Desſa odlingar fortſattes under åren 1858 och 1859 , och med den påföljd att det i den lilla ſjön nu finnes ſå mycket yngre braren , att jag , af fruktan för öfwerproduktion , ej wågar odla mera helſt efter all ſannolikhet minſt 6 millio , ner frambringades hwardera året ; men då , ſå widt mig weterligt är , all inſjöblankfiſk är ſenwäxt , ſå har detta brarenyngel , efter hwad jag kunnat utröna , ännu icke blifwit ſtörre , än att det i wigt uppgår till 1 1/2 ſkålpund . 
 Id , ſik och mört hafwa likſom braxen en helt kort lektid , nemligen 2 a 3 dygn ; desſa fiſkſorter , ſom ej ſläppa rommen förr än den är mogen , hafwa med fördel blifwit odlade på ſamma ſätt ſom braxen . Likwißt tror jag , att ſiken och mörten föredraga ſtenbotten , der ſådan finnes , och ej ſällan ſtröm eller till och med forß . Hwad ſärſkildt beträffar mörten — all ſwäljfiſks förnämſta föda — hyſer jag den mening , att denna fiſk bäſt odlar ſig ſjelf , blott man lägger tillräckligt med ris i ſjön , hwarå han kannwis anfäſter ſin romm , och på ſå ſätt att den är ſkyddad mor förſtörelſe före utkläckningen , hwilken wanligtwis inträffar inom 1 1/2 wecka . 
 Sikens lektid är wanligtwis November , och lakens Januari och Februari månader , och ſom deras romm ſent utkläckes , bör den läggas ſå djupt , att ej wattnet , hwaruti den definner ſig , under wintern kan ſörwandlas till is . 
 Gäddan , inſjöarnes ſtörſta ſiſkätare , har jag aldrig odlat , och detta emedan jag har den tron , att om man af annan fiſk odlar ſå mycket att gäddan deraf har fullt upp med ſöda , och ſåledes icke för detta ändamål behöfwer anlita ſitt eget ſlägte , ſå odlar hon ſig nog ſjelf , helſt hon företrädeswis lägger ſin romm på ſå grundt watten , att den bör mogna . 
 De här ofwan omnämnda fiſkſorter äro de wäſendtligaſte i wattnen häromkring : laröring och harr finnas wäl , men desſa tillhöra egentligen ſtrömmarne ; likaſå röding , här rölla kallad , dock endaſt i högt liggande ſjöar med klart watten . Af desſa fiſkſorter har jag endaſt fångat obetydligt ſamt aldrig odlat något , och det torde derföre wara bättre att med afſeende på dem iakttaga tyſtnad , än att gisſa ſig fram om ſåttet för deras odling , hwilkrtlätteligen ſkulle kunna mißleda någon . 
 Uppgräfda dammar för fiſkodling kunna helt och hållet undwikas , om man der odlingen ſkall ega rum , nemligen i ſjö , elf , å eller annat watten , inhägnar några qwadratfamnar wid ſtranden med ris eller dylikt ſå tätt , att den utanför warande fiſken förhindras att tränga ſig igenom och uppäta rommen ; för öfrigt bör man iakttaga , att rommen lägges ſå djupt , att den icke wid wattnets möjliga afminſkning kan ſörſättas öfwer wattenytan innan ynglet utkläckes . De fleſta fiſkungarne bliſwa dock ſällan qwar i desſa inhägnader längre än några få dagar , förrän de , i briſt på tillräckligt utrymme och luftſyra , tränga ſig ut i det ſtörre wattnet . Men om endaſt en utaf hundrade fär wexa till , ſå uppſtå ju 10,000 fiſkar för hwarje million ſom odlas , hwilket gör en anſenlig mängd på 20 a 30 millioner . 
 Jag har här ſökt framlägga den erfarenhet jag i fråga om fiſkodling wunnit , och är fullt öfwertygad derom , att den ſom följer de gifna föreſkrifterna icke ſkall mißlyckas . På anmodan af hushållningsſällſkapets förwaltningsutſkott företog jag för några är ſedan en reſa genom flera af ſocknarne i Öſterdalarne , för att ſöka lära allmogen denna ſå högſt nyttiga näringsgren , och hwilken reſa hade till ſöljd , att mången ſedermera af hushållningsſällſkapet erhöll premie för fiſkodling . 
 Ehuru änun mycket kunde i ämnet ſägas , ſåſom t. er . om fiſkens tillwext , ſå kan det dock wara nog härmed för denna gång . Löfnäs i Mars 1867 . J. Steffenburg .