Dėdlė dalės krīžmažėidiu augalū tor specėfėni kvapa.

Šėton šeimā prėklaus daug daržuoviu:

* kuopūsts (kalafėjuors, Brioselė kuopūsts, kaliaruopė)
* ruopė
* rėdėks, rėdėkielis
* krėins
* rapsos
* garstīčė
# Arkiejės

| **Bacteria** |
| --- |
|  Arkieju ivairuobė |
| Muokslėnė klasėfikacėjė |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Duomens: | Arkiejės *( Archaea)* |

 |

**Arkiejės** (luotīnėškā: *Archaea*) īr prokariuotu gropė, sīkio so bakterėjuom ėr eukariuotās sodar vėina ėš trėjū gīvībės domenu. Tonkiausē gīvėn ekstremaliuom sālīguom. Anuoms vēkont sosėskvarmava ėšskėrtėnės fizioluogėnē, biokemėnē ė genetėnē arkieju savėtomā. Arkiejės bova vėinas pėrmū gīvībės skvarmu Žemie. Īr artėmas bakterėjuom, ale skėrtėngā nu anū, kenkiejėškā vēkontiu arkieju atrasta nie.
# Bakterėjės

| **Bacteria** |
| --- |
|  Žarnėnės lazdielės (*Escherichia coli*) |
|  Liekštelie ožaugosė paprasta veizuolās matuoma bakterėju (*Mycobacterium balnei*) koluonėjė] |
| Muokslėnė klasėfikacėjė |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Duomens: | Bakterėjės *( Bacteria)* |
| Karalīstė: | Bakterėjės *( Bacteria)* |

 |

**Bakterėjės** (luotīnėškā: *Bacteria*) – pruokariuotā, bakterėju (Bacteria) duomena uorganėzmu karalīstė.

Bakterėjės tėr mėkruobiuoluogėjės srėtis – bakteriuoluogėjė.
# Protistā

| **Protista** |
| --- |
|  Abruozdielis, vaizdounontis protistu ivairuobė |
| Muokslėnė klasėfikacėjė |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Duomens: | Eukariuotā *( Eucaryota)* |

 |

**Protistā** aba **pruotistā** (*Protista*) īr eukariuotėniu uorganėzmu karalīstė. Ta īr heteruogenėnė tarposavie skrūmnē sosėjosė uorganėzmu gropė. Protistam prigol pėrmounē, eukariuotėnē domblē ė stramėnėpėlėnē grībā. Priskaitlioujama daugiau kāp 200 000 rūšiū, skrūmnē tėrtė. Paplėtė cielam svietė, tonkiausē rondamė ondėnie aba vilkšnuo aplinkuo, kėtū uorganėzmu vėduo.
# Virosos

*:Aple kuompioterėnės pruogramas-kenkiejos veizieket Virosos (pruograma)*

Koronavirosa sokelontis virosos
**Virosos** aba **virusos** īr nelōstelėnės sandaras stroktūra, katra nagal augtė ė daugėntėis ož gaspaduoriaus robežiaus ė anam sokel lėgas. Luotīnėškā žuodis „virus“ znuočie tručīna. Virosā īr mažesnė ož bakterėjės, tudie nuoront i anus paveizietė rēk alektruonėnė mikruoskuopa.

## Klasifėkacėjė

Virologėjė nesena muoksla disciplėna īr, tudie egzėstou dvė klasėfėkavėma sistemi: TVTK (Terptautėnė Virosu Taksuonuomėjės Komiteta) sistema ė Baltimora sistema.

### TVTK klasifėkacėjė

Klasifikacėje apem tėk maža šmuotieli virosu ivairuobės. 2020 m. virosā soskėrstītė i 6 svietus, 10 karalėju, 17 tėpu, 2 puotėpi, 39 klasės, 59 būrios, 8 puobūrios, 189 šeimīnas, 136 puošeimīnas, 2224 gentis, 70 puogentiu ė 9110 rūšiū.
2020 metās nebnauduojamas puosvietiu *(subrealm)*, puokaralėju ė puoklasiu kateguorėjės, ale kėtas kāp ė seniau nauduojamas īr.

Sviets (*-viria*)
Puosvietis (*-vira*)
Karalėjė (*-virae*)
Puokaralėjė (*-virites*)
Tėps (*-viricota*)
Puotėpis (*-viricotina*)
Klasė (*-viricetes*)
Puoklasis (*-viricetidae*)
Būrīs (*-virales*)
Puobūris (*-virineae*)
Šeimīna (*-viridae*)
Puošeimīnė (*-virinae*)
Gentės (*-virus*)
Puogentės (*-virus*)
Rūšės
### Baltimora klasifėkacėjė

Baltimora virosu klasifikacėjės pagrėnds — virosėnės mRNR sintezės metuods
Nuobelė premėjės laureats bioluogs David Baltimore sokorpė Baltimora klasifėkacėjės sistema vagol genuoma tėpa. Virosa genuomā gal būtė so vėina vėjė (ss), vuo gal būtė dvė vėjė (ds). Tēpuogė struktūra gal būtė RNR, vuo gal būtė DNR ė gal nenauduotė ėšvėrkštėnės transkriptazės (RT). Tēpuogė ssRNR virosā gal būtė teigiamuos prasmies (+), kāp ė neigiamas prasmies (-). Tēp īr septīnės gropės:

* I: **dsDNR virosā** (tarp anū adenovirosā, herpės virosā, poksvirosā)
* II: **ssDNR virosā** (tarp anū DNR virosā (tarp anū parvovirosā)
* III: **dsRNR virosā** (e.g. Reovirosā)
* IV: **teigiamuos prasmies ssRNR virosā** (tarp anū koronavirosā, pikornavirosā, togavirosā)
* V: **neigiamuos prasmies ssRNR virosā** (tarp anū ortomiksovirosā, rhabdovirosā)
* VI: **ssRNR-RT virosā** (tarp anū retrovirosā)
* VII: **dsDNR-RT virosā**(tarp anū hepadnavirosā)
# Ernstos Hekelės

**Ernst Heinrich Philipp August Haeckel** (1834 m. vasarė 16 - 1919 m. rogpjūtė 9 d.) bova vuokītiu biuoluogs, gamtėnėnks, fėluosuops, fizėks pruofesuorios ė menėnėnks.
# Buotanėka

Buotanėkas ėnstromentā
**Buotanėka** - bioluogėjės muoklsā šaka, katro tīria augalos. Buotanėkai dažnā īr priskėiama mikuologėjė (muokslos aple kremblios), mikrobioluogėjė (muokslos aple bakterėjės i vėruosus) i fikuologėjė (muokslos aple domblios).
# Aibiu teuorėjė

Veno dijagrama, katra vaizdou dvėjū aibiu sosėkėrtėma.
**Aibiu teuorėjė** īr matematėkas šaka, tėrontė aibės, katruos īr uobjektu rėnkėnē.

Aibiu teuorėjės, kāp muoksla, ėštakas īr XIX o.
# Agruonuomėjė

**Agruonuomėjė** (graikėškā: *agros* – lauks, dėrva + *nomos* – diesnis), - so žemės ūke augalū augėnėmu sosėjosiū muokslū vėsoma.

## Agronomijos srėtīs

Agruonuomėjā prėgol:

* Dėrvuotīra;
* Agruokemėjė;
* Agruometeuoruoluogėjė;
* Žemdėrbīstė;
* Augalėninkīstė;
* Augalū apsauga;
* Selekcėjė;
* Sieklėninkīstė;
* Pėivėninkīstė;
* Daržėninkīstė;
* Suodėninkīstė.
# Antropoluogėjė

**Antropoluogėjė** (ėš graiku kalbuos žuodē άνθρωπος = žmuogos) - muokslos tėrontės žmuonis ivairēs aspektās (socēlėnēs, koltūrėnēs, pėzėnēs). Tas īr hostėlėnis muokslos, nes duomās vėsās žmuonėmis ė vėsās žmuoniū gīvėnėmā aspektās.
# Astrobioluogėjė

**Astrobioluogėjė** - muokslos, tėrontės nažemėška gīvībė. Tas īr spekoletīvėnės muokslos, ba da nier ožtėkta gīvībės ož žemės.

Patė *astrobioluogėjės* sāvuoka somėslėjė JAV muokslėninks Džošua Lederbergs XX omžiaus 6-am dešīmtmetie.
# Biuomekanėka

**Biuomekanėka** - muokslos tėrontės žmuogaus ė gīvū padarū mekanėnė jodiejėma.

## Šakas

Īr skėramas 3 glabnas biuomekanėkas srėtīs:

* Bendruojė biuomekanėka,
* Žmuogaus biuomekanėka,
* Spuorta jodesiū biuomekanėka.
# Biuopėzėka

**Biuopėzėka** (graik. *bios* – gīvībė, gīvenėms; *physike*, *physis* – gamta) - terpdėscėplėnės muokslos, katrs bėuoluogėjės pruoblemuom sprēst nauduo pėzėkas ė kemėjės muokslū teuorėjė ė metuodos.
# Bioteknuoluogėjė

**Bioteknuoluogėjė** - muoksla krīptės, sojongontė biologėjės ė teknėkas galėmibės. Bioluogėniu sėstemo panauduojėms ėvairiuos gīvenėma srėtīs.

Termėns ėšplėta XX omžiaus ontruojuo posie, bat pavīzdiou toukie proucesā, kāp dounas kepėms, rūgštiu torontiu pėina pruodokto gamība, fermėntėniu sūriu ė vīna darīms, naudoujamė dėdlē senā.

## Panauduojėms

**Rūšīs, katruos īr panauduojamas yra taikomos bioteknuoluogėjės: Farmacėjė;
* Medėcėna;
* Lengvuojė dėrbība;
* Maista dėrbība;
* Gīvolėninkėjė;
* Augalėninkėjė;
* Žemdėrbīstė;
* Miškėninkīstė;
* Dekoratīvė̄nė suodėninkīstė;
* Aplėnkuos apsauga;
* Kara dėrbība.
# Saulės ašara

Saulės ašara
**Saulės ašara**, kėtap raskėla, raskėls (luotīnėškā: *Drocera*) ī tuokis savuotėšks augalioks, katros prigol prī mēsiediu augalu skīriaus.

Tas ī daugiametis augals, katros ožaug lig 10–25 cm aukštoma. Anou lapā aug ėš vėdorė ont stombreliu, vuo ožsibėnga tuokė boužalė, so limpēs rauduonās plaukelēs. Žėidokā mažiokā, žīdia lėipas-rogpjūtė mienėsēs.

Aug saulės ašara dorpīnūs, pelkės, kėmėnuojūs, kēsīnūs, ožmerkosiūs pėivūs. Jied mažus varmus, vombuoliokus – kap kuokis nūtūpa ont tuos boužalės, tap plaukālē sosiskleida ė ožspauda ta varma. Tūmet augals ėšlaid tuokės vėrškėnėma medegas, katras ton varma ė sovėrškėn.

Liekvarsta ī nug alsavėma lėgū.
# Biuodegalā

| **Aplėnkuos teknuoluogėjės** |
| --- |
| * Tvariuojė plietra
* Atsėnaujėnontis energėjės šaltėnē
* Energėjės varaunījėms
* Energijos vīstīms
* Biuokors
* Biuodegalā
* Ondėnilė teknuoluogėjės
* Ondėns gerėnėms
* Nouteku valīms
* Remediacėjė
* Piesa davadījėms
* Piesa perdėrbėms
* Kuompuostavėms
* Uora taršas kontruolēvėms ė muodelēvėms
* Puoveike aplėnkā vertėnėms
* Ekuoluogėnė mėškėninkīstė
* Ekuoluogėnė statība
* Natūraliuojė statība
* Aplėnkuos dizains
 |
| **Aplėnkuotīra** |

**Biuodegalā** - vėins ėš atsėnaujėnontiu energėjės šaltėniu, biuokors, katros ėšdėrbams ėš biuomasės ė nauduojams kāp degalā vėdaus degėma, dīzele, Stėrlėnga ė kėtūs varėkliūs, dėdliausē transpuortė.
# Pluotmie

Trimatė Dekarta koordinatiu sėstema padietē pluotmie vaizdoutė.
**Pluotmie** īr žuodis, nauduonams fizėkuo, astruonuomėjuo, matematėkuo, fėlosuopėjuo. Ana īr apibriežiama kāp kuokė nuorėntās veikėma zuona, kuokė tas vėsoma terp uobjėktu.

## Tēpuogė veizieket

* Pluotmielaikis
# Rėišots

Lazdīna rėišotā
**Rėišots** ī stambos sausos oždars vaisios so vėina siekla. Anon kondouli gaub kėits, somediejė̄s kiauts – kevals.
Ėš Lietovuo savāmėškā augontiu augalū jiedamus rėišotus augėn tėktās lazdīns. Rėišotās da šaukiami tuoki ožrobežiu augalū kėiti vaisē kap graikėšks rėišots, žemės rėišots (arakėsos), migduols, kuokosos, kedra rėišots.

Keli terposavie soaugė̄ rėišotā šaukiami keimario.
# Spīglėnē augalā

Skojē ė kankuoriežē
**Spīglėnē augalā**, kėtāp skojoutē, spīglioutē (lot. *Pinophyta*, angl. *Conifers*, vok. *Nadelholzgewächse*) ī tuokė augalā, katrėi vėituo lapu tor skojus. Anėi prėgol prī plėkasiekliu augalū ė netor tuokiū žėidū, kāp daugoms kėtū augalū.

Prī spīglėniu augalū gol medē, krūmā, katrūm daugoms žalioun ciela sava žīvata. Vėsom svietė aug aple 700 spīglėniu rūšiū, ėš katrūm Lietovuo savāmėškā aug 5:

* Ieglis (*Juniperus communis*)
* Moumedis (*Larix decidua*)
* Eglė (*Picea abies*)
* Pošės (*Pinus sylvestris*)
* Kokmedis (*Taxus baccata*)

## Nūruodas

* The Gymnosperms (Conifers, cycads and allies) (theplantlist.org), *anglų k.*
* Gymnosperm Database (conifers.org), *anglų k.*
* The conifer database (herbaria.plants.ox.ac.uk), *anglų k.*
* Conifers (kew.org), *anglų k.*
* Conifers (bbc.co.uk), *anglų k.*
# Andā

Andā Argentėnuo
Cono de Arita
**Andā** – ėlgiausia sviete kalnu grandėnė, kotra driekias palē vėsā vakarėnē Pėitu Amerėkas pakrontē. Vėsuos kalnu sėstemas ėlgis – api 7500 km, pluotės – ėkė 600 km, vėdotėnės aukštis – net api 4000 m. Sudara pėitinē Kordiljėru šmoutė.

## Aukštiausiuos vėršūnės

* Aukštiausia vėršunė - Akuonkagva 6959 m
* Aukštiausias aktīvos ognėkalnės - Katopaksės 5897 m
# Prancūzu kalba

Prancūzu ruodos paplėtims
**Prancūzu kalba** (savėpavadėnėms *le français, la langue française*) īr ėndeeuropėitiu šeimuos, ruomanu ruodū gropės kalba. Anuo rokoun aple 100 mln. gīventuoju vėsum sviete. Teipuogi prancūzu kalba īr vėina ėš pagrėndiniu tarptautiniu ruodu, vagol puopoliaroma nuseleidant tėk onglu ruodā.

Prancūzu kalba īr oficēli 24 valstībėse: Prancūzėjuo, Belgėjuo, Lioksembōrge, Andoruo ėr Pracūzėjės kolonėjuos (Vakarū ė Cėntrėnė Afrėkuo, Kvebeke, Vest Indėjuo).
# Panavėjė

Panavėjės
**Panavėjė** (luotīnėškā: *Paeonia*) ī tuokis augals, kvietkos, kėlėma nug Rītū Azėjės, Pėitū Euruopas. Pavadints tasā kvietkos palē senuobės grāku sakmiū dievū gīdītuoja Pajana.

Tas daugiametis augals so sostuoriejosėm soltinguom šaknim ī. Žėidā būn rausvi, balti aba gelsvi. Žīdia panavėjė vasaras pradiuo.

Lietovuo panavėjė nug sena miegiams, dailos daržaliu kvietkos ī. Čiuonās ons pakliova ėš pėitū šaliū par vėiniuolīnus. Panavėjės šaknis, lapā liekarstos nug nemigas, dirgloma ī.
# Snėigoulis

**Snėigoulis**, kėtap snėigena, snėigėnė, snėigėnielė (luotīnėškā: *Galanthus nivalis*) īr amarėlėniu šėimuos augals. Žīdia onksti pavasarie, pėrmuojė par metus pražīstontė kvietka. Augals daugiametis, svuogūnėnis. Aukštoms 8-20 cm. Lapā lėnėjėški, trompi. Žėidā baltuos spalvuos.
# Berlīns

Berlīns|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 3 782 202 (1 860 115, 1 922 087, 31 groudė 2023, statistical updating)  |
| Ikūrėma metā | 1244  |
| Mers | Kai Wegner  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Vuokītėjė |
| Šalės | Vuokītėjė |
| Pluotībė | 891.12 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 34 ±1  |
| Ondenė telkėnē | Šprė, Großer Wannsee, Lake Tegel, Hafelis, Dahme, Müggelsee, Tegeler Fließ, Aalemannkanal, Neukölln Ship Canal, Luisenstadt Canal, Teltow Canal, Landwehr Canal, Westhafen Canal, Gosen Canal, Berlin-Spandau Ship Canal |
| Koordėnatės | 52.52°N 13.38°E  |
| Pašta kods | 10115–14199  |
| Telepuona kods | 030  |
| DE-BE  |
| Žemielapis |
| Mers | Kai Wegner  |
|  |

**Berlīns** (vuokīškā: *Berlin*) – Vuokītėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Berlīns tēpuogė īr vėina ėš Vuokītėjės žėmiu (*Bundesland*). Uns īr ontrasis pagal dėdoma Euruopas miests pu Londona.

Berlīna žemė īr Vuokītėjė ritūs, apie 70 km i vakarus nu Lėnkėjės robežiaus. Ėš vėsū posiū apsopts Branderburga žėmės. Per Berlīna tek Šprė ė Havel opės.

## Istuorėjė

Ikorts IX o. slavu gentiū kāp *Berolina*. Berlīns bova vuokītiu valstībiu, Prūsėjės, Vuokītėjės imperėjės ė Rītū Vuokītėjės suostėnė.

Šaltuosės vainuos čieso Berlīns bova padalints i rītū ė vakarū Berlīna. Perėjėms ėš vėinuos miesta posės i kėta bova grėižtā rėbuojams.

Berlīnė vīka 1936 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.

* Berlīns - Berlin
* Naktėnė Berlīna panorama
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
# Ėšdėrbėma ruobuots

Artėkolouts ėšdėrbėma ruobuots, katras dėrb lījīkluo.
**Ėšdėrbėma ruobuots** - palē ISO 8373, ī valduoms, parpruogounams, šmuota paskėrėmu manėpuolētuorios pruogramounams trījūs, aba daugiau ašiū. Gera šmuota ėšdėtbėma ruobuotu ėšdėrb JAV ė Japuonėjės bėndruovės. Ėšdėrbėma ruobuotā grētā ėšplėta Euruopuo, kūmat 1973 m. i rėnka prėstatė sava ruobuotos ABB Robotics ė KUKA Robotic.

**Ėšdėrbėma ruobuotu padavėms i rėnka vėsam Svietė (vėinetās):**

| Metā | Padavėms (vnt.) |
| --- | --- |
| 1998 | 69,000 |
| 1999 | 79,000 |
| 2000 | 99,000 |
| 2001 | 78,000 |
| 2002 | 69,000 |
| 2003 | 81,000 |
| 2004 | 97,000 |
| 2005 | 120,000 |
| 2006 | 112,000 |
| 2007 | 114,000 |
| 2008 | 113,000 |
| 2009 | 60,000 |
| 2010 | 118,000 |
| 2012 | 159,346 |
| 2013 | 178,132 |
| 2014 (spiejėms) | 205,000  |

## Šaltenē
# Irans

|  |
| --- |
| **جمهوری اسلامی ايران** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (vieleva) | (gerbs) |

 |
| *Valstībėnis gimnos: Sorūd-e Mellī-e Īrān* |
|  |
| Valstībėnė kalba | Persu kalba |
| Suostėnė | Teherans  |
| Dėdliausės miests | Teherans |
| Aukštiausis vaduovs | vacant |
| Prezidėnts | Masoud Pezeshkian |
| Pluotībė  — Vėsos | 18-a 1 648 195 km2 |
| Gīvėntuoju  — Vėsė (2007)  — Gīvėntuoju tonkoms | 17-a 71.208.000 (2007) 42 žm./km2 |
| BVP  — Bėndros (2005)  — vėinam gīv. | 19-a 610,4 mlrd. $ 8900 $ |
| Valiota | Irana rials |
| Čiesa zuona | (UTC+3.30) |
| Liousoms -Irana islamėška revoliucėjė | 1979 m.  |
| Internets | `ir` |
| Tilipuona kuods | +`98` |
|  |

**Irana Islama Respublika** (seniau - **Persėjė**) īr valstībė Artėmūsiūs Rītūs, Azėjės pėitvakarėniam šmuotė. Robežios ēn palē Armienėjė, Azėrbaidžiana, Torkmėnistana ė Kaspėjės jūra šiaurie, Afganėstana ė Pakėstana rītūs, Iraka ė Torkėjė vakarūs, Persėjės ilonka ė Omana ilonka pėitūs.

## Istuorėjė

Dabartėis Irans īr terituorėjuo, katra Vakarūs ėlgā vadėnta Persėjė (tēp anūs vadėna senuobės graikā). Šalės nu sena bova vairiausiu nutėkėmu apicentrė, bo šalėmās bova šalīs (arabā pėitūs, Indėjė ė Kėnėjė rītūs, Mesopuotamėjė ė Sėrėjė) torontės ėlgas valstībėngoma tradicėjės.

## Geuograpėjė

### Admėnėstracėnis soskėrstīms

Irans īr soskėrstīts i 30 provincėju (*ostan-ha*, vėinaskaituo – *ostan*).

## Koltūra

Iranė sosėmaišė islamėškuojė arabu ė prīšislamėškuojė (zoroastru persu koltūras. Senuobės Persėjės mena, arkitektūras, muoksla prigavėmā soteikė mėlžėnėška duovi arabu svietou ė nemizernā paveikė Euruopas koltūra. Šalės īr žėnuoma sava literatūra.

## Akanuomėka

Irans īr vėina glabnū naptuos eksportoujontiu šaliū, tor narīstė OPEC. Naptuos kasėms leida Iranou nu XX a. aštonta dešimtmetė spierē akanuomėka vīstītė.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

Irans nebluogā sotar so daugībė besėvīstontiu šaliū ė Rosėjė. Nu islamėškuosės revoliucėjės santīkē bluogė so JAV, vuo īpatėngā navīkė so Izraelio ė Saudo Arabėjė.

## Karioumenė

## Nūruodas

## Nūruodas
# Vėktuorėjė (karalienė)

Karalienė Vėktuorėjė
**Vėktuorėjė** (Alexandrina Victoria, 1819 m. gegožė 24 d. - 1901 m. sausė 22 d.) – ėlgametė Jongtėnės Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstės karalienė. Tatā īr ontra ėlgiausē suostė ėšbovosė brėtu karalienė pu Elžbietas II.
# Alžīrs (miests)

Alžīrs| Abruozdielis:Argel 3.jpg, Alger monochrome.jpg, Algiers Montage.png |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 2 364 230 (14 balondė 2008, gīvėntuoju sorašīms)  |
| Ikūrėma metā | 944  |
| Mers | Maahdia Benghalia  |
| Čiesa jousta | UTC+1 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Alžīrs |
| Pluotībė | 363 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 0  |
| Ondenė telkėnē | Vėdoržemė jūra |
| Koordėnatės | 36.7764°N 3.0586°E  |
| Pašta kods | 16000–16132  |
| Telepuona kods | 021  |
| Mers | Maahdia Benghalia  |
|  |

**Alžīrs** (arabėškā الجزائ) īr Alžīra suostėnė. Anuo gīven baveik 2 mln. žmuoniū.
# Suokrats

Suokrats
**Suokrats** (*Σωκράτης*) (469 m. pr. Kr. - 399 m. pr. Kr.) – graiku fėluosuops, gīvenės ė veikės Atienūs. Suokrats sopuormava puovėiza, ka fėluosuopėjė īr būds sėikt gīvenėma ėšmėntėis. Suokrats dėdlē prėsdė̄jė pri etėkas ė luogėkas muokslu vīstėmuos.
# Vazuons

Ruožė vazuonė
**Vazuons** ī dākts i katrou suodėn kambarėnius kvietkus. Tas būn ėš muolė aba plastmasės padirbts inds so skīliem dognė, ka pripīlus žemė ė pasuodėnus augala tas galietom solptė ondeni (ons doudams par tuorielkalė, statuoma pu apatė).
# 1967

**1967** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietovuo

* Vasarė 2 d. – pradėts lėistė savaitraštės „Gimtasis kraštas“.

## Nutėkėmā Svietė