Till Inſändaren af Bollnäs = artikeln i N :o 1 af N. N.=Poſten . 
 Förträffligt , H : r Inſändare ! Redan har Nykterheten gjort ſå ſtora framſteg både i opinionen och praxis , att den erkännes för ” en god ſak ” att ” Nykterhetsſkiftelſer oſtridigt werkat mycket godt ; ” att ” det wore högſt oförnuftigt att arbeta deremot , ” ſamt att man nu finner ſig nödſakad att twå ſig ren från all mißtanka att i ringaſte måtto wilja lägga minſta ord deremot , kanſke omſider icke ens den minſta ſup ! Detta är en ſtor belöning för Nykterwännernas ihärdiga werkſamhet och för dem den käraſte nyårsgåfwa . 
 Inſändarens förſäkran , att ingen i Bollnäs arbetat emot Nykterhets föreningen derſtädes , tror ſäkert ingen menniſka , ſom har någon kännedom om Nykt . reformens hiſtoria , ware ſig i Bollnäs eller annorſtädes ; ja , man wågar antaga , att Inſ . ſjelf icke tror den , lika tryggt ſom man kan antaga , att han ej will gå i borgen för alla Bollnäſares ord och gerningar i detta hänſeende . Låt man föreningsmedlemmarna i Bollnäs wittna , ſå får man allt höra , huru med Inſ : rs förſäkran är beſkaffadt . Eller är Bollnäs något under i detta afſeende framför andra ſocknar ? Urſäkta , att man ej tror det , alldraminſt om en ſå ſtor ſocken . Man känner alltför wäl ſpritwännernas förhållande mot Nykt.=föreningarna ſå wäl i Bollnäs ſom annorſtädes . De äro ſig alleſtädes lika , faſtän mer och mindre arga . Det wißa är , att Nykt.=föreningen i Bollnäs haft och har , kanſke mer än annorſtädes i orten , arbete emot ſig och det äfwen af perſoner , ſom framför andra bort finna ſig moraliſkt förpligtade att deltaga i ” en ſtiftelſe , ſom oſridigt werkat mycket godt inom förſamlingen ” , enligt Inſändarens eget intyg . Uppgiften i N. W. Tion . ſäger alldeles icke för mycket , faſtän det kan wara litet oaptitligt ſom 
 ” tilltugg ” åt ſupen . Det enda oriktiga , ſom der förekommer , är , att Comminiſterns förhållande på Predikſtolen d. 22 Aug. ſäges hafwa blifwit anmäldt i Domcapitlet i ſtället för hos Erkebiſkopen enſkildt . Att den ſednare utwägen widtogs , är ett bewis , att Nykt.=wännerna ej önſka ſina motſtåndares ofog ſtraffadt , endaſt med lindrigaſte medel afſtyrdt . Comm . inſer det nog . Inſ . borde ej hafwa widrört det , ſom angår Comm : s förhållande . Det är nog ömtåligt ; och man will ej , åtminſtone denna gång , begagna ſig af det erbjudna tillfället . Med afſeende på Inſ : s påſtående , nöjer man ſig blott med att fråga : När ” uppmanade Comm . ljudeligen till nykterhet ” ? Märk ! Nykterhet . 
 Inſ . påſtår , att ” Nykterh.=förening ar woro ſtiftade i Bollnäs före nuwarande Kyrkoherdes ankomſt . ” Hwarföre behöfde då Kyrkoh . ſtifta en Nykt.=förening ? En år ju nog för ſocknen ? Några perſoner bland allmogen , ej bland herreklaßen , hade genom Nykt.=ſkrifter , af hwilka Inſ . ej ditſkaffat någon , och genom uppmaningar af bekanta från en annan ſocken , öfwergifwit ſpritbruket och tecknat ſina namn på löſa liſtor . Der war ingen organiſerad förening , ingen ordförande , inga ſammanträden , ingen ſammanhållning , och ſaken förblef in statu qvo , gick ej widare och war ſäkerligen för ſtörre delen af förſamlingen okänd . Det war blott en uttryckt önſkan , att en förening måtte bildas . Folket , innan det grep ſig an med ett ſå ſtort och för mängden förhatligt företag , wille i det längſta wänta på preſterſkapet , att det ſkulle taga ſig werket an , hwarförutan utſigterna till framgång ſyntes allt för mörka ; men det wäntade förgäfwes till deß nuwarande Kyrkoh . tillträdt . Utſigterna woro mer afſkräckande än annorſtädes . Men han hade nog mod , faſtän han hade embetsbröderna emot ſig , att genom huſets renſande från ſprit och en Nykt.=förenings ſtiftande för ſocknen låta nobleßens gunſt fara . Det blef naturligtwis ” buller , ” då det blef allwar med ſaken , och den förfärliga ” klockringningen ” förkunnade wederbörande , att man sollenniter firade ſupens likbegängelſe . Ännu mer : ” en flock kringreſande ſwartklädde perſoner ” bewiſtade akten och höllo perſonalierna . De tänkte : de mortuis nil nisi vere . Hwilken harm och förſkräckelſe i lagret ! Att göra ſå fasligt rumor öfwer mängdens älſkling , det war hårdt för dem , ſom tagit ſig en ” ſnaps ” innan de gingo dit och ärnade taga ſig en återigen ſedan de wäl kommit på fri fot . Ingen förundrar ſig , att ” de ſwartklädde perſonernas framſtällningar ej woro af art att tillwinna ſig ” deße åhörares bifall . Dertill egna ſig ej nykterhetstal ; ty de äro alltid mångom ett hårdt tal : ho kan det lida ? Men ſi , måttlighetstal är ljufligt : tål du ej twå , ſå nöj dig med en ; tål du ej 12 , ſå nöj dig med 11 , o. ſ . w. Wille ” de ſwartklädde perſonerna ” predika i den ſtilen , ſå ſkulle de , ſåſom en annan lika coſtumerad , knappt hinna utom kyrkodörren förr än de betackades och bjödos ” på ett glas . ” Men de predika Nykterhet : förtär ej , tillwerka ej , ſälj ej , bjud ej drinkarnes dryck ! Begriper Inſändaren ? det är fråga om nykterhet , ej om ſtort eller litet mått : begriper Inſ . åtſkilnaden emellan esse och non esse , emellan ſupa och icke ſupa ? Låt oß tala uppriktigt : wi ſlute af alla liknelſer , att Inſ . ej practicerar föreningarnas nykterhetsprincip . Han förtär och bjuder ſpritdryck . Icke ſant ? Wi antaga det . Då är han ej nykter , men kan wara ſ . k. måttlig , hwilket må