Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hangul

Hangul parašīts žuodis encikluopedėjė.
**Hangul** (한글 Hangeul/Han'gŭl (Pėitū Kuoriejuo) aba 조선글 Chosŏn'gŭl/Joseongeul Šiaurės Kuoriejuo) īr Kuoriejuo nauduojama fuonuograpėnė–skėimenėnė abecielė, skėrta kuoriejėitiu kalbuos ožrašīmou. Sokorts XV o. vid.
# Bėrželė 18

**Bėrželė 18** dėina īr 169 metu dėina (kelamasēs metās - 170) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 1981 m. – atrasts AIDS vėrusos.

## Gėmėma dėinas

* 1937 m. - Dels Harėsos, JAv krepšėne treneris

## Smertės
# Seuls

Seuls|  |
| Suostėnė | Džung-gu  |
| Žmuoniū skaitlios | 9 668 465 (2020)  |
| Ikūrėma metā | 6 bėrželė 1395  |
| Mers | Oh Se-hoon  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Pėitū Kuoriejė |
| Šalės | Pėitū Kuoriejė |
| Pluotībė | 605.25 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 38  |
| Ondenė telkėnē | Han upė, Cheonggyecheon, Jungnangcheon, Anyangcheon, Tancheon, Yangjaecheon |
| Koordėnatės | 37.56°N 126.99°E  |
| Pašta kods | 01000–01200  |
| Telepuona kods | 02  |
| KR-11  |
| Žemielapis |
| Mers | Oh Se-hoon  |
|  |

**Seuls** (kuoriejėitėškā 서울 특별시, 서울) ī Pėitū Kuoriejės suostėnė ė dėdliausis miests.

Seulė vīka 1988 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
# Metā

**Metā** - laikuotrapės tep dvėjūžems sokėmosi api saulē orbėta sosėjusiū īvėkiū. termėns - tēp pat gāl būt taikuoms bet korē kėtā planetā, pavėzdiou, "Marsa metā".
# Aimaru kalba

| Aimaru kalba (Aymar aru) |
| --- |
| Rokounamas | Argentėna, Buolėvėjė, Čilė, Perū |
| Basėrokounantiu | 2,5 mln. |
| Kėlėms |
Aimaru kalbas |
| Valstībinė kalba |
| Valstybinė kalba | Buolėvėjė ė Perū |
| Kalbuos kuodā |
| ISO 639-1: | ay |
| ISO 639-2: | aym |
| SIL: | AYM |

**Aimaru kalba** īr rokonda, katra rokounas indienā aimarā, gīvenontīs Buolėvėjuo ė Perū (tūsė šalīsė ana īr valstībėnė). Aimaru kalba īr gėmėnėnga kečuju kalbā.

Abiecielė:

* a
* ch
* chh
* ch'
* i
* j
* k
* kh
* k'
* l
* ll
* m
* n
* ñ
* p
* ph
* p'
* q
* qh
* q'
* r
* s
* t
* th
* t'
* u
* w
* x
* y
# Žemė

Žemės vaizds ėš kosmosa
**Žemė** (sėmbuolis: , ) īr vėina ėš Saulės sėstėmas planėtu, esontė 149,6 mlrd. km nu Saulės (tretė vagol ėilė). Žemės omžios īr 4,57 mlrd. metu. Žėmė īr nuognē onėkalė vėsuo Saulės sėstėmuo ė būktās vėsuo Vėsatuo kuo anuo īr daugībė skīsta ondens, degounėis ė gīvū uorganėzmu.

Žemė tora vėina gomtėni palīduova – Mienoli.

| Saulės sėstemas kūnā |
| --- |
|  Saulė – Merkorėjos • Venera • Žemė • Marsos • Jopėteris • Satorns • Urans • Neptūns |
| Mienolis – Nīkštokėnės planetas – Kuometas – Asteruoidā |
# Nedielės dėina

*Tas straipsnis īr aple dėina nedielie. Aple nedielės dėinas veiziekėt Nedielė*
**Nedielės dėina** aba **sekma dėina** īr dėina nedielie terp sobatas ė panedielė.
# Adīna

**Adīna** aba valonda ī tuokis čiesė šmuots, katros tēsias 60 mėnotiu. Tas ī svarbiausis dėinuos miers; dėina (para) sosided ėš 24 adīnu. Čiesa adīnuom mieruoj dzieguorē.

Bėndrā, žemaitiūs adīna (valonda) seniau liuob rēkš ė bikuoki ėlgesni čiesi, pavīzdiou: *Jau valonda metu, kap tas bova* aba *Valonda metu bova klebuono Gegrienūs.* Aba da valonda rēšk bėndrā esama čiesa: *Negalio bepasakītė ton valonda, rīt pasakīso* aba *Ačiou Dievō, šia valonda esam svēki*.
# Nedielė

**Nedielė** aba savātė ī čiesė terpsnis, ėlgesnis kap dėina, bet trompesnis kap mienou. Šiūlaikėniūs kalėnduoriūs, iskaitont ė Grėgalious kalėnduorio, nedielė ī līgė 7 dėinuoms.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Dėina** | **Kėtuom kalbuom** | **Reikšmė** |
| Panedielis | latviu *Pirmdiena*, pranc. *Lundi*, ongl. *Monday* | ruomienams reiškė 'Mėnulio dieną' |
| Oterninks | latviu *Otrdiena*, pranc. *Mardi*, ongl. *Tuesday* | ruomienams – Žėizdrės dėina, skandėnavams – dieva Tīra dėina |
| Sereda | latviu *Trešdiena*, pranc. *Mercredi*, ongl. *Wednesday* | ruomienams – Merkorėjaus dėina, skandėnavams – dieva Vuodana aba Uodėna dėina |
| Ketvergs | latviu *Ceturtdiena*, pranc. *Jeudi*, ongl. *Thursday* | ruomienams – Jopėtere dėina, skandėnavams – dieva Tuora dėina |
| Pernīčė | latviu *Piektdiena*, pranc. *Vendredi*, ongl. *Friday* | ruomienams – Aušrėnės dėina, skandėnavams – dieva Freira o deivės Friejės dėina |
| Sobata | latviu *Sestdiena*, pranc. *Samedi*, ongl. *Saturday* | ruomienams, onglams – Saturno diena |
| Nedielės dėina | latviu *Svētdiena*, pranc. *Dimanche*, ongl. *Sunday* | ruomienams, onglams – Saulės diena |
# Sekondė

**Sekondė** - čiesa mieravėma vėinets, bazėnis SI ir CGS sėstemu vėinets. Sekondė līgė 9 192 631 770 ceze atuoma energėjės puokīte cėklu.

Sekondė līgė 1/60 mėnotės ė 1/3600 valandas.
# Mienou

**Mienou** īr laika mats, nauduojams kalėnduoriūs, apītėkslē sosė̄jės so Mienole jodiejėma perėjuodo. Tradėcėnė ėdiejė kėla ėš mienole faziu, tuokie mienesē vadėnamė **sėnuodėnēs mienesēs** ė tronka apītėkslē 29,53 dėinas.
# Naktės

**Naktės** īr paruos čiesos, kumet Saulė īr nusilaidos ė tamsu īr. Lėgė pramuonės parversma naktė daugoms žmuoniu mėiguodava, nevīkdava juokė veikla. Ėšplitus dėrbtiniam apšvėitėmo sotrompiejė mėiga čiesos, atsėrada naktėnē darbā.

Naktis nu pat senuobėniu gadīniu bova vėsuokiu muonū čiesos. Vagol legiendas tamsībėsė liuob bastītė vėsuokė vampīrā, šmieklas, biesā, aitvarā.
# Saulielaidā

**Saulielaidā** (kėtāp saulieleidis) īr dėinuos čiesos, kūmet laidas Saulė. Paskum saulielaidu prasėded sambriekšmis, gal' būtė veizėms žars, vuo netrokos atēn naktės.
# Saulė

Saulė veizėma ėš Žemės
**Saulė** (sėmbuolis: ) īr G2 spėktrėnės klasės žvaiždie Paukštiu Taka žvaizdīnie, tēpuogė Saulės sėstėmas cėntros. Irinki anon sokas planėtas (terp anū Žemė), asteruoidā, kometas. Saulė īr 149,6 mln. km nu Žemės (tas atstoms vadėnams astruonomėnio vėineto).

Saulė īr dėdlē svarbė senuobėnie baltu vieruo, kāp daugomė kėtū senuobėniu vieru (kāp ontās inku *inti* kolts).

| Saulės sėstemas kūnā |
| --- |
|  Saulė – Merkorėjos • Venera • Žemė • Marsos • Jopėteris • Satorns • Urans • Neptūns |
| Mienolis – Nīkštokėnės planetas – Kuometas – Asteruoidā |
# Kalėnduorios

Kalėnduorė lapielē
**Kalėnduorios** īr čiesa skaitliavėma sistema, katra dėinuoms priskėra kalėnduorėnės datas. Senuobės ruomienā mienesė dėinuom, katras bova vadėnamas kalėnduom, liuob prīvalies muokietė skuolas.
# Dėina

Dėinuos čiesos
**Dėina** īr šviesosis paruos čiesos terp saulietekė ė saulielėidė. Dėina teipuogi tonkē vadėnama **para**, katra īr 24 adīnu perėjuods.