Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vexe 1-under visn i ngs-Lä rare, men icke ega tillfälle att här uppehålla sig på egen bekostnad, och att Slaten så mycket hellre till detta gagiieliga ändamål borde bidraga , sorn det sällskap, hvilket inrättat nämnde Skola, för samma ändamål redan gjort betydliga uppofii ingar.
Utskottet bestrider ingalunda gagnelighelen af den äskade utgiften för Noi mal-Skotan, men anser fortfarande ett anslag af i,5oo 11:dr eller, fördeladt på 5 år, af endast '3oo R:dr om året, icke tillhöra denna Extra Sluts-Reglering, ulan att tillgång för detsamma bör kunna utfinnas i förut-- varande, å ordinarie Stat uppförde anslag.
Vaitcn-CommimicaLioncr m m. ( Å denna punkt af Betänkandet N:o ao3, deruti Utskottet afslyrkt.alit extra anslag, har Utskottet erhållit ålerremrss från alla fyra Riks-Stånden.<
Och jemte det de företag, som här ära i h åga, blifvit framställde såsom d« mest nyttiga och för Staten i en framtid fruktbärande, har i anmärkningarna tillika blifvit yttradt, att Staten tvifvelsutan ännu har ouppfyllde förbindelser till enskilda, hvilka, i förlitande på utlofvade bidrag,, börjat oek gjort betydliga uppoffringar på Canal-auUiggningar, hamnbyggnader, upp-, rensningar, m. m.
Utskottet, sorn redan i förra Betänkandet erkänt vigten och nyttan af iättade communicationer inom landet, och sorn för sitt afstvrkande hemtat det hufvudsakliga skälet af den tillökning i skatterna, som genom eib anslag skulle förorsakas, har, då en annan opinion inom Riks-Stånden mera allmänt blifvit yttrad, trott sig böra frångå sitt förra förslag och får derföre åt detta ämne nu gifva en fullständigare utveckling,mn sorn åt detsamma, utur förra synpunkten betraktadt, ansågs behöflig.
Utom cle i Utskottets förra Betänkande uppräknade Kongl.
Propositioner och enskilda motioner, alla utmärkande beliofvet af åtgärders vidtaga nde till beredande af lättade communicationer i det inre af landet, har
Utskottet trott sig böra i korthet redogöra för hufvudsakliga innehållet af Slor-Amirals-Ernbetets 3;dje Afdelnings den 4 Dec. i833 afgifne Berättelse och Förslag rörande hydrotechniska arbeten, i hvad densammma är ■upplysande i fråga om behofyet af ett fortfarande årligt anslag.
Stnti-Unknrrcts Utlåtande A'o 291.
På grund af verkställde undersökningar hafva följande arbeten af Kongl. Majit anselts böra, dels såsom redan påbörjade fullbordas och dels såsom serdeles nyttiga, företagas:
Jönköpings hamnbyggnad, hvarpå medel, sammanskjulne af Jönköpings stad och kringliggande Bergslag redan blifvit, under förutsättning af Statsbidrag, till icke obetydligt belopp använde; Köpings Ä. Till upprnuddring af denna farled, b vartill ortens Biuksegare och trafikerande ut fäst sig bidraga med : 0,000 R:dr, har Kongl.
Majit beviljat ett anslag af (>000 R:dr, hvilket ännu ieke utfallit; Slussbjggiiaden vid Säffle.
Uti Betänkandet Nio 202, som af RiksStånden blifvit bifallet, har Utskottet afslyrkt den äskade dispositionen förskottsvis af 1835 års Strömrensningsanslag till användande lör detla byggnadsarbete; men af Kongl. Majits i detta ämne aflåtne Nådiga Proposition (införd i 1 Sami. 1 Afd.
N:o 42) inhemtas så väl vigten af företagei, sorn äfven alt Slussverks-Bolaget, med beräkning af utlofvadt understöd fiån Statens sida, redan vidkänts högst betydliga utgifter; För Stångåns upprnuddring har, utom hvad Linköpings stad redan dertill utgifvit, Kongl.
Maj:t beviljat ett bidrag af 4000 frdr, som dock ännu icke utgått; Vid Väddö Canal, der sjelfva canalgräfningen är fulländad, erfordras ännu muddring i dess bägge inlopp från de tillstölande hafsvikarne; Till en dragvägs anläggning emellan Carlstad och lastningsplatsen Skoghall är ett bidrag beviljadt af 3ooo
R:dr för hvars utgifvande tillgång likväl hittills saknats; Lika förhållande inträffar med den summa af 4»^7^ frdr Kongl.
Majit beviljat såsom understöd till genomgräfva tule af en uti nedre delen af lndals-Elfven i WeslerNorrlands
Län belägen Sandbank; För fortsatt upprensning af de så kallade Sikjörssarne i Piteå Elf erfordras en summa af 6000 R:dr; Till anläggning af nödiga ledai mar i Liths eller öfra delen af lndals-E/Jven äro uti förslag uppförde C,5oo Ridr; En summa af 5ooo Ridr är afsedd för upprensningen af Hedensfors same i Luleå El f; För fullbordandet af Gråda Canal i Dalarne erfordras, enligt upplättadt förslag, en kostnad af 70.000 Ridr; Uppmuddringen af Norrtelje hamn medtager en kostnad af p,i5o Riksdaler; Till Stat s-\Jcskoiutr~UtUt ande A!:o 231.
Till en canalanläggning emellan Philipstad oell Christinehamn har, utom hvad de för företaget interesserade Bruksegarne komma alt tillskjuta, bidraget af allmänna medel beräknats till noo,000 R:dr; Af de Utskottet, genom JNådig remiss, lill lian dakorane handlingar, rörande Strömsholms Canal och det skick hvari den summa nu befinne?, är tillförlitligen ulredt, alt vidmagtbållandet af denna, hufvudsakligast genom enskildes bidrag tdivägabragte Canal, ,på hvilken sistlidet år öfver 5o,ooo skep.
Stål- och Jern-srniden, utom andra producter fraktades, är af stor vigt ej mindre för den landsort, genom hvilken Canalen sträcker sig utan äfven serdeles för den betydliga Bergslag, hvars ökade rörelse genom denna Canal i väsendtlig nion blifvit framkallad, och som hittills fortskridit i välstånd och utveckling.
Ehuruväl kostnadsförslaget för Canälens nybyggnad efter en förändrad och utvidgad plan upplager en härtill erforderlig summa af omkring i,3oo,oco B:dr lärer likväl nämnde Canal, efter hvad Utskottet af de detsamma meddelade upplysningar serskildt inhemtat, kunna i brukbart stånd bibehållas, om för densamma snarligen kan få påräknas något allmänt 'ärligt understöd; Till Slussanläggningar eller sådane arbeten, sorn kunna bereda en oafbruten farled i Clara Eif, har Kongl. Maj:t, redan på grund af äldre förslag, i Nåder försäkrat det till uppförande af dessa anläggningar stiftade Bolag om ett allmänt understöd af 100,000 R:dr utöfver de 5o,ooo R:dr, hvilka Bolaget utfast sig att anskaffa.
Dock är detta företag ännu beroen* de på ytterligare undersökningar om sättet för arbetets utförande.
Fråga är jemväl väckt och undersökningar anställda: örn sjöarne Errans och Stumme ns förenande med Wenern för en kostnad af 60,000 R:dr; om en hamnanläggning vid Wenersborg för 40,000 R:dr; dito vid JVarberg för /[ 1,000 R:dr; dito vid Landskrona, medförande en kostnad af 25,000 Riksdaler; om en stenfyllning till betryggande af Helsingborgs redan fulländade hamnbyggnad, 4000 R:dr; om anläggning af en fullständig hamnbyggnad vid Ystad, erfordrande en kostnad af r20,000 R:dr; örn förbältringsanstaller vid inloppet lill Lidköping med 3ooo R:dr; Bihang till R, St.
Prot, 4 Sami. 1 Åfd. 3 Bandet, . g testa Häftet.
Stnts-XJrkottets U lltnv.de I\'
:o 2<ji. om Kinda Canals iståndsättande med en förslagsvis beräknad kostnad af 5o,ooo R:dr; samt om upprensningen af Helg.e-än i frän Christianstad tilldess utlopp i hafvet; kostnaden härföre är calculerad till i 10,000 R:dr, men Stadens Handels* Corps och kringboende Possessionaler förmodas vilja med betydliga sammanskott bidraga.
Och äro dessa arbeten af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning Indelade i arne Classer, hvaraf ensamt den ena, innefattande sådane som företrädesvis synas förtjenta af snar verkställighet, upplager en sammanräknad summa af 564,3a5 Rrdr.
Af hvad nu blifvit anfördt anser Utskottet det vara ådagalagdt, ej mindre att företag äro dels påbörjade, dels ock tillämnade, hvilkas fullbordande och utförande i produclivt hänseende skola blifva af stor nytta för Landet, utan äfven att Slaten redan ingått förbindelser, hvilka böra erkännas och uppfyllas.
På grund af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelnings förklarande, att det vid senaste
Riksdag beviljade anslaget af 5o,ooo R;dr årligen är otillräckligt, icke allenast till bestridande af redan påbörjade arbeten, utan ock ännu mer lill verkställande af andre nyttige vattencommunicationer, har Kongl.
Majit nu äskat anslagets förhöjande till 100,000 R:dr om året.
Utskottet medgifver väl, att dylika arbetens fördelande på en längre följd af år inverkar menligt på sjelfva arbetet och föranleder till förhöjning i de först beräknade kostnaderne, men Utskottet tror derjemte sådant lättast förekommas derigenom att icke flera större anläggningar på en gång företagas, hvilka sedermera i brist på medel, måste helt och hållet afbrytas.
Då emedlertid det visar sig, att, om äfven tillgång för en del af förut uppräknade Hamnförbättringar kan beredas på Nionde Hufvud-Tilelns anslag, likväl för fortgången af lättade vattencommunicationer, det vid sista Riksdag beviljade anslaget af 5o,ooo R:dr skulle blifva nog otillräckligt^ samt, Äer hvad ofvanstående utredning innehåller, vissa arbeten, som afs« dels fullföljandet af företag, utaf enskilde påbörjade i förlitande på ullof■vade bidrag af Staten, och dels vidmagthållandet och iståndsättandet af för Landet ganska vigtiga communicationsleder, böra utan långt uppskof bringas. till verkställighet, anser Utskottet sig eg a skäl tillstyrka: alt en årlig summa af 70,000 Ridr må af Rikets Ständer anvisas, att, i den ordning och på sätt Kongl. Majit pröfvar lämpligt, användas till vattencommunicationer m. m.
St tits-Ut skottets Ut/.
Och anser Utskottet några andra förbehåll vid dispositionen af dessa medel icke böra fästas än 1) att, i likhet med hvad vid sista Riksdag bestämdes, innan arbete i en ort företages, invånarne böra förbinda sig alt med minst hälften af kostnaden bidraga till dess utförande; samt 2) att, då nja förelag ifrågakomma, för b vilka större bidrag erfordras, än som finnes odisponeradt å det till nästa Riksdag gällande anslaget, början med dem icke må göras förr, än anslagsfrågan af Rikets näst sammankommande Ständer är afgjord.
Sammanlagde beloppet af hvad
Utskottet såsom nja extra anslag sålunda tillstjrkt, att under 5 år utgå, utgör: För Försvars-verket till Lands ...... n00,000 — — D:o D:o till Sjös ......
120,000 — — samt till Vatten-Communicalioner m. m. . . . . 35o,ooo — — eller R:dr 1,170,000 — — och tillstjrker Utskottet i öfverensstämmelse med hvad Utskottet, i det återremitterade Betänkandet redan föreslagit, i afseende på den deri omnämnda Extra Anslags-summa , att från och med år i835, eller det år den nja: Stals-Regleringen vidtager, en femtedel af nämnde Summa, eller 204,000 R:dr, må anvisas att från Riksgälds-Contoret utgå.
Stockholm den 14 Oct. 1834* Reservationer, emot Betänkandet i sin helhet'. af Friherre Silfverskjöld, C. ”Jag bade trott, att den af alla tiders erfarenhet och vår egen historia bevittnade sanningen, att landets försvarsanstalter under freden måste ordnas för att i behofvets stund vara att tillgåj hade bort tjena till Utskottets ledning och allvarliga begrundande vid granskningen af de frågor, rörande Försvars-verkets behof, som innefattas uti Kongl. Majrts Nådiga Proposition; vidare hade jag föreställt mig, att äfven de mest skiljda politiska opinioner skulle förena sig, då frågan var om det som afser att betrjgga vår sjelfständighet; och slutligen hoppades jag, att, om äfven en i någon nion ökad Skattebörda skulle blifva en följd at dessa angelägna behofs fyllande, den skulle kännas lätt genom det åtföljande medvetandet, att våra Fäslningar komme i försvars-tillslånd , våra Förråd förseddes med krigsförnödeuheter, och vår Flotta sattes i tillstånd alt kunna utlöpa.
Suits-XJtskottctr Ut'.
N:o :gr. SS liar dock icke skett.
Inora Utskottet häfva de besynnerligaste satser, rörande Försvars-verkels organisation och.behof, gjort sig gällande; opinionerna, i stället alt förenäs,- häfva vid della tillfälle mera än vid något annat aflilgsnat sig från hvarandra, och för de en gång uttalade och ständigt: omsagde» orden-:
Stuts-verkets knappa tillgångar j samt för motviljan, att bereda-några nya på den väg, sorn i den Kongl».Propositionen föreslås, bäfva vigtiga sam-häl 1 s-angeluge nlieter blifvit tillbakasatte, anslag, afstyrkte, hvilkas oundgängliga nödvändighet, af hvar och en måste inses, samt de få sorn blifvit tillstyrkte, förcslagne alfe utgå på ett sätt,. sorn. onekligen blir mera betungande för de- skattdragande , än det lilla, sora med anslagen i jemförelse lili behofven kan uträttas, för tjenar, eller någon slags nödvändighet påkallar.
Jäg reserverar mig enrot detta förfarande.” Af Herr af Billbergh , J. P. ”Ehuru jag ännu: eger anledning: till den förhoppning, alt hvad af Slals-Ulskoltet beviljas, under Titel af extra Stats-ansLag, skall kunna fyllas genom den högre beräkningen* nu mot förr, af Tull-, Eränvins- och Chartse-Sigillatae-Bevillningarne, sedan BevilluingsTJtskottets förslag i dessa frågor vunnit Rikets Ständers godkännande, utan att. den .allmänna Bevilhiingen behöfver ökas, hvilken förhoppning skulle öfvergå till visshet, om icke större del af dessa högre beräkningar lil lita des än som fordras till ränta och amortissement för ett lån, svarande* emot den befinnande möjliga bristen uti tillgångarne på nämnde Bevilliiingar; likväl, och då jag icke godkänner det af Utskottet gjorde förslag, att det tillstyrkta extra Stats-anslaget, i den mon andra tillgångar saknas, skall genom allmänna Bevillningens ökandé utgå,' får jäg deremot reservera mig.
Med åberopande af hvad i Re ser va ti o ner n e till första Betänkandet så fullständigt blifvit anfördt, till ådagaläggande af fördelarne utaf, att för ändamål,’ sorn mera. afse framtidens än samtidens nytta,. heldre begagna ett väl ordnadt Lån-system, än att i och för sådane behof öka den directa beskattningen, anser jag destomera origtigt, aLt nu framlägga det senare alternativet till Rikets Ständers antagande, som dea Kongl. Propositionen icke otydligt uttrycker Kongl. Majrts Nådiga, vilja, att Allmänna Bevillning gen icke i någon mon förb öjes-.
Utgifts-Afdelningen hade äfven föreslagit ett med min åsigt öfverensstämmande förslag, för den oförmodade händelsen, att de indirecla Beviilningarne för de beviljande anslagen icke skulle blifva tillräcklige, oell - jag tror mig således böra framställa detta förslag till det afseende respective Riks-Stånden dervid behaga fästa, så lydande;.
Stns-Utskottets Uti.
N:o 291. a.r ”Afdelningen tillstyrker i sådant hänseende: af att hvad Ri kets nu församlade Ständer bevilja såsom extra Stals-ansläg, ma med en ”femtedel årligen af Riksgälds-Conloret utbetalas; b^} att Riksgälds-Contoret, ”derest tillgång härtill ej af disponible medel linnés, må i delta afseende upptaga lån lill erforderligt belopp; samt c) att de sålunda upptog-- ”lie lånen böra senast inom i5 år vara till fullo återbetalde.” ”Och skall vid slutliga afgifvandet utaf förslaget att fylla Riksgälds-Contorels ”behof för den kommande tiden närmare uppgifvas livad sorn erfordras till befläckande af de sålunda på Riksgälds-Conloret anvisade utgifter.”
Uti denna Reservation hafva instämt Friherre Palmstjerna C. O., Herr Oxehufvud G. A., Grefve Gyldenstolpe A.„ Biskop Thyselius, Doctor Heurlin, Prosten Nordin samt Herr Santesson B. H. Af Prosten Astrand, som anfört; ”Utom hvad
Statsbrist-summan kommer att genom ordinarie Stalsregleringen öfverstiga hvad den vid nästlidne Riksdag var, och utom hvad Rikets liöglofl.
Ständer vid pröfning af detta Betänkande bevilja såsom extra Stals-anslag, erfordras, enligt Stats-Utskottels Betänkande N:o 204, för Riksgäkls-Contorets behof årligen till nästa Riksdag 722,000 R;dr.
Härförutan mäste anskaffas medel till iiskade Creditiv för de genom Cholerafarsoten uppkomna kostnader, 5oo,ooo R:dr, för Spanmåls - undsättningar, 4eo,ooo R:dr, medel lill understöd för Venersborgs albrunna stad, medel för den, tyvärr, sannolikt ännu mycket sig förlängande Riksdagens utöfver förra beräkningen förökade kostnader, hvarjemte medel nödvändigt böra anvisas till fond för åtminstone hälften eller 5oo,ooo R;dr af det så kallade lilla Creditivet.
Under dessa svåra förhållanden, sorn jag, i motsats mot Herr v. Presidenten af Billbergh, anser utvisa ett för Riksgälds-Contoret förökadt behof, vida öfverstigande hvad som, genom extra bevillnings-inedlens förökade inkomst, kan betäckas, lära Rikets Höglofl.
Ständer linna, huru nödvändigt det är, att i extra anslag icke bevilja hvad som möjligan kan ujjpskjulas, och att den nu af Utskottet tillstyrkta summa, 1,170,0,00 R;dr, s.om, efter Utskottets plan för utgörandet, komme att årligen i fern år belasta Bevillningen med aÖ Rooo R;dr, och äfven efter det af mig och andra Utskotbs-Ledamöter föreslagne amorteringssätt komme att en längre tid belasta, den samma med 117,000 R:dr årligen, är alldeles omöjlig, att utan allmänna Bevillningens alltför stora förökning åstadkomma.
Jag yrkar derföre i denna extra ansiags-snmina nedsättning, och får vid de serskilda punkter, der jag anser nedsättning möjlig, kortligen sådant anföra. as Srats-TJtslottets Ut/.
N'.o agr.
Då, såsom jag nu antydt, sältet att utgöra de extra Stats-anslag, som Le vi] jas, skulle genom Utskottets förslag, alt anvisa dem till utgående af Bevillnings-medel med en femtedel årligen, alltför mycket betunga de .skattdragande, tillstyrker jag antagande af Utgifts-Afdelningens förslag, som finnes anfördt i slutet af Herr v.
Presidenten af Billberglis Reservation.” Af Herr Petré, Thore: Stats-Utskoltet har, med frångående af sitt en gång fattade beslut, att i Gevärs-fabricationens närvarande provisoriska skick, och under afvaktan af denna tillverknings planmessiga anordnande, på ett efter folklynne, local, omständigheter och andre förhållanden afpassadt sätt, icke tillstyrka extra Stats-anslag för densamma, nu ansett sig böra föreslå Rikets Ständer att for anskaffande af nya Gevärs-förråd bevilja medel på extra stat.
Så mycket mera oväntadt bar detta förekommit mig, som Utskottet, långt ifrån att ega några sköl till sin sålunda förändrade åsigt, vunnit ytterligare stöd för sitt förstnämnda beslut af några upplysningar, dem jag tagit mig friheten att Utskottet meddela, och hvilka här nedanföre skola kortligen sammanfattas.
Gevärs-Facloriet i Carl Gustafs Stad, på hvilket Staten hittills gjort enorma förluster, är i det högst förfallna skick, att total ombyggnad är oundviklig, så vida Gevärs-tillvei kning der skall fortsättas.
Då tillverknings-priset vid berörde Factori ofta uppgått till 28 a 3o R:dr, och efter ali sannolikhet icke kan nedsättas under i\
B;co per stycke, företer sig ingen utsigt att någonsin kunna med fördel fabricera Gevär derstädes.
I sammanhang härmed förekomma mångå anmärkningsvärda omständigheter, framställda för Utskottet, men för vidlyftiga alt här upptaga.
Gevärs-besigtnings-reglem *ntet fordrar omarbetning, för att icke, såsom hittills ofta inträffat, genom förhastade cassalioner, vålla förlust af sådane gevär, hvilka, ehuru otjenlige lill krigsbruk, kunna vara fullt användbara till vapenöfningar i fredstid.
Då de fleste beståndsdelarne af Geväret med fördel kunna göras till föremål för enskild industri, borde Factori-tillverkningen kunna inskränkas i högst betydlig mon, eller, så att den hufvudsakligen komme att omfatta endast stockar och pipor.
Otjenligheten af Gevärs-fabrication bibehållande i Norrtelje, länge erkänd och vitsordad, måste förr eller senare föranleda beslut om dess upphörande; vid hvilket förhållande det svårligen lär kunna bestridas, alt närvarande tid, då blott återstår ett Factori, nemligen Husqvarna, der Gevärs-tillverkning med fördel kan ega rum , är den minst lämpliga för anvisande af extra-ordinaira [tillgångar till Gevärs anskaffande.
Sw-Usskottets
Vtl, N:n 29».
I öfverensstämmelse med min förra, rörande Extra Stats-Regleringen„ afgifne reservation, anser jag några extra anslag för serskilde fästningar och; förskansningar icke för närvarande böra ber'1 jas, men, då Ståls-Utskottet funnit skäl att förblifva vid sitt förra tillstyrkande i detta hänseende, liar jag, godkännande den mening, att Carlsten bland Rikets Fästningar eger ett öfvervägande värde, medverkat till det genom omröstning uppkomne amendement lill samma tillstyrkande, att nemligen Carlstens islåndsättande må lill vägabringas genom de besparingar, hvilka, enligt Herr CommerceRådet Suntessons yttrande till Borgare-Ståndets Protocoil, kunna utan olägenhet beredas på anslaget till Carlsborgs Fästning.” Af Herr Santesson B. H.: ”dag nödgas äfven nu reservera mig emot
Utskottets afslyrkande af något bestämdt anslag lill fortifierande af Rikets Fästningar på vestra kusten, och det, oaktadt den af Utskottet nu vilkorligt uppgifna utväg, att Kongl. Maj:t må af de föreslagne summorna till Carlsborgs och Kungsholms Fästningar, i fall af oundvikligt behof, använda »ågot för Carlstens Fästning.
Jag fortfar att anse dessa behof, Rikets vestra Fästnipgars försättande i fullt brukbart skick och försvars-tillslånd, vara ett af de alldraangelägnaste föremål för Rikets Ständers anslående, och förenar mig, till vidlyftighets undvikande med Herr Capit.
Oxehufvuds Reservation, i hänseende till Carlsten, endast tilläggande, att, utom dessa tvänne Fästningars, Carlstens och Elfsborgs vårdande och bibehållande, skall äfven det stora ändamål, Götha Canal afsett, såsom communications-linea emellan Rikets östra kust och den vestra, äfvensom med Norrige förfelas.
I öfrigt vidblifver jag ock mitt förra yrkande, att hvad som anslås till samtlige Fästningarne må i en summa öfverlemnas till Kongl. Majits disposition, och har alldraminst kunnat dela den mening, att de 5o,ooo R:dr, anslagne för Stockholms befästning, skulle derifrån göra ett undantag.
Sedan Herr Petré har ansett lämpligt, att uti sin Reservation inblanda och fortsätta den tvist han med mig öppnat inom Utskottet, i anledning af det yttrande jag skall hafva afgifvit i Borgare-Ståndet, då Utskottets första Betänkande, i anledning af Konungens Proposition om extra Sitits-Utskottets Uti, N.o aji. anslag, så nödgas -jag, ehuru ogerna, förlänga ProtocolJs-Utclrnget, som afgår med Betänkandet till Riks-S.lånden, med intagande af ordalyd elsen af mitt anförande i Borgare-Ståndet, sådant det blifvit nppfatladt af Ståndets Secreterare i den punkt, sorn Herr Petré lärer åsyftat, så lydande:— — — —.
”Jag-erkänner jemväl, att jag saknar den kunskap, sorn erfordras, för alt bedöma, hvilka behof mest påkalla anslag.
Derföre är ock min afsigt att föreslå, det rnå Ståndet yttra sig öfver anslagen till Fästningsverken i en summa, enligt 5:te, 6;te, yrde, 8:de, egde och io:de punk terne, och att det rnå bero af Kongl. Maj:t alt bestämma användandet.
Detta är enda sältet, hvarpå Rikets Ständer kunna bedöma saken, då detailerne på en gång öfverlemnas till Kongl. Maj:t, då det säges, att lill dessa Fästnings-verks iståndsäIlande öfverlemnas den eller den summan, sorn får af Kongl. Maj:t användas, der den bäst behöfves; och jag är öfvertygad, att det ej arbetas ändamålsenligt med allt för små summor.
Jag skulle dock tro det vara origtigt att anslå 5o,ooo R:dr endast för Carlsborg, och att medlen bättre användas, då en större summa anslås i bell; men här är fråga om möjligheten att anslå en viss summa, och jag tror den då kunna nedsättas för Carlsborg, och något äfven böra lemnäs åt andre Fästningar.
Jag har varit emot afslaget aJ medlen lill Carlsten.
Fästningen är dock af mycken vigt.
Det dertill begärde anslaget, /jo.ooo R:dr, är det icke formligt alt afslå, och att lemna på samma gång 5o,ooo R:dr till Carlsborg; men, såsom jag förut nämnt, anser jag det vara rättast, att öfverlemna till Kongl.
Majrt, att inom den summa, som anvisas, välja huru mycket, eller litet, må lemnäs till den ena eller andra Fästningen, ty jag anser R.
St. ej kunna bedöma, huru mycket för den ena eller andra Fästningen behöfves
;v — hvilken ordaly delse må visa, att mitt yttrande afsett ingalunda ett bestämdt nedsättande af anslaget för Carlsborg, utan ett öfverlemnande af hela anslaget för Fästningarne till Kongl. Maj:t, alt fördelas endast efter
Dess godtfinnande, men att, om summan skulle fördelas mellan Fäslningarne, jag hellre vilie medgifva en nedsättning för Carlsborg, än ett uteslutande af Carlsten.
ÄH annan tydning åt mina ord, lästa i deras sammanhang, anser jag som förtydning;” samt af Riksdagsfullmägtigen Anders Andersson^,rån Skaraborgs
"Jag a (styrker Riks-Stånden att bevilja de estra anslag, som Slats-Utskotlel, vid den förnyade pröfningen af sitt Utlåtande öfver Kongl.
Maj:ts Nådiga Pioposition angående medel lill Försvarsverket, nu tillstyrker, eflar alt Stats-TJt‘kottets Uti.
N'o 291. att vid första granskningen af behofven ansett med dem kunna anstå.