Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tētros

Dionėso tētros
**Tētros** (ėš pr. théâtre; lot. theatrum; gr. théatron veita, skėrta paruodėmou; v. theasthai paveizietė) - menėnės ėšraiškas priemuonė, ėšuorėne ė vėdėne svieta notėkėmu atvaizdavėms scenuo, dalīvaunont aktuoriams ė poblėkā.

## Antėka

V omžios īr laikuoms dramū klestiejėma laikuotarpio. Žėmiausė tragediju kūriejā: Sofuoklis, Aischėls, Eurėpėds.
# 2023

**2023** īr Nakalamė̄jė metā, katrėi prasėdedi sekma dėina.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

* Kuova 5 ė 19 d. vīka savėvaldībiu tarību rinkėmā (kāp ė kėtor Lietovuo).

## Nutėkėmā Lietovuo

* Lėipas 11–12 d. Vėlniou ivīka NATO vėršūniu sosėtėkėms.

## Nutėkėmā Svietė

* Sausė 1 – kuova 31 – terptautėnė paduoda Expo 2023 vīks Argentėna suostėnie Buenas Airies.

## Šaltenē
# 1999

**1999** - nakalāmė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčie. Tēpuogė:

* Terptautėnē Senesniū Žmuoniū metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

* Siejės 28 d. Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta dekreto ožtvėrtėnts Kroupiū miestalė gerbs.

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė
# 2003

**2003** - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:

* Tarptautenē giel ondens metā
* Tarptautenē chemėjas metā
* Europas neėgaliūjū metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

* Balondė 29 d. Šapnagiūs bova ėkorta Šapnagiū kaima bendoumene "Gėmtėnė" lietovėškā: *Gimtinė*.

## Nutėkėmā Lietuvuo

* Startava *Vikipedėjė* lietoviu kalba.

## Nutėkėmā Svieti
# Balondė 12

**Balondė 12** dėina īr 102 metu dėina (kelamasēs metās - 103) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

* **Tarptautėnė aviacėjės ė kosmonautėkas dėina**.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 1917 m. – Petruogradė, Rosėjuo, ėšlēsts pėrmasės lietoviu buolševėku dėinraštės „Tiesa“.
* 1944 m. - i Bakaluorėškiu kaimalie atēje kuomonėstū partėzanū gaujė ė vėsėškā sodegėna 40 suodnū, teruorėzava ė nožodė šmuota kaima ė kėtū kaimū, asanotiū šalėmās, žmuonis.
* 1961 m. – pėrms žmuogos noskrėda i kuosmuosa: „Vostok“ kapsole so Jurijom Gagarėno.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
# Lapkristė 4

**Lapkristė 4** dėina īr 308 metu dėina (kelamasēs metās - 309) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1951 m. - Algėmonts Liobėnskos, Lietovuos fotbuola treneris.

## Smertės
# MTV

**MTV** (onglėškā: *Music Television*, kas rēkš *Mozėkas televėzėjė*) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1981 metās. Televėzėjė bova dėdlē puopolērė XX o. pabėnguo, bat ėškėlos internetou, anuos puopolēroms noslaba.

## Nūruodas

* Uofėcēlos poslapės
# Marsos

**Žėizdrė** (simbolis: ), da vadėnama **Marso**, īr katvėrta nu Saulės sėstėmas planeta. Nū Saulės nutuolos 227,9 mlrd. km. Žėizdrės pavėršiuo gers šmuots rīškē rauduonas vuolėinas. Ton palē pluota īr zars do lėikos mėnkesnė ož Žemės planėta. Ana tor 2 satelėtos: Fuoba ė Dėima.

Marsė metā ožtronk 687 dėinas. Marsuo asontės *Olympus Mons* īr dėdliausis vulkans ė ontros dėdliausis žėnuoms kalns Saulės sistemuo pu kalna Vestas asteroida.

## Atmuospera

Atmuosperėnis sliegėms Marsė vėdotėnėškā tesodara 0,6% Žemės sliegėma (600 paskaliu) ė vėsor īr mažesnės kāp Armstronga limits, kas znuočie, ka žmuogaus pats vėins be specēliuos apsaugos ėšporptom ė nomėrtom. Aukštiausė sliegėma vėita - 7 km gėlomuo asontės *Hellas Planitia* klans ož limita zars 5,4 sīkius mažesnės īr, mažiausia sliegėma vėita - *Olympus Mons* kalns (208 sīkius). Ka Marsa atmuospera ė sodarīta daugiausē ėš onglėis dvėdegėnė, anos tonkoms teprigaun 1% Žemės atmuosperas tonkoma, diutuo Marsė menks šėltnomė efekts. Klimats šalts - vėdotėnė temperatūra tier -60°C, a pri puoliu gal prigautė ėr -140°C. Šėltiausė temperatūra musintās +20°C, ale pri ekvatuoriaus ė dėinuom.

| Saulės sėstemas kūnā |
| --- |
|  Saulė – Merkorėjos • Venera • Žemė • Marsos • Jopėteris • Satorns • Urans • Neptūns |
| Mienolis – Nīkštokėnės planetas – Kuometas – Asteruoidā |
# 2014

**2014** bova nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė

* Sausė 1 d. - Latvėjuo kāp ofėcēlė valiota pradiejė cėrkolioutė eurs.
# Kiolns

Kiolns|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 1 087 353 (527 728, 559 625, 31 groudė 2023, statistical updating)  |
| Mers | Torsten Burmester  |
| Čiesa jousta | UTC+1, UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Vuokītėjė |
| Pluotībė | 405.01 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 59  |
| Ondenė telkėnē | Reins |
| Koordėnatės | 50.9422°N 6.9578°E  |
| Pašta kods | 51149, 50667, 50668, 50670, 50672, 50674, 50677, 50676, 50678, 50679, 50765, 50767, 50733, 50735, 50737, 50739, 50823, 50825, 50827, 50829, 50833, 50858, 50859, 50931, 50935, 50937, 50939, 50968, 50969, 50996, 50997, 50999, 51061, 51063, 51065, 51067, 51069, 51103, 51105, 51107, 51109, 51143, 51145, 51147  |
| Telepuona kods | 221, 2232, 2233, 2234, 2236, 2203  |
| Žemielapis |
| Mers | Torsten Burmester  |
|  |

**Kiolns** (vuokīškā: *Köln*, onglėškā: *Cologne*) – ketvėrts vagol dėdoma Vuokītėjės miests Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemiė. Ėsikūris pri Reina ōpis. Anam gīven zars 1 mėlėjuons prieteliu.

Miesti īr garsė Kiolna katedra (vok. *Kölner Dom*). Kiolna universitets īr didliausis Vokėitėjės universitets tepat īr viens seniausiu Europas universitetu. Kiolns laikoms koltūras ėr menu metruopolio Reina krašti.

Kiolnė īr dėdliau kāp 30 mozieju.

## Istuorėjė

Miests pėrmo leika bova ėkorts 38 m. pr. Kr., ėr vadėnuos **Oppidum Ubiorum**. Miesta ėkūriė Gėrmanu Ubii gėntis.
# Lapkristė 1

**Lapkristė 1** dėina īr 305 metu dėina (kelamasēs metās - 306) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1931 m. - Shunsuke Kikuchi, japuonu anime kompuozėtuorios

## Smertės