# Nuorvegėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Kongeriket Norge Kongeriket Noreg** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Nuorvegėjės vieleva | Nuorvegėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Nuorvegėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | nuorvegu *Bokmål* ė *Nynorsk* |
|  |
| Suostėnė | Uosls |
|  |
| Dėdliausis miests | Uosls |
|  |
| Valstībės vaduovā | Harolds V Karalios
Jonas Gahr Støre Premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   323 207 km² (67) 5,7% |
|  |
| Gīventuoju  - 2026 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   5 627 400 (120) 14,6 žm./km² (213) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 207,30 mlrd. $ (40) 47 800 $ (4) |
|  |
| Valiota | Nuorvegėjės kruona |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 UTC +0 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta | Konstitucėjės paskelbėms 1814 1814 |
|  |
| Interneta kuods | .no |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 47 |

**Nuorvegėjė** aba **Norvegėjė** (pėlns ožvadėnėms **Nuorvegėjės Karalīstė** (nuorvegėškā *Kongeriket Norge*) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežiounas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Nuorvegėjē prigol Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 15 adminėstracėniu regėjuonu, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuorvegėškā - *Fylker*), vuo anuos da ėšdalīnta i 357 savėvaldībės (nuorvegėškā - *Kommuner*). Tėktās suostėnė Oslos īr krūvuo apskrėtės ė savivaldībė.

Apskrėtis (fylke) 2024

| # | Apskrėtis 2024 | Admėnėstracėnē cėntrā |
| --- | --- | --- |
| 3 |  Uosls | Uosls |
| 11 |  Rogalands | Stavangerės |
| 15 |  Miuorė ė Romsdalis | Muoldė |
| 18 |  Nuordlands | Bodė |
| 31 |  Østfold | Sarpsbuorgs |
| 32 |  Akeškiūsos | Uosls |
| 33 |  Bioskeriuds | Dramens |
| 34 |  Innlandet | Hamars |
| 39 |  Vestfuolds | Tiuonsbergs |
| 40 |  Telemarks | Šėins |
| 42 |  Agderis | Krėstēnsands |
| 46 |  Vestland | Bergens |
| 50 |  Triuondelags | Stėincherės |
| 55 |  Tromsos | Tromsė |
| 56 |  Fėnmarks | Vadsė |

Ba ton valstės ėšdalėnėmū egzėstoun ė skėrstīms i pėnkis glabniausios regėjuonos (nuorvegėkā - *Landsdel*):

* Pėitū žemes (*Sørlandet*),
* Rītū žemes (*Østlandet*),
* Vakarū žemes (*Vestlandet*),
* Trendelags (*Trøndelag*) ė
* Šiaurės Nuorvegėjė (*Nord-Norge*).

Tas ėšdalėnėms īr dėdliau ėš papruotiū, istuorėjės, panašē, kāp Lietovuo īr Aukštaitėjė, Žemaitėjė, Dzūkėjė ė kt.). Terp regėjuonūs skėras tarmės.

## Akanuomėka

Nuorvegėjė ī magtīngas akanuomėkas Valstībė. Tor sava valiuta Nuorvegėjės kruona. Nuorvegėjė īr vėsina glabniausiu svietas naptas ė gamtėniu doju ėškasieju ė akspartoutuoju. Nuorvegėjuo ī dėdlē mėzerna kuoropcėjė, kas lēd grētā vīstītėis akanuomėka ė parīmt ė tākīt ėnuovacėjės.

## Svēkatas sėstema

Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmus sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė.

## Šaltėnē

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |