Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Para

**Para**, tonkiausē vadėnama **dėina** īr čiesa tarps, katra sodara 24 adīnas. Par ton čiesa Žemė apsėsok irinki sava ašėis vėina sīki.

Kuožnuo planetuo paruos ėlgoms skėras. Žemie para ožtronk 24 adīnas, vuo SI sistemas vėinetās – 86400 sekondiu.

Paruos dalis:

* Rīts
* Dėina
* Vakars
* Naktės
# Čiesos

**Čiesos** (*čiestos*) īr vėinmatis, rēlētīvos nū pluotmies neatsēms reiškėnīs. Čieso ivardėnama materėjaliū uobjėktu egzėstavėma trūkmie, anū padietės pluotmiē terposavė atžvėlgio.

Čiesos meruojams omžēs, metās, mieniesēs, dėinuom, andīnuom, mėnotėm, sekondėm.

Gomtėškā čiesos merujams i dėina, nakte, rīta, vakara.
# Films

**Films** - garsa ė vaizda (audiovizualinis) kurinīs, katrou sudara temas susėitė vaizdā, nuosekle užfiksuotė film jousto arba kėtuo laikmenuo ė skėrtė atkort technėnes vieša ruodima irangas priemuoniem.

Vagol trokm filmā gal būt pėlnametražē ė trumpametražē. Pėlnametraže filma trukmie ne trumpes kāp 60 min, a trumpametraže lėgi 60 min.

Filmu kateguorėjes:

* Veiksma filmā
* Fantastėnē filmā
* Komedėjes
* Siauba filmā
* Dramas
* Romantėnē filmā
* Mistėnē filmā
* Nuotikiu filmā
# Pėitū Kuoriejė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **대한 민국Tehan Minguk 大韓民國** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Pėitū Kuoriejės vieleva | Pėitū Kuoriejės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Pėitū Kuoriejės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | kuoriejėitiu |
|  |
| Suostėnė | Seulos |
|  |
| Dėdliausis miests | Seulos |
|  |
| Valstībės vaduovā | Moon Jae-in (문재인 ; 文在寅) Prezidėnts
Kim Boo-kyum (김부겸 ; 金富謙) Premjers  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   98 480 km² (106) 0,3% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   48 846 823 (24) 496,01 žm./km² (10) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 1 180,00 mlrd. $ (11) 24 200 $ (33) |
|  |
| Valiota | Pėitū Kuoriejės vuons |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +9 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskėlbta | nu Japuonėjės 1945 m. rogpjūtė 15 |
|  |
| Interneta kuods | .kr |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 82 |

**Kuoriejės Respoblėka** (**Pėitū Kuorėjė**) – valstībė rītū Azėjuo, pėitėnie Kuoriejės posiasalė šmuotė, seniau bovosės vėinėngas Kuorėjės pėitėnė dalės. Robežioujas so Šiaurės Kuoriejė, ožėmontė šiaurėni posiasale šmuota.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Akanuomėka

Pėitū Kuoriejės ekspuonentėnis akuonuomėnis augėms ė siekmie dėdlē tonkē vadėnams *Han opės dīvo*.
Pėitū Kuoriejė īr dėdlē magtīngas, ėnuovacėjuomės pagrīstuos akanuomėkas šalės, katruo dėdlė dalės žmuoniū dėrb aukštū teknuoluogėjū dėrbībuo.
# Kuoriejėitiu kalba

Kuoriejėitiu Vikipedėjės logotips. Anamė kuoriejėitėškā rašuoma „Vikipedėjė Liousuojė encikluopedėjė“.
**Kuoriejėitiu kalba** (한국어, 조선어) īr kuoriejėitiu tautuos nauduojama kalba, paprastā priskėrama pri izuolioutu kalbū (paskiausio čieso skėrama atskėra kuoriejėitiu kalbū šeimīna katrā prigol kuoriejėitiu ė Džedžu kalbas. Īr oficēlė šalėis kalba Pėitū Kuoriejuo ė Šiaurės Kuoriejuo, tēpuogė tor tautėnės mažomuos kalbuos statosa Kėnėjės Dzilina pruovincėjuo. Kuoriejėitiu kalba rokuonas 80,4 mln. žmuoniū. Rašta sėstema - hangul.
# Rosu kalba

Roso kalbas ėšplėtėms svieti (mėlėina spalva - valstībis, katruos roso kalba tor ofėcėalo statoso, žali - valstībis, katruos rosėškā ruokoujės dėdlē daug prėiteliu.
**Roso kalba** (rus: *русский язык*, tarėms: 'ru.skʲi jɪ.'zɨk) - prėklausa rītu slavu ruodu gropē, katra ėjėin ī ėndaauropėitiu ruodu šeima. Artėmeusē roso kalba īr sosėrėšosė so okrainietiu kalba ė godu (baltarosiu) ruoduom, bet ė kėtas slavu kalbas (lėnku, čeku, bolgaro, serbo) tor panašoma. Roso kalba svieti rokuojas aple 280 mln. prėiteliu, dėdliuojė anu dalės gīven Rosėjuo, aba bovosiuos TSRS respoblėkuos.