Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Popėitė

**Popėitė** īr dėinuos tarps terp vėdordėinė (14 ad.) ė vakara. Popėitė īr pati karštiausė dėinuos dalis. Vasara karšta klėmata šalīsė par popėitė būn puogolis (sėista).
# Vakars

Vielībs vakars
Vakara ramoma
**Vakars** īr dėinuos čiesos prīš sotemas, tūjaus pu ton, kāp noslaid saulala. Anou čiesou vies tonkiausē norimst, uors atviest, vasara patamp gaivesnio.

Senuobie rodėnė ė žėimuos vakarās žmuonis sosrinkė̄ truobūs liuob dirbtė vėsuokius darbus (liuob verptė, nertė, pantius vītė ė kt.), liuob rokoutės, pasakuotė.
# Gīvībė

**Gīvībė** ī kuokė gīvata bovėms palaikont pati savė, augėms, gausėnėmāsis, gīvata lāsteliu svēkoms. Gīvībė terp žmuoniū ė žvieriū pasirēšk kap kostiejėms, alsavėms, šėrdėis mošėms (platiau – kap kraujė, kėtū skīstėmu kostiejėms, tekiejėms), svāmingoms (svāmies toriejėms), jiedėms. Smolkesniu gīviu, grību, augalū gīvībė rēškias par anūm augėma, jiedė mediagu siorbėma, vešloma (augalū). Gīvībės pabonga smertės ī – tūmet sostuoj vėsi gīvībėnē vīksmā, gīvats vėrst i nabvēkiantė uorganėnė mediaga, praded ėrtė, pūtė.

Bėndrā ruoduo gīvībė rēšk bikuo kostiejėma, jodroma, svēkoma, žvaloma, tūdie gal būt rokounama ėr aple mėsliu, kuokės vėituos, ondėnė gīvībė. Gīvo šaukiams tuokis žmuogos aba gīvis, katros ne tėktās nie mėrė̄s, bet katros svēks, žvalos, kostos.
# Metu laikā

**Metū laikā** - planetas judiejims aplink Saulė, ka dėl ašėis pasvėrėma nevėinuoda saulės spinduliū gauna eš pradiuos daugiau vėins pusrutulis, vo paskiau - kėts. Labiau šėldomame pusrutulie īr vasara, mažiau šėldomamė - žėima. Pri pusiaujė Saulė apšvėita vėsā laika vėinuoda i čė metū laikū nier. Trumpiausi metā īr Merkurijou - 88 Žemės paras, vo Plutuona metā trunka 248 Žemės metus.

**Tas taps vaizdielis skirtingās metu laikās: Žėima
* Pavasaris
* Vasara
* Rodou
# Mienolis

Mienolis
**Mienolis** (sėmbuolis: ) īr vėinintelis gomtėnis Žemės palīduovs ėr artėmiausis anā kuosmėnis kūns. Mienolis tēpuogē ontros palē rīški (pu Saulės) dongaus objekts. Vėdotėnis atstoms terp Žemės ėr Mienolė īr 384,4 tūkst. km. Diel skėrtinga Mienolė apšvėistoma ėš Žemės veizamas Mienolė fazės.

I Mėnoli bova nusilēdė̄ žmuonis. Šėtou pėrms padarė JAV prietelis Nėls Armstruongs 1969 m.

Mienolis īr dėdlē svarbos vėsū tautū mitoluogėjuo, tēpuogē ė baltu.

### Mienole košiejėms

Mienolė lėbracėjės ė paziu kaitas anėmacėjė
Mienolis skrend i rinki Žemės elėpsėne uorbėta, diel ton nū anuos būn ne vėinuodo atstomo. Artiausē priartie lėgė 363 300 km, vuo tuoliausē būn lėgė 405 500 km. Nuors Mienolis skrend i rinki Žemės palē ton pate krītė, kāp Žemė sokas i rinki sava ašeis, bat diel letesne skrėdėma žmuogou, stebontiou Mienolė nū Žemės vuodėjė, ka Mienolis dongaus skliauto jod ėš vakarū i rītū šmuota. Kuožnās metās Mienolės notuolst nū Žemės par 3,9 cm.

Košiedams i rinki Žemės Mienolis prėklausuomā nū Saulės apšvėitėma matuos kuožna lėika kėtuoks – tas vadėnama **Mienolė pazė**. Abruozdielie galėt pavėiziet i Mienolė pazės. Pėlns mienolė cėklos ožtrunk 29,5 paruos.

## Mienolė pazės

Mienolė paziu kaita: Jauns ●, prīšpėlnis ◐, pėlnatės ○, Delčė ◑
* Jauns mienolis
* Prīšpėlnis
* Prīšpėlnis (pėrms ketvėrtis)
* Pėlniejontis prīšpėlnis
* Pėlnatės
* Delčė
* Delčė (paskiausis ketvėrtis)
* Delčė
# Puokaitis

**Puokaitis, vėdordėinis** ī dėinuos čiesis, kūmet Saulė būn aukštausē (artausē), vuo tepuogė vėdordėnio šaukiams čiesis, kap būn līgē 12 adīna dėinuos.
# Astruonuomėjė

**Astruonuomėjė** (gr. astron - žvaiždie, nomos - diesnės) - muokslos, apėmontės reiškėniū, esontiū ož Žemės ė anuos atmuosperas, stebiejėma ė aiškėnėma. Astruonuomėjė tėr objektū, katrus galėm veiziet dongou, kėlme, vīstėmuosė, fizėkėnes ė kemėnes savībes.
# SI

*Tas žuodis da gal znuočītė – SI (rēkšmies).*
Šalīs, katruos uofėcēlē nie patvėrtėnosės SI sėstemas: JAV, Liberėjė ė Mianmars.
**SI** (sotromp. pranc. *Le système international d'unités*) – tarptautėnė mieravėma vėinetu sėstema, prėėmta 1960 m. 11-uo Tarptautėnie matu ė svuoriu kuonferencėjuo, katruo dalīvava 36 valstībės.
# Kuompioteris

Kuompioteris
**Kuompioteris** īr alektruonėnė skaitliavėma mašėna. Ans gal prijėmtė, apduoruotė ė pateiktė doumenis. Dabartėnis kuompioteris gal padėrbtė daug operacėju, prigolomā nu pruogramėnės īrongas.

Ont anū īr prikorta daug kuompiotėrėniu žaidėmu.
# Islandu kalba

**Islandu kalba** (islandu: *íslenska*) - šiauris gėrmanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Ėslandėjuo. Ėslandū kalba rokuonas didleu kāp 300 tukstontiū žmuoniū.
# Vuokītiu kalba

Vuokītiu kalbuos paplėtėms svietė
Vuokītiu kalbuos paplėtėms Euruopuo
**Vuokītiu kalba** (*Deutsch*) - germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama Vuokītėjuo, Austrėjuo, Šveicarėjuo, Lioksemborgė, Lichteinšteinė. Vuokītiu kalba rokuonas daugiau kāp 110 mln. žmuoniū.
# Nuorvegu kalba

**Nuorvegu kalba** - šiaurės gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Norvėgėjuo. Norvėgū kalba rokuonas didleu kāp 4,6 mln. žmuoniū, ėš katrū 3,5 mln. rokuonas *bokmål*, vuo 700 tūkstontē *nynorsk* dialektās.

### Abecelė

Nuorvegu kalba abecelė tor 29 raidis, anas sovēn so luotīnėška abecele, ėšskīros tėktās ton, ka da īr trīs papėlduomas raidis Æ, Ø ė Å.

## Nūruodas

* Šabluons:Ethnologue
* Šabluons:Ethnologue
* Šabluons:Ethnologue
* Nuorvegu kalbuos muokīms
* Nuorvegu kalbuos muokīms internetė
# Švedu kalba

Svenska språkets utbredningen
 **Švedū kalba** (*svenska*) – šiauris gėmanū ruodū grōpės kalba. Kāp uofėcelė kalba vartounama Švedėjuo ėr Suomėjuo. Švedū kalba rokuonas didleu kāp 9 mln. žmuoniū.

## Švedu kalbuos dialektā

Dialektā
Švedu kalba tor šmuota dialėktū, katrie skėrstomė i Švedėjuo esontiūs dialektos ė Suomėjuo ė Estėjuo esontiūs. Švedu nuormėnė kalba parėmta centrėnės Švedėjės dalies dialektās.

## Abecelė

Švedu kalbuo nauduonama standartėnė luotīnū kalbuos abecelė, bat tor keles diakrėtėnes raidės.
# Vėsata

**Vėsata** īr begalinis kosmuosa erdvielaikis, so ten esontė energėjė ė materėjė. Vėsata skėrstoma i stebėmajė ė teorėnė. Vagol Dėdliojė spruogėma teuorėjė vėsatuos omžios īr aple 13,7 mlrd. m. Tėk nedėdlė vėsatuos dali sodara žvaizdies ė kėts atuomėnis materėjals, a vėsks kėts īr naveizėmasės materijals ė tamsiuoji energėjė.

Universum - C. Flammarion, Holzschnitt, Paris 1888, Kolorit : Heikenwaelder Hugo, Wien 1998
# Saulės sėstema

Saulės sėstema
**Saulės sėstėma** īr astruonomėniu kūnu sėstėma, katros cėntros īr žvaiždie Saulė. Irinki šėta diel gravėtacėjės sokas 8 planėtas (Merkorėjos, Aušrėnė / Aušruos žvaizdie, Žemė, Žėizdrė, Jopėteris, Satorns, Orans ėr Naptūns), nīkštokėnės planetas (Plutons, Cerera, Ėridė, &c.), planėtu satėlitā (Mienolis &c.), asteroidā, kuometas, kosmėnės dolkės.
# Merkorėjos (planeta)

*Tas žuodis da gal znuočītė – Merkorėjos (rēkšmies).*
Merkorėjos
**Merkorėjos** (simbolis: ) - mažiausė Saulės sėstemas planeta. Lietovuo ana seniau bova vadėnama Vaivuora.

| Saulės sėstemas kūnā |
| --- |
|  Saulė – Merkorėjos • Venera • Žemė • Marsos • Jopėteris • Satorns • Urans • Neptūns |
| Mienolis – Nīkštokėnės planetas – Kuometas – Asteruoidā |