Tyſka förbundsförſamlingen under ledning af Preusſens Geſandt tog äfwen initiativ i ſamma fråga . Efter ett förſlag , borde Tyſklands regering och de mediatiſerade Furſtarne wälja medlemmarna i Parlamentets öfwerhus , och underhuſetſkulle wäljas af folket i de Tyſka ſtaterna . Det är äfwen ifrågaſatt att uppſtälla en förbundshär , och att göra den bewäpnade neutralitetens grundſats gällande för Tyſkland . Nationalbegreppet , för hwilket man ſwärmar i nämnde land , tjenar till förewändning för den mot folkrättens lagar ſtridande , Preusſiſka invaſionen i Schleswig = Holſtein . Tyſkarna wilja med ſin förbundsſtat förena alla de områden , hwilkas befolkning talar Tyſkt tungomål . Man glömmer likwäl uti ifrågawarande fall , att i twåtredjedelar af Schleswig talas Danſka , att provinſen i alla tider tillhört Danmark , och är genom 1720 års traktat tillerkänd Danſka Kronan . Med lika mycken rätt ſom Tyſkarna wilja tillwälla ſig Schleswig , kunde de ſträcka ſina anſpråk till det Franſyſka Elſas och till Ryſka Öſterſjöprovinſerna , hwareſt likaledes Tyſk odling och Tyſkt ſpråk utbredt ſig . Desſa anſpråk torde likwäl falla ſig något dyrt , och det är lättare , ſedan Tyſka folkets tänkeſätt i nationalitetsfrågan en gång blifwit exalteradt till höjden af oförnuftigt ſwärmeri , att ſlå ſig till riddare på en mindre mäktig ſtats bekoſtnad . Deßutom tänker man att roffa till ſig hamnar , hwilka ej gerna kunna ſaknas , när Tyſkland will blifwa en ſjöſtat , och ſkaffa ſig en flotta . Och ännu ett motif till kriget finner man i Preusſiſka Konungens behof att utomlands ſysſloſätta ſina truppar , leda uppmärkſamheten från ſina regeringsåtgärder och de utlofwade ſamhällsreformerna , och derjemte göra ſig populär , genom att underſtödja och leda Tyſkarnas inkräktningslyſtnad . En djup machiavellism ſammanſmälter på denna punkt med Tyſka folkets wilſeledda rättsbegrepp och ſwärmande nationalitetskänsla . Ett krig förenar krafterna i en utåtgående riktning ; och i Preusſiſka ſtaten finnas många fiendtliga elementer att bekämpa och ſammanjemka . Högadelns och en del Officerares ariſtokratiſka anſpråk ſtå i ſkarp ſpänning med medelklasſens och borgareſtåndets tendenſer ; och desſa ſednare kunna hafwa icke ſå litet att befara från den medellöſa arbetsklasſens och proletärernas ſida . 
 Hwad ſom i Danmark ſkedt till foſterlandets förſwar , har wäckt en ſå liflig enthuſiasm hos brödrafolket , och lefwer i ett ärofullt minne , ſå att wi icke behöfwa upptaga desſa tilldragelſer i wår öfwerſigt af Europas Politiſka ſtällning . Det werkſamma ingripande till Danmarks underſtöd ſom Swenſka Regeringen öfwertagit , är något ſom måſte kring det Kungliga baneret förena alla ſöndrade ſinnen i en tid då ſtyrelſen och nationen förſtå hwarandra . 
 Till den öfwerblick wi lemnat öfwer Tyſklands politiſka ſtällning , må bifogas , att Preusſiſka Konungen war den fiſte af Tyſklands Furſtar , ſom beträdde reformens bana , och att i näſtan alla Tyſka ſtater hade deßförinnan regenterna bewiljat folken förhöjda , konſtitutionella garantier . K. Ludvig i Bayern har abdikerat , Syd = Tyſklands republikaner hafwa lidit ett nederlag ; bondupproren lära wara qwäfda , och Göttingens Univerſitet är emanciperadt från polistwånget . 
 Belgien will icke miſta ſin Konung , och anſer lyckan af en republikanſk ſtyrelſe för twetydig . Den befarade emeuten i London kom ej till utbrott . Man bör hoppas , att lagarnas och det foſterländſka tänkeſättets makt ſkall lyckas att afböja alla uppror , hwilka kunde ſtörta det ſtolta Albion i en afgrund af olyckor . England har en gammal orättwiſa mot Danmark att godtgöra ; och de händelſer , ſom i desſa dagar närma ſig ſin utweckling , gifwa anledning till den förmodan , att det mäktiga England har räckt handen till ett förbund med de Skandinaviſka folken . Öfwer Ryßlands ſtällning yttra wi oß icke , förrän den närmaſte framtiden belyſt de Europeiſka kabinetternas ſtällning till hwarandra . 
 Huru ſkola wi förklara desſa politiſka ſkakningar , ſom wäcka ungdomens hänryckning och de betänkſammares farhågor ? Icke är det en ſlocknande werlds konvulſiviſka dödsryckning . Den Europeiſka kulturen har ſäkert många ſtadier att ännu genomlöpa , och det i folkens ådror öfwerſwallande blodet ger ej tillkänna någon aftyning . Febrila elementer finnas likwißt . Icke kunna wi från härmningsbegäret enſamt härleda desſa ſtraxt på hwarandra följande folkregeringar . Detta wore att inrymma åt Pariſer = bluſerna en för hög , hiſtoriſk misſion , eller att nedſätta betydelſen af den folkwilja ſom i flera ſtater kämpat ſig fram till politiſka rättigheter , eller ſom ſträfwar efter nationelt oberoende . Wi erinra om Tyſkland och Italien . Pariſerrevolutionen gaf wäckelſen ; men oron ſom framträdde , egde inomlands tillräcklig näring . Tyſklands och Italiens ſtyckning i en mängd ſmärre , illa ſtyrda ſtater , förklarar något i en tid , då nationaliteternas förhöjda wigt röjes i ſpridda beſlägtade ſtammars bemödande att närmare ſuta ſig till hwarandra . Nationaliteternas ökade betydelſe i wår tid erkände redan den ſnillrike Geijer , innan ännu de ſednaſte politiſka händelſerna hunnit bekräfta den hiſtoriſke Siarens utſago . 
 Folkens hiſtoriſka lif beſtämma den utgångspunkt för politiſk utweckling , ſom ſaknas inom föråldrade korporationer , men ſom desſa egde i medeltiden . Följden häraf blir en ſkarpare begränsning utåt , ſom yttrar ſig i fiendtligheter mot andra nationer ; ( wi erinra om Öſterrikes ſtällning till Italien och Danmarks till Tyſkland ) ; och derjemte upptäckes ett ſträfwande till inre utweckling , ſom ger ſig tillkänna i behof af ſamhällsreformer . Må framtiden likwäl ej förgäta , att desſa båda riktningar partielt motarbeta hwarandra . En annan förklaringsgrund till den politiſka jordbäfningen är att ſöka inom det borgerliga ſamhället . Genom koloniſationer afledde forntiden wådorna af en öfwerhandtagande , medellös befolkning . J wår tid har man ingenting gjort ; och likwäl wäxer faran för de rika , i ſamma mån kontraſten mellan rikdom och armod blir alltför ſkärande . Kommuniſtiſka drömbilder ſkänka ett ſlags rättfärdigande åt proletärernas wexande anſpråk i weſtra Europas rika , induſtriella ſtater . Ingen regering kan afhjelpa det onda . Uti kommunernas inſkränktare kretſar måſte botemedlet ſökas . Rättwiſa mot det ringare folket , bättre underwisning , ökad och lättare arbetsförtjenſt kunna göra mycket der proletärerna ännu icke alltför mycket utbredt ſig . Arbete bör wisſerligen wara willkoret för en wäl tarflig , men tillräcklig utkomſt ; men menniſkan må ej betraktas ſom en maſchin hwilken endaſt anwändes till att mångdubbla induſtri = entreprenörens millioner . Hwar och en finner , att wi här tänka på England och Frankrike , och att för närwarande hwarken en dylik orättwiſa , eller olägenhet drabbar Swerige , der ett dylikt mißförhållande aldrig ägt rum . — Må den rika medelklasſen , må ett mäktigt borgareſtånd , ſom i ångkraftens och jernbanornas och induſtrialismens tidehwarf bildar en ariſtokrati , ſom i det weſtra Europa ej ſaknat politiſk betydelſe , må den beſinna att den , lika mycket , ſom regeringarna , eger en fiende i en ſamhällsupplösning , ſom underſtödjer den råa masſans ſtundom orättwiſa fordringar . En utſträckt repreſentations= och walrätt blir förſt ett werkligt behof , när den ſtora masſan eger ett ſlags ekonomiſkt oberoende och åtminſtone någon politiſk bildning . 
 Må wi icke förgäta , att den ſiſta Franſka revolutionen eger lika mycket en ſocialiſtiſk , ſom en politiſk förklaringsgrund , och att , om de inre oroligheterna komma att fortfara , återſtår endaſt den förra förklaringen . Det är icke endaſt en thron ſom är ſtörtad . Det är den förr ſå betydande medelklasſen , ſom förlorat politiſk makt ; och det rika borgerſkapets wälſtånd är , ſå länge kriſen räcker , undergräfdt . Äfwen uti Tyſkland lärer råda en allmän upplösning . Blir kriget anlitadt ſom afledningsmedel , är det onda derfö re icke grundligen botadt . Samhällsordningen winner möjligen en behöflig faſthet för tillfället ; men den ofwan antydda uppgiftens lösning öfwerflyttas på framtiden . 	 ( Slut . )