STATISTIK . 
 Assessoren Plagemanns underdåniga berättelse . 
 ( Slut från N :o 285 . ) 
 Folkets fattigdom var det största hinder , som mötte Författarens bemödanden för ifrågavarande binäringars verksamma bedrifvande . Fältjägare , nybyggare , inhyseshjon och kringvandrande fattiga , voro de innevånare , hos hvilka barnhopen och fattigdomen vi sade sig störst . Dessa kunde icke komma i åtnjutande af nya binäringars lyckliga fördelar , om de icke , genom Kongl . Maj : ts höga föranstaltande , förskottsvis fingo redskap dertill . I deras skuldsatta tillstånd , hade de nu ej annat att betala med än Tjäran , frukten af en binäring , som fordrade ett otroligt , mödosamt och långvarigt arbete , men gaf en ganska ringa behållning . På detta sätt måste nämde vanlottade menniskors olyckliga belägenhet alltid fortfara år från år , helst , ty värr , missvext alltför ofta inträffade , så vida de ej erhöllo understöd , att drifva någon annan mera lönande binäring , såsom till exempel Pottask-tillverkning , hvartill materialier funnos i deras omgifningar och ingenting kostade . Sådana materialier utgjordes af halfmurkna vindfällen , stubbar och rötter af löfved , som till allt annat voro onyttiga . 
 Dessa materialier * ) kunde samlas och afverkas inom tre månader , hvaremot Tjäruvirket måste merendels uppbrytas på längre afstånd från hemmet och ej kunde realiseras förr än efter ett helt års förlopp . 
 Härtill komme ännu svårigheten att transportera Tjäru-massorna , t. ex . 80 tunnor , tio mil genom ödemarker , der inga vägar finnas . De måste då framrullas genom skogarna , sedan flottas öfver träsken , sjöarne , utföre forssar och elfvar till Tjärumarknaden , så att en hel månad åtginge för fyra personer , att förrätta en sådan transport . Dessa 80 tunnor Tjära betalas då vid framkomsten , eller afskrifvas på skulden med 280 R : dr Banko efter 3 R : dr 24 sk . per tunna . Om nu samma personer under vintern hade tillverkat åtta tunnor kaleinerad Pottaska à 16 och 2 R : dr 16 sk . per , så hade de inom kortare tid och med mindre besvär haft en summa af 298 R : dr Banko , således en i flere afseenden , mycket större förtjenst . 
 Under mellantiderna , hade Assessoren P. ofta och merendels haft besök af Piteå Sockens Allmoge , som förfrågat sig om hvarjehanda , äfvensom om malmer och mineralier , hvilka de medfört . För att äfven i denna del kunna vara nyttig och upplysa , hade Assessoren en upplagd samling af Svenska malmer och användbara mineralier , som Allmogen vid dylika tillfällen fick beskåda och ytligt lära sig att åtskilja . 
 Under loppet af förflutna året hade Hr P. på begäran författat och med Posten afsändt flere partier ritningar på kalcinerugnar för Pottaska , i plan , profil och elevation , jemte beskrifningar , till Kongl . HushållsSällskapen i Gefleborgs och i Westernorrlands Län , till Brukspatron Forssell på Säfvar , till Löjtnant Edelstam i Burträsk , och till Brukspatron Kinman i Fahlun . Äfven hade Hr P. låtit förfärdiga ett antal lutprofvare af förtennt bleck , hvilka åt fattiga arbetare blifvit utdelta . 
 Med anledning af Kongl . Brefvet den 30 April , till Landshöfdingen i Wester-Norrland , hade Geschwornern Carl Wilh . Franzén från Hernösand uppehållit sig hos Hr P. under loppet af September månad och fått undervisning i Salpeter- , Pottaskeoch flere binäringar , som Kongl . Hushålls-Sällskapet i Wester-Norrland begärt , att honom måtte af Hr Plagemann meddelas . 
 Ehuru Allmogen blifvit uppmanad att sysselsätta mindre arbetsföra personer , kringvandrande fattiga och Lappar , att insamla färsk kåda af tall och gran ; en binäring , som vore fördelaktig både för kolare , och för bönderne i allmänhet , som afbarka skogen om våren , att förtorkas , och för att sedan begagnas till bränsle ; så hade likväl denna utväg till förtjenst i år blifvit ganska litet begagnad , förmodligen emedan den ovanligt kalla och regndigra sommaren varit orsaken dertill , att man detta år ej funnit arbetet vara lönande . 
 Vid Hr Liljevalchs fabrik i Skellefteå tillverkades fortfarande Harts , Terpentinolja och Kimrök . Sistnämde artikel , som bereddes med omsorg , var begärlig för Boktryckerier och den raffinerade Kimröken , som här tillverkades , var approberad af artister , såsom utmärkt god till fina Lithografier . 
 På åtskilliga platser i de norra Länen , der stora Tjäru-partier år ifrån år uppläggas , var jorden genomdränkt deraf ; Hr P. hade fördenskull proponerat , att anlägga Kimröks-fabriker på sådana ställen , och draga fördel af detta ymniga Kimröks-ämne , som kostade intet , då utgiften blott bestod i att uppsätta huset och ugnen . 
 Kongl . Saltpeter-Kommittén hade under den 27 Februari för Hr P. utfärdat en instruktion , enligt hvilken han till Konungens Befallninghafvande i dessa Län afgifvit sina berättelser , om de åtgärder och resultater , som hans undervisning kunnat åstadkomma i afseende på Saltpeterhandteringens förbättring och ut vidgning . 
 Hvad denna näringsgren vidkom , hade Hr P. anfört följande omständigheter : Med Kongl . Kommitténs tillåtelse , hade Hr P. framställt det nya förslag åt Allmogen i begge de Nordligaste Länen , särdeles åt Saltpetersjndare , att nemligen inrätta varmlador , för att oafbrutet hela året igenom kunna producera Saltpeter , och derigenom erhålla större qvantitet på kortare tid , än som hitills varit möjligt , då man endast 4 månader om året begagnade ladorna . 
 Om denna method blefve antagen , förmodades , att en öfverproduktion af Saltpeter skulle åstadkommas , så 
 * ) Genom en i Norrlands Tidning framställd och i StatsTidningen N :o 250 upptagen anmärkning har man velat fästa uppmärksamheten å skogens totala förstöring genom Pottaske-tillverkningens fortfarande och utvidgning ; men , under fullkomligt erkännande af anmärkarens välmenta afsigt , har Assessor Plagemann förklarat berörde farhåga alldeles ogrundad . Det är , nemligen , endast den öfvermogna , murknande och fallande skogen , som var till Pottaska användbar , och bland löfskog endast sådan , som till löftägt begagnats och flere år legat nedfälld . 
 att priset småningom kunde falla och bli alpari med Finska Saltpeterns ; hvarefter krut med fördel skulle kunna exporteras , och skedvattens-fabriker inom landet existera utan förlust ; samt Lurendrejares spekulationer med utländsk Saltpeter försvinna . 
 Många hade gillat berörde förslag , några lofvat att försöka det ; men vetterligen hade endast en Soldatenka Greta Blomfeldt i Aleby , Luleå Socken , i år låtit bygga en varmlada vid sin gård . Alla saltpeterlador i dessa Län , voro byggda med glesa väggar och golf , samt dragluckor ; i detta tillstånd således obrukbara till vinterförsök . Folklynnets obenägenhet att våga något för något nytt , hade äfven för Saltpeterhandteringen fordrat en uppoffring å Hr P : s sida , i det han användt en del af sitt arfvode , att bygga ett Saltpeterhus vid sin gård . Huset hade en areal af 428 qvadrat-fot , var bygdt af timmer , försedt med tvenne bottnar , varmt tak , samt kakelugn med 9 fristående rör . Myrjorden , som ej funnes på närmare afstånd än 12 mil , kunde ej hemföras förrän på slädföre ; emedan ingen sommarväg fanns från myran ; urlakad vedaska måste ock anskaffas från nybyggare , hvilka i dessa dagar ( 30 Okt. ) börjat tillverka Pottaska , allt detta fordrade fortfarande utgifter . 
 Förenämde materialier ansågos vara de bästa till Saltpeterproduktion , och skulle derföre till en början användas i Hr P : s lada . Så snart denna komme i verksamhet , erhölle hvar och en fritt tillträde för att se och erfara förhållandet . 
 Ehuru Hr P. under förflutna året så obetydligt kunnat verka på folket , till Saltpeterladornas hufvudsakliga förändring , emedan detta berodde på ägarnes fria vilja ; så hade han likväl , under sina ofvan omförmälte resor i dessa Län , allestädes uppsökt tillfallen att undervisa Saltpertillverkare i åtskilliga , dem hittills okända nyttiga handgrepp vid denna handtering , äfvensom undersökt förhållandet med deras lador och jordblandningar , lärt dem huru Saltpeter borde luttras för handeln , visat huru de kunde begagna en af Hr P. inventerad häfvert , hvarmed man skyndsamt och utan förlust kunde draga den kokande Saltpeterluten , utur pannan , ned i krämpkaret , samt under förlidna årets sjudningstermin i synnerhet fäst sin uppmärksamhet vid att undersöka moderluten , som merendels slogs ut på åkern ; men hvarutur ännu mera Saltpeter kunde vinnas genom riktig behandling . Hr P. hade underrättat Saltpetertillverkare om fördelarna , att lägga sig till flata sjudpannor af tackjern , om 100 kannors rymd och huru de borde inmuras på ett ändamålsenligt sätt . Han ansåg sådana pannor vara tillräckligt stora , för att dermed afsjuda en lada . Dessa behöfde ej inmuras och utrifvas hvart år ; ej hemtas och föras från och och till grannen : dessa kunde begagnas till Saltpeter , Pottaska , och andra behof så ofta ägaren ville ; de kostade högst 30 R : dr Banko ; genom dessa besparades ved , tid och arbete ; de voro således i alla hänseenden fördelaktigare , än de hittills brukliga stora dyra pannorna af koppar , hvaraf en enda kostade så mycket , som 7 tackjernspannor af förenämde storlek , och blott kunde begagnas af en i sender , hvaraf någon gång hände , att den sista ej kunde få sjuda samma år , emedan vintern under tiden kommit och hindrat arbetet . 
 Kongl . Kommittén hade behagat tillåta Hr P. att på Saltpetermedlens bekostnad , genom tryck allmängöra sitt nya förslag att inrätta varmlador , men Hr P. hade ej trott sig böra begagna denna tillåtelse , förr än , genom egen erfarenhet , han vunnit kännedom om alla de omständigheter , som under praktiken kunde inträffa och leda till upplysning om hvad som borde iakttagas för en riktig behandling af en så beskaffad Saltpeterlada .