Från Utlandet . 
 Tysklands industri synes verkligen befinna sig i den ogunstigaste ställning . Den halfofficiela pressen har tillochmed börjat ställa denna fråga på dagordningen , och “ Prov . Corresp . “ erkänner , att man i regeringskretsarne egnar uppmärksamhet åt den fara , hvaraf landets industri hotas . “ Börsenhalle “ säger sig nu hafva från tillförlitlig källa erfarit , att man ej blott inom handelsministeriet , utan äfven inom rikskanslersembetet sysselsätter sig ifrigt med detta ärende . Furst Bismarck skall på sista tiden flera gånger förhandlat derom med fackmän , nationalekonomer och socialpolitici , och gifvit förtrogna personer i uppdrag att uppsätta förslag om , huru verksam hjelp skall kunna beredas , för att de olyckliga verkningarne af en industriel kris måtte så mycket som möjligt kunna aflägsnas . Så fort , den preussiska ministèrens medlemmar åter samlas i Berlin , torde denna fråga bli en af dem , som främst skola gemensamt diskuteras , för att man i tid må kunna finna medel och utväg att motträda den hotande faran . Det tilllägges , att man från regeringens sida sökt göra sig underrättad om , i hvilken skala och på hvilka industriens områden olyckan utbreder sig och hvilka fabriksgrenar som isynnerhet träffats deraf . 
 Det hamburgska bladet tillägger , att flera tyska fabriker ånyo antingen nedsatt antalet af sina arbetare eller förkortat arbetstiden . Häraf synes , att i Tyskland består faktiskt en industrikris , som redan börjar ingifva stor oro . Och kan det väl vara annorlunda der , hvarest hela landet är ett formligt krigsläger och de militära rustningarnes Moloch slukar allt ? 
 Ett ingånget telegram från Serbien meddelar en underrättelse , som borde utsläcka hos de upproriske i Bosnien och Herzegowina ända till sista gnistan af hopp om att erhålla någon verksam hjelp från det hållet . Inom skuptchinan , namnet på Serbiens landtdag , har neml . upplästs en skrifvelse från de upproriske i Bosnien , hvari de anropade sina serbiske bröder om hjelp . Den hade dock ingen annan påföljd , än att skuptschinan öfvergick utan diskussion till dagordningen . Makternas tryck i Belgrad har således haft verkan , men utan tvifvel ännu mera de turkiska trupprörelserna vid Serbiens gränser , der allt talrikare militärmassor samlas . Så uppgifves det från Belgrad , att vid Alexinatz står en turkisk observationshär om 40,000 man och en dylik om 20,000 man vid Widdin . Fastän dessa siffror naturligtvis äro öfverdrifna , är det dock tydligt , att truppernas styrka der i betydande mån ökats . 
 I samband härmed må nämnas , att lord John Russell förklarat sig af helsoskäl ej kunna presidera vid det möte , som den 9 d : s hölls i London till förmån för de npproriske i Herzegowina . I stället upplästes en skrifvelse ifrån honom . Den samma är dock något konfys och vitnande om allt annat än redigt statsmannaomdöme . Han säger deri , att Grekland bör komma i besittning af provinserna Albanien och Thessalien , och berättar , att kejsar Nicolaus en gång sagt , det han ej längre brydde sig om att komma i besittning af Konstantinopel , utan skulle vilja se kejsaren af Österrike der regera som monark ! ! ! 
 Till sist förklarar sig den gamle mångskrifvaren nöjd med makternas gemensamma upptädande i Turkiet och vill deraf hoppas god framgång . Ja , när har ej Rusell förklarat sig nöjd med faits accomplis , om han än genom otidigt uttalade sympatier och uppmuntringar drifvit till ett motstånd eller en rörelse , som han sedan med den mest flegmatiska min i verlden drager sig ifrån ? Danmark vet det bäst , och den briljante politiske skriftställaren Klaczko har i några artiklar i Revue des deux Mondes åter dragit i dagen dessa lord Russells gamla synder . 
 Turkiska regeringen har underrättat den grekiska om , att hon dragit sina observationstrupper tillbaka från grekiska gränsen , och uppmanar vederbörande i Athen att för säkerhetens skulle starkare besätta gränsen . Detta är betecknande nog för förhållandet mellan de båda makterna . 
 En notis , som icke saknar märklighet , har snart spridt sig inom den europeiska pressen och skall utan tvifvel komma att gifva anledning till en hel del kommentarier , om den bekräftar sig . Det säges nemligen , att franske utrikesministern , hertig Decazes , helt plötsligt slagit ned i Interlaken och der tagit sin bostad . Den ryske rikskansleren furst Gortschskoff befinner sig också på samma plats , der han för öfrigt redan vistats någon tid . Men ej nog med , att de båda utrikesmi nistrarne sålunda befinna sig på samma plats , de äro äfven under samma tak , ty , skrifves det , hertigen har tagit in i samma hus , der fursten bor . Detta kommer en tysk tidning att med en lätt suck utbrista : Det antagandet ligger således nära , att det här 
 icke så mycket är fråga om ett tillfälligt sammanträffande , som mera om ett på förhand beräknadt möte , hvilket man ej gerna kan förneka en politisk bakgrund . 
 Då Frankrikes nationalförsamling för några månader sedan antog det väckta förslaget om ordnande af universitetsväsendet på den fria undervisningens grund , tolkades detta beslut så , att man skulle ha rätt att grunda fria fakulteter utan något slags åtskilnad . Det tycks likväl som att den franske undervisningsministern Wallon motsatt sig bildandet ef en fakultet i protestantisk teologi , den man har för afsigt att upprätta i Paris . Hr Wallon skall för öfrigt hafva intagit samma hållning mot såväl katoliker som protestanter . Han påstår , att den första paragrafen i lagen , som medgifver fri universitetsundervisning , fullständigas af de andra bestämmelserna , som specificera fyra andra fakulteter , men ej nämna någon i teologi , hvarför teologi icke heller får undervisas vid något vare sig katolskt eller protestantiskt fritt universitet . Det tilllägges , att hela kabinettet delar denna uppfattning , hvilken dock ej delas af Laboulaye , som var föredragande från det utskott , der ämnet behandlats . Den kände evangeliske pastorn Pressensé säger , att protestanterna äro beslutna att gent emot ultramontanernas ansträngningar upprätta en skola för frisinnad undervisning i kristendomskunskap . 
 Vi hafva omnämnt , att ryska trupperna i Khokand vunnit en lysande seger öfver trupperna från detta khanat , och att de stodo i begrepp att framrycka till hufvudstadens besättande , sedan de väl erhållit en del väntad krigsmateriel . Detta vill säga det samma som , att ryssarne ämna besätta hela landet och införlifva äfven det i de ryska besittningarne i Mellanasien . Detta är vigtiga underrättelser , isynnerhet som med dem samtidigt utkolporterats från Petersburg den beskyllningen , att emiren i det tillgränsande khanatet Kaschgar varit den egentliga orsaken till att Khokand rest sig mot ryssarne . En sådan notis tycks nästan båda , att Ryssland i nästa landmåltid skall sluka Kaschgar , hvarifrån det derifrån utskickade , till Petersburg anlända sändebudet ingalunda skall förhindra det . Tillfället är för öfrigt nu gynsamt , emedan Kaschgar ligger f. n. i ett krig på lif och död med Kina , så att Kaschgar skulle komma mellan tvenne eldar , om det nu angreps äfven af Ryssland . Emiren i Kaschgar är Yakub Khan , en djerf , klok , men sträng herre som , född i Khokand af låga föräldrar , svingat sig upp till herre öfver Kaschgar . Han har många fiender inom landet , hvilket nu bearbetas från rysk sida , så att , då ryska trupperna stå vid gränsen , ett uppror kan väntas , hvilket Ryssland skall använda för sitt eröfringsändamål genom att för dess understödjande besätta och underlägga sig khanatet . 
 Besittningen af Kaschgar skall föra Rysslands område ända fram till kinesiska gränsen och öppna det en rik handel med östern . Då Ryssland äfven uttrampat den sista gnistan till oberoende för Bokhara , skall Sedet vara herre öfver hela området norr om Oxus , öfver hvilken flod det ej skall tränga , mena engelsmännen . 
 Så förberedas de skickelsedigraste händelser . 
 Från Dresden meddelas , att 1 officer , 40 underofficerare och menige samt flere civilister äro sjuka af trikin , erhållen genom förtärandet af halfrått fläsk . 
 Den ministeriela tidn . “ Opinione “ i Italien säger , att underrättelserna om kejsar Wilhelms resa till Italien äro förtidiga . 
 Påfven har af pilgrimerna från stiftet Laval emottagit en staty af silfver samt 80,000 frcs . H. helighet begagnade som vanligt tillfället att tala om kyrkans betryck .