Utrikes . 
 Underrättelſer från ſödern omtala , att unionstrupperna den 1 Jan. , då de utryckt från Port Royal med 3500 man , blifwit tillbakakaſtade af 14 : de Syd = Carolina = regementet under öfwerſte Jones , derwid de konfedererade blott förlorat 15 man i döda och ſårade . Unioniſterne hade i ſtörſta oordning flytt och bortkaſtat ſina wapen för att haſtigare komma till ſina båtar , derifrån de medförda haubitſerne öppnat eld på de konfedererade . Men den 2 hade unionstrupper till betydligare ſtyrka Landſtigit , och då hade gen . Greggs brigad fått draga ſig tillbaka med betydlig förluſt . 
 Sednaſte poſt från New = York för d. 15 Jan. har icke medfört några ſynnerligen märkliga underrättelſer . 
 J " Daly News " läſes följande utdrag af en korr . i " Times " : " Den 26 Dec. lyckades det för den konfedererade kaparen " Ella Warley " , äfwen " Iſabel " kallad , att efter flera förſök utlöpa ur Charleſtons hamn , oaktadt denne då bewakades af 11 unionens krigsſkepp . " Pocahontas " gjorde jagt på " Iſabel " men afſtod ſnart derifrån . Den 2 Jan. återkom " Iſabel " till Charleſtons hamn , ehuru jagad och förföljd med bomber . " — " Daily News " frågar : " Huru kan en hamn hafwa blifwit gjord otillgänglig , den 11 krigsſkepp icke förmå att hermetiſkt blokera ? " 
 Kejſar Franz Joſef återkom i Tisdags i förra weckan till ſin hufwudſtad efter ſin utflykt till Venedig och Verona , derunder åtſkilliga militära demonſtrationer förekommit ſom wäckt uppmärkſamhet . Benedek har på truppernas wägnar hållit ett tal ſom man i Turin betraktar ſom en hotelſe emot Italien , medan de konſtitutionela i Öſterrike icke utan betänklighet ſett den fraſen , att arméen , utan hänſyn till nationaliteterna , blott erkänner en Kejſare och ett Öſterrike . 
 J Ungern är det fortfarande lugnt , och ſkatter och rekryter ingå utan motſtånd . Det ſtora utbrottet ſkall , likſom det nya Italienſka kriget hwarpå resningen i Ungern ſkulle bero , wara ajourneradt till år 1863 . 
 Konungens af Danmark tal wid riksrådets ſammanträdande lyder ſom följer : 
 " Då Wi under föregående ſesſion meddelade riksrådet , att Wi , för att efterkomma förbundsbeſlut ſom Wi icke med fördel kunde opponera oß emot , upphäft författningen af den 2 Oct . 1855 för hertigdömen a Holſtens och Lauenburgs del , uttalade Wi på ſamma gång förhoppning , att Wåra fortſatta bemödanden ſkulle lyckas att åter knyta det ſålunda loßnade bandet . Detta hopp har icke gått i fullbordan . Det har ſtrandat på den Holſteinſka ſtänderförſamlingens motſtånd , ſom har kunnat ſtödja ſig på beſlut af Tyſka förbundet , ſom för de till förbundet hörande landsdelarna fordrat en annan ſjelfſtändighet och ett annat likaberättigande , än de erhållit genom ſina ſpecialförfattningar och ett proportioneradt deltagande i lagſtiftningen öfwer gemenſamma angelägenheter . Ett omordnande af hertigdömena Holſteins och Lauenburgsförhållanden har ſålunda blifwit nödwändigt , och detta är föremål för underhandlingar , hwarom underrättelſe ſkall meddelas riksrådet . Det intresſe de wänſkapliga makterna wiſa för upprätthållandet af ett oafhängigt Danmark , ger ſtyrka åt wårt hopp om att en tillfredsſtällande lösning ſkall kunna nås . — Det är Wår wilja att gifwa Wårt hertigdöme Sleswig en friare utweckling , och framförallt en mera demokratiſk baſis åt deß provinſiala inſtitutioner . Detta är blott att gifwa werkſtällighet åt principer , ſom Wi under hela wår regering widhållit . Detta kan ſke utan wådor för ſtatens lugn och ſammanhållande , när afgörandet af wår twiſt med Tyſka förbundet tryggat Sleswig mot fremmande inblandning . Deremot böra 
 desſa förwecklingar icke längre fördröja de förbättringar i helſtatsförfattningen och i de till deß område hörande lagar , ſom det allmänna bäſta kräfwer . Hithörande förſlag må röna en omſorgsfull granſkning hos riksrådet , om än några af dem , ſåtillwida ſom de äfwen ſkola tillämpas på de landsdelar hwilka icke ſtå under riksrådets lagſtiftande myndighet , för att genomföras äfwen erfordra en medwerkan af desſa landsdelar . Detta kommer bland annat att wara fallet med den reform i tullwäſenet , ſom rikets materiela intresſen fordra . — Förhållandena ha gjort det oundwikligt , att begagna den Oß i § 54 af författningen förbehållna rätt att under ſärdeles trängande omſtändigheter anordna utgifter hwartill anſlag icke äro bewiljade . Desſa anordningar ſkola blifwa riksrådet förelagda . — De ſummor , ſom af riksrådet bewiljas för näſta finansperiod , komma uteſlutande att utredas af de i denna förſamling repreſenterade landsdelarna . J de fall , då , undantagswis , bewillningens giltighet är beroende af , att ett proportionerligt belopp tillſkjutes af hertigdömet Holſt ein , ſkall detta ſynas af ſjefwa förſlagets form . — Wi emotſe riksrådets nu börjande werkſamhet med förtröſtan att förſamlingen ſkall underſtödja ſin Konung i att upprätthålla rikets ära och oafhängighet och befrämja folkets frihet och wäl . " 
 Tidningarne från New = York omtala fortfarande förberedelſerna till den ſtora Misſiſippi = expeditionen , ſom länge warit tillämnad under gen . Hallecks befäl . Dertill ſkola anwändas 12 kanonbåtar , 38 mörſarebåtar ſamt 28 ångfartyg . Kanonbåtarne äro ſkottfaſta och ſkola armeras med pjeſer af mycket grof kaliber ; mörſarebåtarne äro ſå inrättade , att de äfwen kunna anwändas till pontoner . 
 Enligt ſednaſte underrättelſen från Kentycky och Misſouri hade unioniſterne tydligen öfwertaget i desſa ſtater . J Kentucky eller på marſch dit befunno ſig 150,000 man under Floyds och Zollikofers befäl ; i Misſouri och Kanſas 110,000 under Halleck , Pope och Hunter . J och omkring Waſhington ſtodo ſednaſt 200,000 under Macclellan . För öfrigt funnos , i Maryland , inberäknadt den nya expeditionskorpſen , ſom under Burnſide ſkulle afgå ( ſom man tror emot Yorktown ) , 55,000 ; i Fort Monroe 20,000 ; i Port Royal 20,000 ; o. ſ . w. På Ship = Island ſamlas en korps för att företaga något emot New = Orleans . J norden hoppas man att ſnart få höra att Charleſton och Savannah ſkola wara i unionstruppernas händer ; och ſlutligen wäntar man äfwen en landſtigning i Florida .