Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Antarktėda

**Antarktėda** - pėnkts palē dėdoma žemīns. Ožvardėjėms kėlės nu antuonėma Arktėkā, katros īr šiaurės ašėgalie.

Žemīns īr pats šalčiausės, viejouts, nutuolės nu kėtū ė mažiausē ėštīrėniets.

Antarktėda atrada 1820 metās kelė keliautuojē.

Pluots – 14,1 mln. kvadratėniu kėluometru;

Aukščiausės kalns – Vėnsuona – 5140 m;

Stuoriausės leds – 4800 m;

Šalčiausė svieta vėita – Vostuoka stuotės – -89,2 Celsėjaus laipsnē.

Antarktėduo terėtuorėjės tor ton valstībės:

* Argentėna,
* Australėjė,
* Čilė,
* Prancozėjė,
* Naujuojė Zelandėjė,
* Nuorvegėjė,
* JK.

*
*
*
*
*
# Šėkšniesparnis

Šėkšniesparnis (*Barbastella barbastellus*)
**Šėkšniesparnis, šėkšnuosparnis** (luotīnėškā: *Chiroptera*) īr skraidontiu žvieraliu gėmėnie.

Anėi tor sparnos so pluona skūras plieve, katra jong prėikėnės kuojas so šėknėnėm. Tor pėrštos so aštrēs nagās. Anū žoumenīsie īr lėgė 38 dontū. Ėltės stombės.

Šėkšniesparnē skraidėnie naktėis čieso, vuo dėina ėlsės kībōns žemīn makaulė. Anū akis tonkiausē mizernas, tudie, ka anėi tomsuo gaudas vagol klausėma: anū ousis īr dėdlės ė gaud atgarsa, katros pasėdėrb nū anū patiū leidama oltragarsa. Skrėsdomė šėkšniesparnē par borna aba šniuobė laid 30 000-70 000 hercu tonkoma oltragarsa.

Daugoms šėšniesparniu jied vėsuokios skraidontios vabzdios, varmos. Mažoms anū jied vaisios, žovi, ė kelets rūšiū - krauji.

Anėi gīven vėsom svietė, skīros patės šaltiausės vėitas. Lietovuo īr aple 15 rūšiū.

## Nūruodas

* Šikšnosparnių apsaugos Lietuvoje draugija
* Kūdie šėkšniesparnē kīb žemīn makaulė?
# Triošis

Namėnis triošis
 **Triošis** (aba trioškis, kralėks) ī tuokis nedėdlis žvieralis, katros muokslėškā prėgol prī kiškėniu (*Leporidae*) šeimuos gīviu.

Triošis ėšruod panašē kāp zōkis, bet būn mažesnis, vākā gėmst žlėbė ė baplaukē. Laukėnē triošē given orvūs pu žemė.

Triošē tonkē augėnamė kāp namėnē gīvē diel sava kailė ė mēsuos.
# Pėitū Amerėka

Pėitū Amerėka
**Pėitū Amerėka** - ketvėrts palē dėdoma žemīns.

Pėitū Amerėka atrada 1494 metās ėspanu keliautuojē.

* Pluots – 17,834 mln. kvadratėniu km;
* Gīvėntuoju skaitlios – 331 mln.;
* Aukštiausis kalns – Akonkagva – 6960 m;
* Žemiausė vėita – Valdeso vėituovė – minus 40 m;
* Ėlgiausė opė – Amazuonė – 6437 km;
* Dėdliausis ežers – Marakaibs – 13300 kvadratėniu km;
* Dėdliausi valstībė – Brazilėjė – 8,51 mln. kvadratėniu km;
* Dėdliausis miests – San Pauls – 16,5 mln. gīvėntuoju.

Valstībės:

* Argentėna
* Bolivėjė
* Brazilėjė
* Čilė
* Ekvaduors
* Gajana
* Kolumbėjė
* Peru
* Paragvajos
* Sorėnams
* Urugvajos
* Venesoela

Autonomėje terituorėje:

* Malvėnu salas
* Prancūzėjės Gviana
# Madagaskars

*Tas straipsnis īr aple šali. Aple gīvenvėitė Zarasū rajuonė veiziekėt Madagaskars (Zarasā).*

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Repoblikan'i MadagasikaraRepublique de Madagascar** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Madagaskara vieleva | Madagaskara gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Madagaskara gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | malagasių, prancūzu |
|  |
| Suostėnė | Antananarīvs |
|  |
| Dėdliausis miests | Antananarīvs |
|  |
| Valstībės vaduovā | Michael Randrianirina Prėzidents
Herintsalama Rajaonarivelo Mėnėstros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   592 796 km² (46) 0,9% |
|  |
| Gīventuoju  - 2024 lėipa (pruogn.)  - Tonkoms |   31 964 956 (49) 53,92 žm./km² (-) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2023 (progn.) 56,75 mlrd. $ (117) 1906 $ (182) |
|  |
| Valiota | Ariary (Ar) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +3 nier |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta | nū Prancūzėjės 1960 bėrželė 26   |
|  |
| Interneta kuods | .mg |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 261 |

**Madagaskars** ī valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsidiestius Madagaskara salu ė da šmuotė mažū salū Indėjės ondenīnė.

Daugoms Madagaskara gīventuoju ī ne negrā, bet ėš Pėitrītiu Azėjės atsikielė̄ malagasē.

Lietoviu geuograps Kazīs Pakštos Madagaskarė nuoriejė apgīvendintė lietovius, ka tėi ėšsisauguotom vainas pavuoju.