Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Čarlzos Darvėns

Čarlzos Darvėns (1881)
**Čarlzos Ruoberts Darvėns** (*Darwin*; 1809–1882) − onglu gomtėnīnks, organėzmu evoliocėjės teuorėjės kūries. Sava veikalo „Rūšiu atsėradėms natūraliuosės atronkuos būdo“ (1859 m.) pagrėndė selekcėjės teuorėjė (darvėnėzma) ėr pāiškėna evoliocėjės pruocesa. Vēkals parašīts remuos medega, surīnkta ekspedėcėjuo aplinkou svieta. Revoliocīngas idiėjas torieja dėdėle ītaka bioluogėjės muokslou, tep pat XIX a. koltūrā. Teigėnīs, ka rūšis kėlosės ėš bendra pruotėvė ėr laipsnėškā vīsties, tou meto sudrebėna krėkščiuonėškuji muokīma aple svieta sukorėma. Beje, ons laikuoms teisīngo ėr šindein − anū patvėrtėn šiuolaikėnis genetėkas muokslos.
# Bioluogėjė

**Bioluogėjė** vuo **biologėjė** īr muokslos aple gīva gamta, anuos diesnius. Graikėškā *bios* znuočie gīvībė aba gīvenėma, vuo *logos* - žuodi, savuoka, muoksla. Termėna biologėjė pėrma lėika pasiūlė Žans-Batists Lamarks ė G. R. Trevirans 1802 metās.

## Bioluogėjes srėtis

Bioluogėjė apjem platu akademėniu srėtiū spektra:

Anatuomėjė -- astrobioluogėjė -- biokemėjė -- bioinformatėka -- biomekanėka -- biofizėka -- bioteknologėjės -- botanėka -- citoluogėjė -- kriptozooluogėjė -- lėgas -- ekoluogėjė -- embrijoluogėjė -- entomoluogėjė -- evoliucėjė -- genetėka -- histoluogėjė -- antropoluogėjė -- iktioluogėjė -- imunoluogėjė -- pataluogėjė -- epidemioluogėjė -- jūru bioluogėjė -- mikrobioluogėjė -- molekulėnė bioluogėjė -- morfoluogėjė -- mikoluogėjė -- neuroanatuomėjė -- neurobioluogėjė -- onkoluogėjė -- ornitoluogėjė -- paleontuoluogėjė -- parazėtoluogėjė -- fizioluogėjė -- struktūrėnė bioluogėjė -- toksikoluogėjė -- viroluogėjė -- ksenobioluogėjė -- zooluogėjė

## * Gīvė pavīzdīs - *Bos primigenius taurus*
* Augala pavīzdīs - *Triticum*
* Grība pavīzdīs - *Morchella esculenta*
* *Stramenopila/Chromista* pavīzdīs - *Fucus serratus*
* Bakterėjės pavīzdīs - *Gemmatimonas aurantiaca*
* Arkieju pavīzdīs - *Halobacteria*
* Virosa pavīzdīs - Gamma phage
# Muokslos

Eksperimentā lazerio.
**Muokslos** īr sistemings procesos, katruo tėkslas īr gilesniū žėniū supratėma igavėms.

Muokslā gal būtė kateguorėzuojamė palē ketorės gropės:

* humanėtarėnē muokslā (etnoluogėjė, filoluogėjė, filosuopėjė, istuorėjė, menuotīra, teoluogėjė),
* suocēlėnē muokslā (edukoluogėjė, akuonuomėka, komunikacėjė ėr infuormacėjė, puolitėkas muokslā, psikoluogėjė, suocēluogėjė, vadība, teisė)
* fizėnē muokslā (astronuomėjė, biokemėjė, kemėjė, fizėka, geuograpėjė, geoluogėjė, infuormatėka, matematėka, paleontoluogėjė)
* biomedicinas muokslā (biofizėka, bioluogėjė, buotanėka, ekuoluogėjė ėr aplinkuotīra, farmacėjė, medicėna, odontoluogėjė, vėsoumenės svēkata, zooluogėjė)
# Uorganėzmos

**Uorganėzmos** biuoluogėjuo reišk gīva indėvėda (kāp tās gīvūns, augals, kremblē o mėkrauorganėzmos). Bėnt katruo nuors skvarmuo, vėsė uorganėzmā gal rēgoutė i dėrgėkli, daugėntėis. Anie gal būt vėinalāstē o būtė daugēlāstē.
# Anatuomėjė

Mondino dei Liuzzi, *Anathomia*, 1541 metā
**Anatuomėjė** (graikėškā: *anatomē*) – biuoluogėjės muoksla šaka, tėronti uorganėzma kūna sodieti. Skėrstuoma i augalū anatuomėjė (fituonuomėjė) ė gīviu anatuomėjė (zootuomėjė), katrou prigol ė žmuogaus anatuomėjė.

Žmuogaus anatuomėjė apjem tuokės sėstemas:

* Kraujuotakas sėstema
* Vėrškėnėma sėstema
* Enduokrėnėnė sėstema
* Imonėnė sėstema
* Skūra
* Lėmfėnė sėstema
* Atramuos-jodiejėma sėstema (moskolā, skelets, kaulā, kremzlės, raištē ė sausgīslės)
* Nervėnė sėstema
* Repruodokcėnė sėstema (daugėnėmuosė)
* Alsavėma sėstema (alsavėms ė doju apīkaita)
* Šlapėma šalėnėma sėstema
# Biokemėjė

Mioglobina, svarbaus moskolus sodarantė baltīma, 3D stroktūra.
**Biokemėjė** īr muokslos, tėrontis gīvūsė organėzmūsė vīkstontės kemėnės rēkcėjės. Palē tīrėma objekta gal skėrstītė i į mikrōrganėzmu, augalū, gīviu ė žmuogaus biokemėjė.

Biokemėjės šakas ī:

* statėnė biokemėjė – tīrėnie gīvuosės materėjės kemėnė sodieti,
* dinamėnė biokemėjė – tīrėnie medegū apīkaitas pruocesus,
* funkcėnė biokemėjė – tīrėnier gīvībėnės vēkluos kemėnius pruocesus.

Biokemėjė atsėrada ė kap muokslos atsėrada XVIII o. pabėnguo, plietuojont organėnė kemėjė ė fizioluogėjė.
# Metabolėzmos

Sopaprastėnts grafėkielis, katramė onglėškā paaiškėnta, kāp lāstelės vėdou metabolėzmos vīkst.
**Metabolėzmos** vuo **metabuolėzmos** (ėš graikėškā: *μεταβολή* „metabolē“, kas znuočie *kėtėms*) īr kuožnuo lāstelie vīkstontiu kemėniu reakcėju vėsoma. Ons sodara lāstelē galėmībės augtė, daugėntės, reagoutė i aplinka, kustietė. Skėrstuoms i dvė gropė:

* Anabolėzmos, kumet nauduojama energėjė lāstelės bloku kūrėmou.
* Katabolėzmos, kumet skaiduomė organėnē jongėnē lāstelėniam kviepavėmė, ka būtom gauta energėjė.

Metabolėzma palengvėntė gal ivairūs fermentā.
# Būds

**Būds** aba **elgėmasis** īr uorganėzma aktīvoms, pasėrēškotis refleksās, rēkcėjuom, atsakās, košiejėmās, vēksmās, katrus regulioun psichėka. Būda (elgsėnas) reiškėniams īr priskėriamė fėziuoluogėnē puokītē (skūruos paraudėms), košesē ėr anū puokītē, paprastė ė sodietėnē vēksmā (sāmuonėnga ė tėkslėnga žmuogaus darboutė) ė puoelgē. Palē kompleksėškoma gal skėrtė stereotėpėni, ėšmuokta ė pruotėnga būda.
# Geuograpėjė

**Geuograpėjė** - pėzėniū ėr žmuogėškojū reiškėniū kėtėmā erdvie tėrāntis muokslos. Žuodės kėles ėš graikū Ge (γη) aba Gaia (γαια) "žemė" ir graphein (γραφειν) "rašītė", "aprašītė".

## Šākās

* Pėzėnė geuograpėjė
* Ekanuomėnė geuograpėjė
* Polėtėnė geuograpėjė (ėskaitont geopolėtėkā)
* Socelėnė geuograpėjė, koltūrū geuograpėjė
# Ekuoluogėjė

**Ekuoluogėjė** - (graikėškā *οίκος* – noms + *λόγος* – muokslos, žuodis) muokslos, tėriantis gīvū uorganėzmu santīkios so gīvenama aplėnka, ėskaitlioujont tuokios pėzėnios vēksnios (faktuorios) kāp klimats, geuograpėnės sālīgas), gīvuosės ė negīvuosės gamtuos terposavė sobovėma.
# Senuobės Graikėjė

Termėns **Senuobės Graikėjė** apėm Graikėjės istuorėjės laikuotarpi nu api XII a. pr. Kr. lėg 146 m. pr. Kr., kumet Graikėjė bova ijongta i Ruomas imperėjės sodieti.

## Senuobės Graikėjės mens

Senuobės graiku mena istuorėjuo ėšskėramas trīs epuochas:

* Archajėnė (senuoji epuocha) − VII-VI o. pr. Kr.
* Klasikėnė (klestiejėma) − V-IV o. pr. Kr.
* Helenistėnė (vielīvuoji) − III-I o. pr. Kr.

Šventīklas bova statuomas vagol tamou tėkras taisīkles, katruos tėkslē noruodīdava šventīklas dīdi, anuos daliū santīkios ė kuoluonu skaitliu.
Prėklausuomā nū kuoluonas tėpa graiku arhitektūruo vīrava trīs stilē, vadėnamė̄jē architektūrėnē uorderē:

* Dorienėnis
* Jonienėnis
* Korintėnis

Klasikėnės graiku estetėkas idealos ė mena kanuonos nusaka antėkas fėlasuofu (Sokrata, Platuona, Aristuotėlė) soformoloutas svarbiausės gruožė savībės − tvarkingoms, simetriškoms, apibriežtoms, proporcėjės, miers, armuonėjė.

Graiku archajėnės gadīnės tapība neėšlėka. Aple anō gal sprēstė tik ėš maliavuoku, poušosiu VII-VI o. pr. Kr. keramėnes vazas.