Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då staden Laholm hvarken har stapelstadsrättigheter eller är försedd med sjötullskammare och partiella tull-lindringar, till förmån för serskilda orter och intressen böra i möjligaste måtto undvikas, hemställer utskottet, att den i herr Sjöquists motioq för staden Laholm begärda rättighet att tullfritt eller mot nedsatt tull få införa viss qvantitet grof ull icke måtte bifallas. Bevillnings-Ulskoltets Ullålande, N:o 13. 21 Då berberisrötter hädanefter, såsom hittills, torde böra från införseltull befrias, och, på sätt Kongl. Maj:ts förslag äfven innehåller, af sådan anledning upptagas i förteckningen öfver tullfria varor, torde den i Kongl. Maj:ts förslag tillika upptagne hänvisning i noten för ifrågavarande artikel böra utgå.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller i afseende å artikeln bleckslagarearbeten, tillstyrker utskottet, att de i 1841 års tulltaxa stadgade bestämmelser å ifrågavarande artikel må antagas, nemligen: å »olackerade bleckslagarearbeten» 52 sk. tullvärde och 8 sk. införseltull, samt å »lackerade bleckslagarearbeten» 40 sk. värde och 10 sk. införseltull per skålp.
Ridderskapet och Adeln har herr af Grabbens emot Kongl. Maj:ts förslag angående blodiglar anmärkt, att desamma, i stället att förtullas efter vigt, borde åsättas tull per stycke, emedan i annat fall vore att befara, att all yngel skulle komma att exporteras.
Utskottet anser likväl icke skäl tillstyrka en sådan förändring, utan hemställer, att utförseltullen å blodiglar må, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, med tullvärde af 12 r:dr åsättas 5 r:dr ulförseltull per skålpund.
I enlighet med Kongl. Maj:ts förslag tillstyrker utskottet, att införseltullen å artificiella blommor må nedsättas till 10 r:dr och å delar deraf till 4 r:dr skålpundet.
Likaledes tillstyrker utskottet, att, såsom Kongl.
Maj:t föreslagit, arbetadt bly må delas i 2 rubriker, »omåladt och olackeradt» samt »måladt och lackeradt» och åsättas, det förra 1 sk. 6 r:st och det sednare 6 sk. införseltull per skålpund.
Jemväl hemställer utskottet, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, att införseltullen å blyertspennor, utom timmermans-, må nedsättas till 24 sk. skålpundet.
Då utskottet, såsom här ofvan är omförmäldt, icke funnit sig kunna instämma i Kongl. Maj:ts förslag angående artiklarna hampa och lin, kan utskottet icke eller dela den af Kongl. Maj:t uttryckta åsigt om de till värdet mycket skiljaktiga hamp- och linblärs sammanförande i en rubrik.
Utskottet föreslår alltså, att hamp- och linblår må fortfarande i taxan särskiljas och åsättas, de förra 2 r:dr 24 sk., och de sednare S r:dr införseltull per skeppund.
Bokbindercloth torde, såsom Kongl. Maj:t föreslagit, böra i noten upptagas med hänvisning till väfnader.
Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, Berberisröl ler.
Bleckslaga rearbelen.
Blyertspen nor.
Bokbinder cloth. 22 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o lo.
Broderduk, marle och stramalj.
Bränvin och sprit.
Bröd.
Böcker. att broderade arbeten af guld och silfver må, utan åtskilnad för äkta och oäkta, åsättas gemensam införseltull af 16 sk. lodet.
Deremot, och som värdet af broderade arbeten, andra slag, i de flesta fall mera beror af sjelfva broderiets beskaffenhet, än af tyget, hvarpå broderiet är anbragdt, tror utskottet sistnämnde af Kongl. Älaj:t föreslagna förtullningsgrund icke vara lämplig, utan hemställer, att broderade arbeten, andra slag än af guld eller silfver, må, såsom hittills egt rum, förtullas efter värde samt åsättas 25 procents tull.
I enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet, att »broderduk, marle och stramalj» må i noten hänvisas till väfnader; och att »brundier» likaledes må i noten upptagas med hänvisning till plommon.
På de grunder Kongl. Maj:ts förslag angående artikeln bränvin och sprit innehåller och i öfverensstämmelse med samma förslag, anser utskottet, nu gällande tullbestämmelser å fransk konjak böra bibehållas oförändrade, samt att alla andra slag odistileradt eller distileradt bränvin och sprit af till och med 8 graders styrka må under en rubrik åsättas 24 sk. införseltull per kanna; och att för hvarje överskjutande full grad införseltullen må ökas med 1 sk. kannan.
I afseende å artikeln, har Herr af Grubbens inom höglofl. ridderskapet och adeln yttrat den åsigt att tullfrihet vid införsel borde ega rum.
Utskottet kan icke dela denna åsigt, utan föreslår, att, i enlighet vned Kongl. Maj:ts förslag, införseltullen å bröd af hvete må bestämmas till 1 sk. och å andra slag till 6 r:st skålpundet.
Lika med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, anser utskottet, nu gällande bestämmelser, angående artikeln böcker, böra tills vidare bibehållas, utom i afseende å rubriken »med inbundet rent eller linieradt papper,» för hvilken rubrik torde böra bestämmas lika tull som papperet, med tillägg af 50 procent; Men som utskottet, beträffande den äfven i nu gällande taxa å böcker, på svenska tryckta, stagade införseltull af 20 procent, erhållit upplysning att denna tull icke är behöflig till skydd för förläggare och boktryckare inom landet, hvarest tryckningskostnaden är billigare än både i Danmark och Finland, utan fast— hellre menligt inverkat på den svenska bokhandeln derigenom att den framkallat motsvarande inskränkningar i afseende å införseln af svenska böcker till nämnde grannländer, anser utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständer, Bevillnings-Utshottels Utlåtande, N:o 13. 23 att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hemställa, det Kongl. Maj:t täcktes i ministeriel väg söka utverka ömsesidig tullfrihet bemälde länder och Sverige emellan för ifrågavarande artikel, och att nu gällande tullbestämmelse endast till dess en sådan reciprok tullfrihet kan komma täll ständ må bibehållas.
Vid den obestämda rubriken: »bönor, trädgårds»- torde, till meningens för- Bönor. tydligande, böra tilläggas orden: eller s. k. turkiska och krypbönor.
Den i noten under bokstalven B. upptagna hänvisning »biscuit, se porslin» Biscuit. torde, såsom obehöflig, böra utgå.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att nu gällande införseltull å caffe 5 sk., 4 sk. skålpundet må bibe- Caffe. hållas; samt att införseltullen å »brändt eller malet caffe» må nedsättas till 4 sk. per skålpund.
Hvad åter angår till caffesurogut användbara brända växter, dertill cichorie- Caffcsurrorot förnämligast är att hänföra, synas skäl icke förefinnas att, såsom Kongl. gat,cicho Maj:ts förslag jemväl innehåller, belägga desamma med lika tull, som åsättes det r>erot brända caffet.
Bruket af detta njutningsämne har numera blifvit behof hos äfven de fattigare samhällsklasserna och ingår, till icke obetydlig del, uti deras dagliga lifsmedel; och att genom en till SO procent af värdet bestämd tull fördyra det eljest billiga caffe-surrogatet, innebär icke blott orättvisa emot nämnde samhällsklasser, utan ock, efter hvad erfarenheten visat, en under sednare tider serdeles verksam retelse till smuggling af nämnde vara.
Någon skälig anledning att helara införsel af brändt caffe under namn af caffe-surrogat förefinnes icke eller, då dessa ämnen, både till lukt och utseende lätt kunna skiljas och någon synnerlig afsättning af det dyrare caffet i bränd och malen form svårligen kan vara att påräkna.
På dessa grunder och då den å cichorierot af Kongl. Majit föreslagna tullnedsättning synes lämplig, tillstyrker utskottet, att till caffesurrogat användbara brända växter må upptagas under ciehorierot och denna artikel erhålla följande redaktions- och tullbestämmelser nemligen: »cichorierot» 3 sk. värde och 8 r:st införseltull, bränd, malen eller beredd och andra till caffesuorroyat användbara brända växtdelar, 8 sk. värde och 2 sk. införseltull per skålpund; samt att, såsom följd häraf, caffe-surrogaten må i noten upptagas med hänvisning till cichorierot.
Maj:t föreslagit, tillstyrker utskottet, Campher. 24 lie v ilin ings-Utskottels Utlåtande, N:o 15.
Canel.
Capris. Caslanier.
Chinabark.
Cirklar, passare, och cirkelbestick, compasser.
Cobeber.
Cocffiirer.
Copal, lacca, gummi, mastix, sandarak.
Coriandcr. att »oraffinerad» och »raffinerad» campher må i en rubrik åsättas 6 sk. införseltull per skålpund.
Med bibehållande af nu gällande tullbestämmelse angående canel, canelknopp och cassia Lignea, har utskottet ansett orden cassia Lignea, såsom betecknande en serskild canelart, lika litet som namnen på flera andra arter af samma växt, böra i rubriken qvarstå, utan föreslår, att denna rubrik må erhålla följande lydelse: »canel, alla slag, och canelknopp;» samt att cassia »lignea,» i stället må upptagas i noten med hänvisning till canel.
Såsom Kongl. Maj:t föreslagit, tillstyrker utskottet, att rubriken »cantiIler» må upptagas i noten, med hänvisning till gulddragare- och snörmakare-arbeten; att införseltullen å »capris» må nedsättas till 5 sk. skålpnndet; att å »castanier» införseltullen må nedsättas till 1 sk. 6 r:st per skålpund; att »chlorsyradt kali» i noten hänvisas till medicinskt salt; att införselafgiften å omalen »chinabark» må nedsättas till 5 sk. skålpundet; att å »chocolad» införselstullen må bestämmas till 12 sk. per skålpund; att »cirklar, passare och cirkelbestick», äfvensom »compasser» må upptagas bland matematiska instrumenter och förtullas, de förra efter det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, och de sednare eller compasser, med 15 procent af varuvärdet; och att »cobeber» må upptagas under dess rätta namn »cubeber», med tullvärde af 20 sk. och 4 sk. införseltull per skålpund.
Då utskottet deremot, på sätt här nedan vid rubriken kläder skall närmare utvecklas, ansett nödigt, att nu gällande föreskrift om serskild tullbehandling af spetsar och blonder dervid bibehålies, och detta åter svårligen skulle kunna iakttagas i afseende å coeffiirer, hvilkas hänvisning till kläder Kongl. Maj:t föreslagit, anser utskottet sig, med frånträdande af Kongl.
Maj:ts förslag böra tillstyrka, att coeffiirer må i taxan qvarstå med derå nu stadgad tull af 25 procent utaf värdet.
Ehuru artiklarna copal, lacca gummi, mastix och sandarak egentligen utgöra arter af hartz och icke af gummi, torde de dock, såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, kunna i noten hänvisas till lika tullbehandling med gummi.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet, att införseltullen å coriander må nedsättas till 1 sk. skålpundet.
Utskottet ''
Bcvillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. 25 Utskottet har trott si" böra fasta Rikets Ständers uppmärksamhet å de i nu Fartyg. gällande taxa stadgade, al' Kongl.
Maj:t oförändradt bibehållna, tullafgifter å fartyg, utländska med tillbehör; dels »när, i följd af serskilda omständigheter, helfrihet för sådana beviljas, eller när de af utlänningen till svensk hamn inbringas samt der prisdömas och försäljas;» dels »alla andra», än nyssnämnde och dem, som blifvit tagne under krig af svenskt örlogs- eller kaparefartyg och lagligen prisdömda eller strandade och såsom vrak sålda.
Dessa tullafgifter äro bestämda till icke mindre, än 23 procent af fartygens värde.
Om man nu tager i betraktande, att våra skeppsvarf hafva full sysselsättning både för inhemsk och utländsk räkning och att våra här byggda fartyg ega godt anseende inom och utom landet, så synes det, utom all tvifvel, obehöfligt att till skydd för inhemska skeppsbyggeriet stadga en så hög införseltull å utländska fartyg, som den nu gällande.
Denna tull åter lägger nästan ett oöfvervinneligt hinder i vägen för begagnandet af de få tillfällen, dä svenska handelsflottan skulle med fördel kunna förstärkas genom inköp af utländska fartyg.
Utskottet tillstyrker derföre, att införselafgiften å »utländska fartyg med tillbehör»: »när, i följd af serskildta omständigheter, helfrihet för sådane beviljas, eller när de af utlänning till svensk hamn inbringas samt der prisdömas och försäljas», må nedsättas till 13 procent; och å de under rubriken »alla andra» inbegripna till 20 procent af värdet.
Jemlikt Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet, att »filar» må, med tullvärde af 36 sk., åsättas 4 sk. införseltull per Filar. skålpund; att »fingerborgar och syringar» med tillägg vid rubriken af orden, »af Fingerbor andra ämnen än guld och silfver» må beläggas med 12 sk. införseltull 9ar och skålpundet; och Syringar. att, i afseende å artikeln fisk, införselafgiften å »anjovis, sardeller och Fisk. thonfisk» må nedsättas från 8 till 5 sk. skålpundet; och att, med uteslutande af den i 16 § tulltaxeunderrättelserna för trettonde tunnan af hvarje läst saltadt kött och fisk nu medgifna frihet från afgift till städerna, en motsvarande nedsättning i införselafgiften för de saltade fiskslagen må medgifvas, nemligen för cabeljou, långor och torsk från 2 r:dr 24 sk. till 2 r:dr 12 sk.; för lax från 3 r:dr till 2 r.dr 32 sk.; för sill från 32 sk. till 50 sk; för strömming från 1 r:dr till 52 sk. och för all annan saltad fisk från 2 r:dr till 1 r:dr 42 sk., allt per tunna; äfvensom att, derest den för införsel från Norrige nu stadgade Bih. till B.
Brot. 1847 och 1848. 5 Sami. 1 Åfd. 7 Haft. 4 26 Bevillnings-Utskollels Utlåtande, Av o 13.
Fogtar.
For mar, l;i ukor och Folten för sockerbi aken.
Fransar, Galoncr, Gramaner orli Snören.
Frukter, För.
Garn. tull-lindring till hälften af hvad tarifen bestämmer, skulle komma att upphöra eller förminskas, motsvarande nedsättning i införselafgifterna för »saltad sill» samt »torra gråsidor, eller seij,» jemte »långor och torsk, med derunder inbegripne rotscher samt klipp-, stock- och platt- eller bredfisk», må ega rum.
Vid artikeln flyttsaker innehåller Kongl. Maj:ts förslag det stadgande, att oin flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgeråds- eller andra lösörepersedlar, inkomma för sådane personers räkning och vidare begagnande, som varit å utrikes ort bosatte och der betjent sig af desamma, de då må, efter (ieneraltullstvrelsens pröfning, tullfritt införas.
Men då införsel af flyttsaker i allmänhet redan i gällande taxa är medgifven mot tull af 10 procent af värdet, och detta stadgande jemväl för framtiden torde böra bibehållas, synes det af Kongl. Majit derjemte föreslagna nya stadgande om tullfri införsel i vissa fall för flyttsaker vara mindre behöflig; hvarföre och då detsamma lätteligen kunde föranleda till missbruk, utskottet hemställer, att Kongl. Maj:ts förslag i detta hänseende icke måtte af Rikets Ständer antagas.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att införseltullen å »Iläsk» må nedsättas från 1 r:dr 16 sk. till 25 procent af värdet, 36 sk. lispundet; att »foglar, slagtade», må, med rubrikens uteslutande ur sjelfva taxan, i noten hänvisas till lika tullbehandling med kött; att införselafgiften å »formar, krukor och potten för sockerbruken» må nedsättas från 2 till 1 rist. skålpundet; att, med uteslutande ur taxan af hufvudrubriken »fransar, galoner, gramaner och snören,» i stället må införas rubrikerne »gulddragarearbeten» och »snörmakarearbeten» med de redaktions- och tullbestämmelser, bilagde taxeförslag upptager; och att de förut i taxan upptagne, men till nyssnämnde rubriker hänförliga, artiklar må till samma rubriker i noten hänvisas; att gällande bestämmelser för »frukter och bär, ej specificerade, inlagda i bränvin eller ättika», må bibehållas; men jord- och trädfrukter i öfrigt, utan åtskilnad sins emellan, indelas i »friska» med 36 sk. införseltull per tunna och »torra» med införselafgift af 52 sk. lispundet; samt att, utan förändring i tullhestämmelsen för rullgardiner, rubriken må erhålla den förändrade lydelse, förslaget innehåller.
A hvitt bomullsgarn, som hittills varit indeladt i 2 klasser, under och öfver Bevillnings-Utskollets Utlåtande, N:o 13. 27 n:o 26, med 6 sk. införseltull å det förra och 3 sk. enahanda tull å det sednare, har Kongl. Majit föreslagit alt sätta gemensam tull af 5 sk. per skålpund.
Emot denna tullsats har herr Hjerta, Lars, hos höglo!].
Ridderskapet och Adeln framställt anmärkningar och, under åberopande af den i motiverne till Kongl.
I\laj:ts förslag uttryckta åsigt, att ifrågavarande artikel, såsom utgörande råämne för den både såsom fabriksnäring och husslöjd inom landet vidt utsträckta tillverkning af bomullsväfnader, icke borde åsättas 23 procents tull, sökt med uppgjorda, på priskuranter grundade, kalkyler öfver värdet och omkostnaderne för införsel af engelskt bomullsgarn ådagalägga, att den af Kongl. Majit föreslagna tull jemte öfriga omkostnader utgjorde från 40 till 60 procent af engelska bomullsgarnets värde och nära 3 gånger den i Tyskland å samma vara lagda tull; hvarföre ock herr Hjerta, såsom nödvändigt vilkor för inhemska bomullsväfnadsindustriens bestånd och förkofran, och då inhemska spinnerierna, på vidare anförda skäl, ansågos kunna, äfven utan någon importtull, bestå i täflan med de engelska, föreslagit, att införseltullen å ofärgadt bomullsgarn måtte nedsättas till l2 sk. 6 rist. skålpundet, hvarigenom inhemska spinnerierna ändå lemnades en ganska hög skyddspremie; till vederläggning af hvilket yttrande ledamoten af vällofl.
Borgareståndet herr L.
Bergman afgilvit ett skriftligt anförande med bifogade priskuranter, deraf skulle ådagaläggas, att herr Hjertås kalkyler icke voro så omfattande, att de förtjenade det afseende, han deråt velat bereda; hvaremot utskottet från Borgareståndet fått till sig remitterad en af llere handlande i Mariestad undertecknad skrift, deri, under instämmande i herr Hjertås ofvanberörda yttrande, anhållits, att införseltullen å ofärgadt bomullsgarn måtte bestämmas till 2 sk. 6 rist, högst 3 sk. skålpundet.
Utan att kunna eller vilja ifrågasätta riktigheten af de kalkyler, hvarpå de sålunda förfäktade olika åsigterna blifvit grundade, har utskottet likväl funnit frågan om den möjligen minsta tullsats, hvarmed inhemska bomullsspinnerierna skulle kunna beslå i tällan med Englands öfverlägsna industri, vara beroende på en vida grundligare utredning, än af nämnda kalkyler och de utskottet i öfrigt tillhanda— komna upplysningar kunnat vinnas; hvadan och då bomullsspånadsindustrien inom landet befinner sig i stark utveckling samt detta förhållande, å ena sidan, bjuder att med största varsamhet gå till väga vid tullsatsernes bestämmande, samt, å den andra åter, genom den allt större konkurrensen inom landet måste förutsättas komma att, utan häftiga rubbningar af bestående dyrbara fabriksanläggningar, medföra den prisnedsättning, som till förmån för väfnadsindustrien velat genom ytterligare nedsättning i gällande införselafgifter å garnet beredas, utskottet funnit sig böra instämma i Kongl.
Majlis förslag, 28 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. att å ofärgadt bomullsgarn, under en rubrik, sätta gemensam införseltull af 5 sk. per skfilpund.
Likaledes instämmer utskottet i Kongl.
Majrts förslag att, utan åtskilnad af turkiskt rödt och annat färgadt bomullsgarn sammanföra dessa slag under en rubrik «färgadt» med 8 sk. införsel— afgift skålpundet.
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser utskottet, den i nu gällande taxa intagna föreskrift, huru förhållas bör, då villrådighet uppstår öfver en angifven varas hänförlighet till garn eller tråd, böra ur tarifen uteslutas.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, anser ock utskottet de i gällande taxa under hufvudrubriken »tråd» upptagna artiklar böra hänföras under de ämuen, hvaraf träden består, och, hvad bomullstråd angår, densamma intagas efter bomullsgarn under en rubrik af den lydelse, förslaget innehåller, och med 16 sk. införseltull per skålpund.
Äfvensom utskottet instämmer i Kongl. Maj:ts förslag, att införseltullen å »kamelgarn, färgadt, tvinnadt eller dubbleradt», må nedsättas från 16 till 10 sk. skålpundet; och att den i taxan nu upptagna rubrik »körder- eller sejlergarn» må derifrån uteslutas.
I stället för de nu i taxan med skiljaktiga tullsatser åsatte slagen »ullgarn», nemligen kamulls- eller redgarn, kamullsgarn och, för vissa fall, streichgarn, har Kongl. Maj:t föreslagit, att ullgarn, alla slag, skulle i en rubrik sammanföras och, med indelning i ofärgadt och färgadt, åsättas gemensamma införselafgifter, det ofärgade till 8 sk. och det färgade till 12 sk. skålpundet.
På de grunder, herr Hjerta uti sitt ofvannämnda yttrande utvecklat, angående nedsättning i införselafgiften å ofärgadt bomullsgarn, har herr Hjerta ock anmärkt, att införseltullen å ullgarn borde nedsättas till S sk. skålpundet.
Oaktadt fördelarna af den förenkling, Kongl. Maj:ts nyssnämnde förslag angående artikeln ullgarn innefattar, tror utskottet dock undantag vara nödigt för kamulls- eller redgarn, som icke tillverkas inom landet, men utgör råämne för flera inhemska fabrikationer, och af sådan anledning äfven i gällande taxa varit åsatt lägre tull, än den nu å gemensamma rubriken ullgarn af Kongl. Maj:t föreslagna.
Af detta förhållande och enär svårigheten att serskilja kamulls- eiler redgarn från andra sorter ullgarn icke skall vara synnerligt stor, samt någon nedsättning i införseltullen å det förra, ofärgadt, synes, i öfverensstämmelse med hvad i afseende å öfriga garnsorter blifvit föreslaget, lämpligen böra ega rum, hvaremot Bevillnings-Utskottets Ullålande, N:o 13. 20 den å finare ull af utskottet föreslagna tull icke i öfrigt för ullgarn medgifver en sådan nedsättning, som herr Hjerta äskat, föranlätes utskottet tillstyrka, att den af Kongl.
Majit föreslagna rubriken ullgarn må indelas i kamulls- eller redgarn, ofärgadt, med 5 sk. och färgadt med 8 sk. införseltull; samt i andra slag, »ofärgadt» och »färgadt» med derå af Kongl. Majit föreslagna införselafgifter, 8 sk. å det lörra, och 12 sk. å det sednare.
För linne-garn och tråd har Kongl. Majit, med afseende å den å lin föreslagna betydliga tullnedsättning, ansett införselafgifterna böra nedsättas å garn ofärgadt från 24 till 8 sk., och färgadt från 56 till 12 sk. samt å tråd, som, indelad i tre rubriker, dragit 24 och 32 sk. samt 1 ridr införseltull, till 16 sk. skålpundet.
Men då utskottet, såsom här ofvan är anfördt, icke ansett sig kunna tillstyrka antagandet af de å lin af Kongl. Majit föreslagna tullbestämmelser, och de å linnegarn och tråd nu stadgade afgifter följaktligen icke eller kunna så betydligt nedsättas, som Kongl. Majits förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att införselafgilten å »linnegarn», »otvinnadt och ofärgadt», må bestämmas till 16 sk., å »färgadt» till 24 sk. och å »tvinnadt eller tråd, alla slag», till 32 sk. skålpundet.
Deremot instämmer utskottet i Kongl. Majits förslag, att å »segel- och bindgarn», med rubrikens förändring till »hamp- eller segel- och bindgarn» införseltullen må bestämmas till 3 sk. per skålpund.
Hvarförutan utskottet, för tulltaxans fullständighet i denna del, ansett nödigt, att de ur texten uteslutna rubrikerna sejler- och streichgarn upptagas i noten, det förra med hänvisning till hamp- eller segel- och bindgarn samt det sednare till ullgarn, andra slag, än kamulls-; hemställande utskottet, att dessa tillägg, sådana de finnas i utskottets förslag till tulltaxa upptagna, måtte af Rikets Ständer godkännas.
Majit, i fråga om artikeln glas, föreslagit, tillstyrker utskottet, att införselafgifterne å »buteljer, burkar och flaskor (karafiner och slipade llaskor derunder ej inbegripna)», må nedsättas till 23 procent af tullvärdena, nemligen för buteljer m. m. »af till och med 'Aidels kanna», till 24 sk.; »deröfver till och med V* kanna», till 4 ridr 36 sk. samt »af större rymd» till 3 ridr 24 sk. per 100 stycken.
Och då hos utskottet blifvit upplyst, att en sort för landtbruket behöfliga mjölkbunkar af glas, hvilken, till följd af dess enkla och föga dyrbara beskaffenhet, är närmast hänförlig till rubriken buteljer, burkar och flaskor, men icke till— GI as. Bevillnings-Utskottels Utlåtande, N:o 15. tilasftusser.
Granat-äpplen.
Pistacie)'.
Grifftar. verkas inom landet, vid ifrågasatt förtullning blifvit hänförd till rubriken »andra slag», och i följd deraf skolat draga tull efter vigt, till flera gånger egentliga värdet, föreslår utskottet, att, till förekommande af en sådan orättvisa, ordet «bunkar« må i rubriken buteljer, burkar och flaskor upptagas, och denna rubrik erhålla följande lydelse: »buteljer, burkar, bunkar och flaskor (karafiner och slipade Ilaskor härunder ej inbegripne)».
På de i Kongl.
Maj:ts förslag anförda skäl, anser utskottet fönsterglas, alla slag, böra under en rubrik upptagas och förtullas efter vigt.