Andra ſkandinaviſka nationalekonomiſka mötet i Stockholm ſammanträdde till allmänt 
 ſammanträde i Onsdags och Torsdags , hwarwid ordet fördes af hertigen af Öſtergötland . 
 J afſeende å frågan om mått och wigt hade ſektionen , med faſthållande af de wid 1863 års möte i Göteborg uttalade öuſkningar , afgifwit följande förſlag till reſolutioner , nemligen : 
 1 :o att det metriſka ſyſtemet , ſå fort ſke kan , antages ſåwäl i afſeende på hwarje ſlag af mått , ſom i afſeende på wigt och med de indelningar och benämningar , ſom dertill höra ; 
 2 :o att grammwigten ofördröjligen antages ſåſom medicinalwigt ; 
 3 :o att , till underlättande af förbindelſen mellan folken och ſåſom förberedelſe till metriſka ſyſtemets införande , detſamma bör ſå ſnart ſom möjligt begagnas i tulltarifferne och , intilldeß detta ſker , wid ſidan af 
 nu brukliga mått och wigt , till upplysning af förhållandena , uti desſa tariffer införas ; ſamt 
 4 :o att grunderna för det metriſka ſyſtemets inrättning och deß förhållande till nu brukliga mått och wigt böra , ſå fort ſke kan , i alla offentliga ſkolor inläras . 
 Sedan etatsrådet Schovelin , i egenſkap af utſedd referent , lemnat en närmare utredning af frågan , blefwo ofwan uppräknade fyra punkter , efter af ordföranden framſtällda propoſitioner , utan någon egentlig diſkusſion af mötet godkända och antagna . 
 J fråga om gemenſamhet i mynt de tre ſkandinaviſka rikena emellan hade twenne olika meningar inom ſektionen gjort ſig gällande , nemligen å ena ſidan att guldet borde ſåſom mynt = enhet anſes ſamt att i ſådant hänſeende en anſlutning till den franſyſka ” francen ” wore önſkwärd ; ſamt å andra ſidan , att denna frågas afgörande finge anſtå , under afwaktan att dubbelheten i franſka ſyſtemet upphörde . Den förra åſigten förfäktades lifligt af hr Wallenberg , hwaremot hr Orla Lehmann uppträdde ſåſom den ſednare meningens förſwarare . J ſamma ſyfte ſom hr Lehmann uppträdde lektor Blomſtrand , ſom tillika framhöll det önſkwärda deruti , att ſkillnaden mellan de ſwenſka , norſka och danſka ſpecierne ſå ſnart och ſå fullſtändigt ſom möjligt blefwe upphäfd . Docenten Friedrichſen talade för uppſkof . Den förſtnämnda meningen antogs ſåſom mötets beſlut , dock förſt efter votering , ſom utföll med 65 röſter mot 63 . 
 Andra ſektionens förſlag till reſolutioner angående poſt= och telegrafförbindelſer förekom härefter till öfwerläggning . J afſeende å poſtbefordringen hade ſektionen hufwudſakligen hemſtällt , dels att med afſeende derå att någon ytterligare nedſättning af mellanriksportot under den närmaſte framtiden icke wore att förwänta , mötet måtte uttala den önſkan , att den i 5 artikeln af poſtkonventionen med Danmark ifrågaſatta nedſättning i ſamma porto måtte med det ſnaraſte werkſtällas ; dels att mötet måtte uttala ſig för ett ſnart införande af den i 28 artikeln af nämnde konvention omnämnda utwexling af poſtanwisningar . Desſa ſektionens framſtällningar blefwo efter en kort diſkusſion af mötet antagna . Äfwenledes antog mötet utan diſkusſion ſektionens hemſtällan rörande uttalande från mötets ſida af önſkligheten deraf , att telegramportot mellan de ſkandinaviſka rikena måtte ytterligare nedſättas . 
 Derefter förekom till öfwerläggning 3 : e ſektionens förſlag till reſolutioner rörande tullwäſendet , och antog mötet hwad ſektionen förſt hemſtällt eller i korthet , att mötet ſkulle uttala ſig för att ländernas tulllagſtiftning borde ordnas endaſt efter finansgrunder ; att ſå få artiklar ſom möjligt borde beläggas med tull ; att tull å lifsförnödenheter och råwaror måtte helt och hållet afſkaffas , ſamt att för ändamålets winnande regeringarne i de 3 ſkandinaviſka länderna måtte nedſätta en kommitté , beſtående af ledamöter från ſamma länder . 
 Från 4 : e ſektionen , ſom , bland annat , handlagt den i arbetsordningen förekommande fråga om de internationella förhållandena i afſeende å litteraturoch konſtalſter , hade inkommit förſlag till reſolutioner i ämnet . Desſa uppläſtes af d : r Roſenberg , hwilken i öfrigt lemnade en närmare redogörelſe för frågan ſamt deß behandling inom ſektionen . De föreſlagna 
 reſolutionerna ſom alla af mötet godkändes , afſågo hufwudſakligen : 
 1:0 uttalandet af den önſkan , att genom lag i Swerige beſtämmes liknande ſkydd mot eftertryck ſom i Danmark och Norge under wilkor af att reciprocitet 
 blifwit medgifwen ; 
 2:0 uppmaning till lärarne i nordiſka ſpråken wid de ſkandinaviſka univerſiteterna att ſammankalla ett möte af wetenſkapsmän , för åſtadkommande af likartad rättſkrifning i nordiſka ſpråken ; 
 3:0 a ) att alla de tre nordiſka ſpråken måtte ſamtidigt inläras i de lärowerk inom ſkandinaviſka rikena , ſom ſtå högre än folkſkolorna ; 
 b ) att underwisningen i nordens hiſtoria ſättes i ſammanhang med underwisningen i fäderneslandets hiſtoria ; 
 c ) att reformer inom de ſärſkilda lärowerken och högſkolorna må blifwa ſå likartade ſom möjligt ; ſamt 
 4 :o om tillwägabringande inom de tre konunga rikena af en gemenſam lag mot eftergörande af konſtarbeten . 
 För den del af 4 : e ſekionens arbeten , ſom afſåge frågan om likformighet i de officiella ſtatiſtiſka redogörelſerna , hade chefen för ſtatiſtiſka centralbyrån medicinalrådet Berg blifwit utſedd till referent . De af bemälde referent nu uppläſta förſlag till reſolutioner förordade : 1:0 gemenſamhet i formen för de ſkandinaviſka rikenas ſtatiſtiſka femårsberättelſe ; 2:0 att deſamma ſålunda upprättas , att de ej blott innehålla uppgifter öfwer lokala förhållanden , utan ock lemna tillfällen till jemförelſer ; 3:0 uppgörandet af gemenſamma ſammandrag af desſa femårsberättelſer ; ſamt 4:0 att , för winnande af lättnad till jemförelſers anſtällande , de trenne ländernas redogörelſer öfwer handel , ſjöfart , in= och utförſel m . m . må bringas till ſtörſta möjliga likformighet , bland annat i afſeende å waruwärdena . 
 Desſa förſlag blefwo , uppå framſtällda propoſitioner , af mötet gillade och ſåſom deß beſlut antagna . 
 Docenten Arnberg refererade härefter 3 : e ſektionens förſlag till reſolutioner beträffande inrikes ſjöfartsförhållandena . J detta afſeende hade ſektionen bland annat föreſlagit mötet att uttala : att det är hwarje lands fördel att medgifwa fremmande fartyg fri kuſtfart . 
 Härom uppſtod en liflig diſkusſion , ſom ſlutade ſålunda , att mötet , med förkaſtande af ofwannämnde förſlag , med ſtor majoritet uttalade den åſigten , att : ” den inrikes kuſtfarten , enligt de af Danmark gjorda erbjudanden , i de ſkandinaviſka länderna bör fullſtändigt frigifwas ” . Widare godkände mötet den af ſektionen uttalade princip : ” att fartygsafgifter i hamn böra utan inſkränkning beräknas efter fartygets innehafwande laſt ” . Widare beſlöt mötet , lika med hwad ſektionen föreſlagit , för ſin del afgifwa den förklaring , att ” engelſka ſkeppsmätningsſyſtemet bör i de tre ſkandinaviſka länderna obetingadt antagas ” . 
 3 : e ſektionens öfwerläggningar rörande de ſkandinaviſka rikenas handels= och andra näringsförhållanden refererades af docenten Arnberg , och upplyſtes , att ſektionen kommit till ſamma reſultat , ſom nationalekonomiſka mötet i Göteborg , eller att inwånarne i hwart och ett af de ſkandinaviſka rikena böra berättigas att i de öfriga 1 :o lika med inföding idka handel , handtwerk eller annat yrke m . m . ; 2 :o tillgodonjuta de inom någotdera riket aflagda kunſkapsprof , ſom för wisſa yrken erfordras ; 3 :o förwärfwa och beſitta faſt egendom ; 4 :o förwärfwandet af infödelſerätt inom hwartdera riket bör underlättas för de öfrige rikenas inwånare . 
 Sektionens 2 : a reſolution i ämnet innehöll hufwudſakligen att , då det wore af wigt att de nordiſka rikena utwidgade området för ſin exportmarknad , och för winnande af detta ändamål länderna gemenſamt härför borde werka , ſektionen alltſå anſåge ſig böra föreſlå , att de tre nordiſka ländernas regeringar widtoge lämpliga åtgärder för ändamålets winnande , härwid dock endaſt för ſåwidt desſa åtgärder ej fölle inom den enſkilda werkſamhetens område ; ſektionens 3 : e och ſiſta reſolution i ämnet gick ut derpå , att en gemenſam lagſtiftning i de ſkandinaviſka rikena måtte åwägabringas i afſeende å fattigwården , för ſåwidt denna anginge underhållet af ſådana perſoner , ſom inflyttat från det ena till det andra landet , men hwilka blefwe oförmögn a att ſig ſjelfwa förſörja . 
 Desſa 3 : ne reſolutioner gillades af mötets ledamöter utan diſkusſion . 
 Reſolutionerna rörande ſkandinaviſka induſtri= och konſtutſtällningar förekommo härefter . Filoſofie doktor Sohlman refererade hwad inom det för frågans beredande ſärſkildt tillſatta utſkott blifwit anfördt ; och omtalades bland annat , att fråga blifwit wäckt derom att induſtriutſtällningar ſkulle ega rum icke nationswis , utan fackwis ; men å andra ſidan hade anförts , att den nödiga öfwerſigten öfwer hwarje lands induſtri härigenom komme att uppgifwas . Beträffande beſtämmandet af ort och tid för näſta utſtällning , hade den åſigt gjort ſig gällande , att ſådant borde öfwerlemnas till afgörande af danſkarna ; och hade ſärſkildt påpekats ſåſom lämpligt , att ſamma utſtällning måtte ega rum i Köpenhamn år 1869 , eller ſamtidigt med danſka hushållningsſällſkapets hundraåriga jubileum . 
 J enlighet med hwad kommittéen uti ſin i ämnet afgifna reſolution föreſlagit , wille mötet uttala ſin åſigt om wigten deraf , att induſtri= och konſtutſtällningar inom de ſkandinaviſka länderna måtte periodiſkt återkomma . 
 Andra ſektionens öfwerläggningsämne , rörande en telegrafledning mellan endera af de ſkandinaviſka länderna och England , refererades af prof : r Broch . Frågan föranledde någon diſkusſion , ſom rörde ſig omkring buruwida denna telegrafförbindelſe ſkulle anläggas emellan Norge och Skottland eller emellan Jutland och England . Mötet anſåg det wara af wigt , att en telegrafförbindelſe med England måtte tillwägabringas , i hwilket afſeende mötet trodde , att den föreſlagna linien mellan Egerſund i Norge och en ort i Skottland borde komma i ſynnerligt betraktande . 
 Widare uttalade ſig mötet för den åſigt , att natttåg på ſwenſka jernwägarna borde anordnas . 
 Slutligen beſlöts , att näſta ſkandinaviſka nationalekonomiſka möte ſkulle hållas i Köpenhamn ; att detſamma ſkulle förberedas af 9 perſoner , tre från hwarje land , och att tiden för mötet ſkulle öfwerlemnas åt kommitterade att beſtämma , dock att det ej borde ega rum förr än 2 år förflutit . 
 Till kommitterade för Swerige utſågos hrr O. J. Fåhræus , frih . Bildt och C. F. Wærn , för Norge hrr Broch , Kjerulf och Smith Peterſen , ſamt för Danmark hrr Lehman , Schovelin och Hage .