Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fattigvården ombesörjes af en Direction, hvilken till bestridande af de erforderliga underhålls-kostnaderne liar att disponera dels årliga arrendet af 6i Tunnland jord, inköpta för en summa af 600 R:dr Banco, den Hans Maj:t Konungen i Nåder behagat Staden förära och af hvilken åker 7 Tunnor Råg årligen erläggas, dels åtskilliga af private personer donerade medel, hvarföre jord äfven blifvit inköpt och hvaraf 3 Tunnor Råg samt 3 Tunnor Potatoes årligen utgöras, dels och årligen till Fattig-Cassan ingående boupptecknings-procent, Sakörers-medel, sammanskott vid Bröllop och andra frivilliga gåfvor, hvilka inkomster äro upptagna till vid pass 166 R:dr 32 sk.
Banco: varande hela det belopp som för
Fattigförsörjningen årligen användes skattadt till något öfver 5oo R:dr Banco.
Staden har och inköpt ett särskildt hus till herbergerande af bräckliga och ålderstigna fattiga.
De, under Rubriken ”diverse onera, afgifter och besvär” uppförda kostnader äro underkastade årliga förändringar och bestå hufvudsakligen af:
Djekne-penningar, Krigsmanshus-afgifter, Curhusmedel, allmänna Broars, Torgs, Gators och Byggnaders underhåll, Sotares och Brandvakters aflöning Gångleds- Snöskottnings och inqvarterings-besvär, Spinnhus-medel och Sa? lu-accis, äfvensom Riksdagsmans-arfvode är hiträknad.
De ständiga inkomsterne för Stads-Cassan bestå af:
Tomtören, Vretoch Afrads-penningar, Brand-Cassae-medel, Sotare-afgift, Gärdesvaktare-löner hvilka intrader äro öfver hufvud upptagna till 475 R:dF, hvarförutan årligen till Stads-Cassan, under hvarjehanda benämningar, inflyta:
Burskaps afgifter, Stånd- och Luck-penningar vid marknaderne, Saköres-medel samt afgifter af Auctions-Verket till ett, saramanräknadt belopp af 220 R;dr Banco, Staden njuter icke andra immunileter ari Hamn- oell Grund-penningar, som af Båtförare erläggas, hvilkas belopp efter en ny taxa icke ännu kunnat utrönas, men tillförene utgjort blott io R:dr Banco årligen.
Hållskjutts bestrides under -|del af året med 18 Hästar i Hvarje dygn.
Sladen underhåller ock en väglängd af 15,433 alnar.
Staden har i Källare, 6 st. tillåtna Krogar och 7 Traklörs-ställen, hvilkas antal dock tid efter annan minskas.
För öfrigt bör ock, i underdånighet, omförmälas, att, äfven i Staden Enköping, sinnet för ordning och försköning är väckt och visat sig genom åtskilliga i sednare åren bekostade vackra Trädplanteringar och anläggningar, hvilka, i den mohn tillgångarne sådant medgifva, utan tvifvel komma att i framtiden utvidgas. Upsala Lands-Cancellie den 3o November i833.
R. von KR ./EM ER.
JOH. A. CARLSON. A. WISTRAND. 1 »m mm*- Tabell utvisande Allmänna Arbets- och Corrections-Inrättningarnes i Stockholm tillstånd och förhållande i Statistiskt och Oeconomiskt hänseende nedannämnde år.
Norra Inrättningen.
Inkomst Utgift ■Personalen per medium Årliga anslag till Underhåll, Ad- ministrations-kostnad och Diverse Utgifter.
Brutto-Inkomst af Arbetsrcrelsen vid Inrättningen Summa.
För Correctioni- sternes nnderhåll, Sjukvård, Admi- nistrations och Be- vakningskostnad ved och lysnings- ämnen, hyror och arrendeafgift samt diverse utgifter.
Premier för Arbete.
Summa, Anmärkningar. af Man- kön. af Qvin- kön. af Statsmedel. af Staden.
År 1827 från d. i4 Juli ,, 1828 . i * x 820 —— 276 274 287 29° 298 284 4,000 8,000 8,000 — — 2,5o6 4,225 5,492 42 32 25 7 9 3,885 11,329 I 2,233 3o 26 12 4 3 7 10,392 23,555 25,725 24 11 37 I I 7 l6,4gi 2 r,315 23,20 I 47 5 44 11 6 7 511 i,431 1,740 1,786 1,934 2,362 .8 32 4 9 2 11 17,003 22,746 2 4,94 2 29,143 29-787 27,190 18 37 1 8 8 6 ,, 1 u -.y „ i83o —.— 20,800 21,1 l5 45 — 5,433 4>316 37 36 10 i 12,835 i3,245 3i 8 2 3g,068 38,678 38 16 6 3 27,356 27,853 24.828 27 6 4 9 32 35 1 11 4i 4 10 Från och med år 1830 beräknades och utgick „ i83a 21,1 l5 45 — 5,444 33 7 13,944 44 6 4o,5o5 27 1 3o 6 — 3 3o 9 anslaget för en bestämd personal.
Summa 83,o31 42 27,420 t5 10 67,474 1 6 177,926 [ | 4 t4l,047 18 7 9,766 27 15o,813 45 9 Tillkommer värdet vid i832 års slut af Inrätt- ningens Husgeråd och Verktyg, samt i Förrå- den varande Klädes- persedlar och Materia- 5,960 Öfverskott 33,072 . 2 Summa ' 100,880 1 1 4 | 183,886 11 4 i 'ödra Inr ä 11 ni n gen.
Inkomst Utgift Personalen per medium.
Årliga Anslag till Underhåll, Ad- ministrations-kostnad och Diverse Utgifter.
Brutto-Inkomst af Arhetsrörelsen vid Inrättningen.
För Correctioni- sternes underhåll, Sjukvård, Admi- nistrationsjoch Be- vakningskostnad , ved och lysnings- Premier för Arbete.
Anmärkningar. af Man- kön. af Qvin- kön. af Stats-anslag. af Stade n» ämnen, hyror och arrendeafgift samt diverse utgifter.
År 1827 Första halfåret Andra Dito „ 1828 .. 1820 190 372 512 584 6o3 280 |47»5oo 60.000 57.000 56.447 76.447 81.447 — 2*947 1,393 i,43o 1,412 I>419 1,426 24 16 2 2 7 9 6 4,726 2,o3i 7-488 11,871 13,555 20,667 '9 5 2Ö 6 4 5 55,173 63,424 65,919 69,731 91,423 1 o3,54i 44 21 1 1 4 2 5o,3o3 5i,554 57,629 5 g,0 i 0 71,19° 84,684 4 12 *9 2 8 1 6 i,632 828 5,837 29 18 .6 2 51,935 5a, 882 63,466 69,892 83,3oo 33 3o 35 1 c 1 e , 183o 43 43 43 10 10 4 43 11 37 >7 12 7 4 37 8 11 5 10,882 4 2 46 [7 44 5 Från och med år i83o ,, 1831 • • • • ♦ • • 7°7 885 9 6 r 1 28 3 12,109 11 27 2 beräknades och utgick anslaget för en bestämd personal. > „ i832 10 21 4 10 5 19,628 3 1 o4,3i 2 27 8 Summa 378,843 35 6 10,029 29 1 60,340 22 2 449,213 38 9 874,371 29 4 50,919 25 4 425,291 6 8 Tillkommer värdet vid i832 års slut af Inrätt- ningens Husgeråd och Verktyg, samt i Förrå- den varande Klädes- persedlar och Materia- Öf versko 11 - 6,047 25 8 20,070 0 0 Summa 455,261 j ,6 5 455,261 16 ;/ Cj Som nybyggnader för Södra Corrections-Inrättningens behof, med innevarande år upphöra, kommer såsom en följd deraf, arbets-premierne derstädes, alt från nämnde tid betydligen förminskas.
Stockholm och Kongl. Styrelsens öfver Fängelserna och Arbets-Inrättningar i Riket Kammar-Contoir den 25 Maj 1833. C. W. RAAB. — . ' l&ii .$%> : i >.Dr:r. iioJJirmI-?aoiJ?‘)*n O iloo •bloc/ifc $ati§hi!fA bbnnsbJo • ;"i ;I: r)•)?'.«ri':f{ JitaintOnooaQ floo 1 . :■ \ \ \ \i -\ \\ l: '< U U , ,' ■ •:> J '11.• u«*ifs» T. -,«||«É»-||1 M*Mtw«aan' Jy.' ■'.« * naim* ■ : '
'V- • ■ • ' * #■;t i \t ! - . . , . . • .- .' imL'i'ij.» I’ qr * • * * • . 1 ' ' l|| 1». _ *-* i MMMPbiiK v- i« « - ensäter*» i3Bs.a ' miniiff miii|jri i?réiii jirauar - . ■ • * ; * 1 i V Vi»?' , *i i> it-«- tSE:.1 r. ' ■ ■ i !■ * - ■ - - •• • ‘ •\U - - - v • V Jiht’■/ j ... . ■V, ;• 3<vr ■;», p1 a jy : t f." \\ ■.'t i ,t ■ w .« i;. '■ . . , "> '*.« . ■ . ■■ - 9-"f. . :>
I L‘ - H J t f - • * * — t C v* ■ l . - i r. ; . . ‘ • ■: • ;■/; ....
I r ■ . -,'.T ’ SÖa -. - i.. I .. r.> :■ - »«.; - .) • : ' W . .- • • ■ . • * » , . • X"' r. • ■•.
, j y - , Tabell för Städerne inom Upsala Län.
Medelafkastning, sedan Utsädet är afdragit.
Jord Utsäde af Bidrag, Un der håll ne Kreatur.
Uppskattadt Värde.
Stats - Clericie-Statens Underhåll, Ständiga Räntor, Bevillning efter i83o Års Förordning, Efter *2:dra Artikeln.
Cä zn c - o! cn 03 OQ O; a cn 03 e - ÖS cr 03 03 o: *: 2 EL P"* 03 03 03 03 03 03'
R:dr sk. T:d T:d T:d T:d r. R:dr sk.'
T:r T:r R;dr R:dr R:dr R:dr R:dr sk. r. R:dr r. sk. T:r £>t.
R:dr sk T;r Rjdr sk. sk. T:r St. R:dr St.
R:dr R:dr R:dr R:dr sk. sk.
R:dr sk. sk.; r. R:dr [skT R:dr r.
R:dr R:dr sk. r. R:dr sk' r. Upsala Stad och Kongl. Academien
Hus och Tomter 487 28,059 1,800 2,518 6,098 37 1,057 9 1,774 239 1,064 264 203 1,065,010 777 4,211 1,109 164 160 3,187 2,130 297 1,065,010 148,670 54,100 6,200 1,900 Jord 4,035 399 424 260 426 1,000 500 280 192 2,556 3,192 160 144 401,120 148,670 Qvarnar 108 54,100 6,200 108 Boktryckerier Tobak s-Fabrik 12 19 1,800 32,235 Summa 42| 426 399 1,000 2,518 39 500 1,057 1,774 160 144 40 1,120 1601 4 6,098 280 192 2,556 3,192 1,064 2,167 203 '77 2' 264 1,065,010 148,670 1,150 16446 60,300 2,547 ,207 7 4,211 1,273,981 Enkoping Stad S,778 28 768 696 4001,526 1,700 198 500 530 1,490 130 100 1,050 522 900 100 24 3,14C 425 650 200 262 108,405 150 203 lil 106,055 282?
2,333 336 232 216,793 194 88 30 962 493 538 Upsala Slott i Lands-Contoiret den 30 November 1833.
R. von KRAEMER.
JOH. A. CARLSON. A. WISTRAND.
Tabell för Landet mom Medelafkastning, sedan Utsädet är afdraget.
Underhållne Kreatur Utsäde af Hemmantal, Ständige Räntor Clerecie-Statens Underhåll.
Uppskatta (lt Värde.
Efter 2:dra Art, 7,30139 5 Klings- och Kungs-Ladugårdar
I der under lydande eller eljest Kronan särskildt! förbehållna och för dess räkning utarrende-| rade eller disponerade hemman
I Dito andra Lägenheter, såsom Stallängar . .
I - Fisken I - Kroao-Sätericr . . I F rälse-Säterier I Säteri-Rusthåll
I Rå- och Rörshemman I Frälse-Hemman » . . I Frälse Skattehemman I Kronohemman I Krono Nybyggen med Frihetsår I Krono Rusthåll I Dito Augmentshcmman I Krono Skattehemman ] Dito särskildt under Bruk skatteköpte, derå I åboerne hafva besittningsrätt
I Krono Skatte Rusthåll I Dito Auginentshemman
I Militiae-Boställen 1 Civile Boställen | Ecclesiastique Boställen I Academie-IIemman, Frälse
I Dito Skatte ......
. I Dito Krono I Hospitals- och Barnhushemman, Frälse ......
I Dito Skatte I Dito Krono « .
- I Kyrko-IIemman, Frälse I Skattlagde bebygde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl. I Lägenheter utan Mantal, som ej under nå- I got hemmans ränta äro inbegripne, Frälse
I Dito hkatte ........
.........I Dito Krono J Dito obebyggde | Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldate- I k och Båtsmans-Torp
I I Kronotorp med Frihetsår I Backstugor 1 I Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman
I under ständig ägande rätt
I Dito på viss tid eller lifstid I Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskildte
I I slag, som ej under något hemmans rän
I ta äro inbegripne, Frälse ......
I Dito Krono . j I Tull-Mjölqvarnar med 216 par Stenar | I Tull-Sågqvarnar, Grofbladiga I IIusbehofs-Mjölqvarnar, deraf 1 st. med särskildt I i Jordboken uppförd ränta I Ilusbehofs-Sågqvarnar
I Stampar I Stångjerns-Verk I Ämneshammare I Mas-Ugnar I .Tern-Manufactur-Verk af särskildte slag I Pappers-Bruk • . r
I Tegelbruk . I Jern-Grufva I Kalk-Ugnar I Krono-Parker och Allmänningar, sorn tillhöra KroI nan af 5193 Tunnelands rymd utom odlingar
I Lands- och Härads-Allmänningar af 49,459 Tunn
I lands rymd I Grufve-Skogar af 6,482 Tunnlands rymd ....
I Diverse Personer, som ej höra till viss näring . . I Capitaler, Vinstmedel samt åtskilliga Societetei', I Cassör och Verk m. m I Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser 19,585 — 47,656 32 12,000- 2,33316 1,865,789 32 673,106 32 206,273 16 3,609,602 28 1,101,84432 71,371 32 748 — 38,915 — 28,120 — 2,923,783 16 1,06034 4,64418 70142 81 3 il 27,60727 2; 31,910 6 2 13,35246 5 3,21118 1 5,429 3910 2,746 26 4 1,153 28 2 20,08041 5 1,76314 1 515 36 1 1,860 9 5 1218 7 121 6,642 36 1,05216 37746 92 3 34439 16512 42 28 728 37 71 - 24 _ 55 42 124 168 3511 72,53314 5 57,327 4411 20,985 1211 5,46616 7 14,312441(1 4,617 29 - 2 51636 8 34,835 8 6 4,64019 81 1.238(39 lil 3,20621 8l 102i 2 a 24,785 27,119 34,495 83,532 12,509 210 45928 -j 2,03813101 5123- 18025 9\ 1.0731911 11,41 9 46*20 91 21616 1722 ? 1.984123 6 3,006!20i 4| 46,969f26| 3|‘2,000|.3G 4> 13,553|44111192,152| 13| i o|70,777|l8|lo|54,754(311 9|l39,474!44|ll(l0,679( I (2,5611-!-| lOljlöf (3,5l2fl0[- Upsala Slott i Lan ds-Cont oiret den 30 November 1833.
R. von KRAEMER. 18,133(6,479l29^453h5,414(60,270(3l,964|203jl8,661,034l3i Summa JOH. A.
CARLSON A. WISTRAND fc »tittet W
U|l£* I—;<» jiit ft IllldCt.Si; 111} ■:•'
1 Ut SXpJc.U! --jiii,: *>.- iti * }ö4Mi ■;.’ ^ «Vn. f w. !«• |C jne«.8si;nfp ses* | • i < t n L rt». H:;i - tik ;i ----- .-•'Ii ‘t tk i? ’’s - i—j«".|OC i VvS—V - l/l ii C i—i-’*'-■• ■-■ i— -1 " !—fcr:rR i—i'4-'-M 'f ~ ; « t “fe Gi*fe l« ;j i fj j lil M IfS ;!
JVl :> !»■'•
! WBitf I j') ffoej: !
;Hp’i 1 K i "*** *( : .*•• r • » «j—r'< <; i > ‘i--.. -- . . I . ~ . -.•--:•» i - •. -J-lfefc) - - 1^*4-*$ i Vif >' f pff kr. LJ -pip pjU- .Mf * i. ! —| : i-i-j i j~: -j* j—jvijftf* j~ |f>. .i’" j-~ ~;v:M ;|- I-’*»# ■JF ! 4,f v , i -H* J f. '• i-r- i»( “\> *"»»*<• ; . , i- I * »‘•!W* ‘ r' *• ' t i- 11- V!,i fe i":'4gt^ , „ i .i. !•• tt<>| v i i i !
: triiva -(*■•£ I ?** — <;P'/ 1 pgf ■— -brtvcvt t f ! •;; • VtÉ.ft t£ I - :'-V U-i -Mt* 0 <^£ j‘.A ifr,d F fot .
V» • i * teiw H?lt:w)V j—T—1 —- \— '*r V l h-fe-KKv - 2?' |~ RSUji- ;—t»-!* .;;*fcv*l,£ i-1 t —IGCH4R U ~lr ii-.wt j— ru’.i> -•i* j Mki H;t* ,, U'i' k C 1 ittr • • • 1 •■“td i W:.i ! - ' * V i.‘- .;Cijycv,g ,:;-U} j—jo-,!
H* i* : • • :rv «• - L-XT.j^v: ,: i—r - i-. Jc..4X k‘S l-ffip*. to WIK lapLj :_li! f , - ... f Iti!. 30 a 1 ,... —kli h ,:y' ii t | i:f.i i ti:o , O» — i * * ;rrr>*|^cU p-.; iiiwjicr.» i -h' • G l ' Srtfevi ti{o !.:*i;n,o/; - —i- -1 ‘ ! j : : : • —-i ; ; ■ - >ijii :.;• K j -r -i • f . hva. ; :#;iTl.V» • • : ~ ■ •' , ■ j-i I ijfi ±'VA' “• ■" -i-!^ M ;•••- ! !- ’ ■ - ■ : : :>X-\o/F W.jr r m — K':i. > if-fea»» ii.1!, o? {£?!'ut »&*.?• ' f~i |i: ctTct * LJ_ - r, i' ••
. kojas-,< • * | \ i a. i i 1- -i kt.iiVi [ j : . : »vOt 1 tc i;TT.:)8 i ■ l-J r- - * i 1 i'
•I r -ivti i»* f-ljr ^ C i-i ■ •
Hit ty i -« l*i ■ ** *- | \
4-ff - ’ -:Tr •17 • ' t - !
I- i L ; -;i ’ i if- i» .t t•♦*.«* !,- ptU A j; ( J?
|V. r. ! •*!
•./ t ii -jw .'v -irii »- IV*- • .«'*• - 0 i - r* *r t. ■ rv j .-■ - : L..*a U !:, | lili - K ;.l it:- i i- i- ’■ :.*. ;-v I . • : - k . k.; - i |€ .'ii.- i i,E„r" i i !i I itilia ii i'i*E ; - - '. i .. -i-, Ipitif ju ii ! : * )>\ i m k fo c i ? ' i , ■ i n ^ K
, Mini T !.-■ pn ; ; t j *•» w - •» • - - v. «^ltfVv \r'Å- 1 ' V. \,) . A->>'>v . •• : v
V■ V ‘ .1 T *, It- •. ... *'
\-, * '
V yl >-• v- ■ ■■ t* i—1‘» *n»hn i>'Z »♦.♦t i - ■ * f-r i <1 i * f■“ r i—ii i-iwrt avor Jv-l » » > * »—.-i t - i—fajffi t - i- 1-fflH ' Ij i-i c-'' - •
!l |«- -i-< • 'i * .t- j-*-*• ; Wfri fil ;iir i 4 i i*. 7^ k |<iv‘ t p;.m h h i i ■;, 't , ’ rU ■ x V fe (H<\ j" ! ; o rf t to.i ! !... r ; ;;.v; "m ;t i ! »;< 1 r-, » ;• i.i: kli'»lif v Ml ‘ .
IV Px* ' v;hrt ** i i r - ■ ■ > r -V . *#1T> f f t i - *.
t.- t IX '■t i H : - " ; 1 - •» K. 5 . | }; • t k-r, it.tkMiu a- t •; ' ! • — i* * P11-, . »■ «it — I p — j.1 ii i - » ... i » i ’ - - - r I -teli'-' £ »r; >- i ■ i r . i r : ......i i fr t ’v -Jun- ■.-■ .volt . ' X *■ ‘ ' I ‘ i'. * '• ' j >i.* 1 ; { ! -i ’■ » i...! . .T . *».-> ' . <«f. . ... ( us ‘ — ' » . — . 1 '.il* ' ' ■■-"* ' P / O C fc- ;;;• > ' ’ ' : r>o ' :: : j - •' 1 : • ! /; : ivu : ‘ • , . * 1. • 4,1 - -> v; i -< - ^ r- * LX.: ! ■- 1 *j ■ - - | Co-. .. < mo>anQ&» iBAjr*«s BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI StiKh^oltns Hän TILI. kongl piaj:t 1 underdJnighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832.
TRYCKT HOS P. A. BORSTEDT &
SÖNER, STORMÄKTIGSTE ALLERNÅD1GSTE KONUNG! lifter förloppet af nya feni år från och med 1828, har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att, för Stockholms Län, i underdånighet afgifva den i Eders Kongl. iMajrts nådiga Cirkulär-Bref den 17 April 1821 anbefallda Berättelse.
För en ort, som är bland landets först och jemnast bebyggda, och der följaktligen lefnadssätt, seder, näringar och öfriga förhållanden redan länge varit i ett mera stadgadt skick; kan denna berättelse icke omförmäla några, under en så inskränkt tidrymd uppstådda, betydligare och genomgripande förändringar från det tillstånd, hvari orten, då den sednaste berättelsen afgafs, sig befann.
Samhällsutvecklingens vanliga fortgång och riktningar deraf i särskilta delar lemna dock städse anledning till iakttagelser, hvilka, jemte de närmare kunskaper om orten och dess angelägenheter, som genom fortsatt uppmärksamhet kunnat vinnas, alltså måste utgöra berättelsens egentliga ämne.
I afseende å Länets allmänna beskaffenhet, kan efter hvad jag sålunda haft nåden erinra annat icke anföras, än åberopande af den derom tillförene underdånigst afgifne beskrifning.
Inga företag eller naturhändelser af mera stark, och märkbar verkan hafva i detta hänseende vållat några förändringar, så vidt man ej dit ville hänföra den sammantagne inflytelsen på landets utseende och bördighet, som åstadkommes genom fortsatta odlingar inom enskilta ägorymder, hvarföre närmare redogörelse skall, längre fram å sitt ställe, i underdånighet meddelas.
Folknummern steg enligt sistlidne års uppgifter till 104,986.
Personella afgifter erlades af 29,696 mankön och 32,826 qvinkön, befriade 20,566 af man- och 21,898 af qvinnokönet.
Den under detta qvinqvennium tillkomna förökningen visar sig således betydligt mindre än under det föreLandsh. Femärs-Berlittelse för Stockholms Län. (■ gående.
Inora Länets särskilta delar har förhållandet varit sålunda, att i Frösåkers och Närdinghundra längst norrut belägna fögderi, tillökningen utgör 928, på en folkmängd af 18,168., i Långsemming och Erlinghundra häraders fögderi 880 på en folkmängd af 14,596; i Lyhundra och Sjuhundra häraders samt Bro och Wäddö Skepplagers fögderi 810, påi5,224; och i Wermdö, Åkers och Frötuna Skeppslagers fögderi 260 på i4,o32.
I det närmast hufvudstaden i norr liggande fögderiet äfvensom Sotholms fögderi i Södertorn, har åter tillväxten varit högst obetydlig, och deremot minskats, i Färentuna fögderi med 61, samt i Svartlösa och Öknebo Häraders, närmast söder om Stockholm liggande fögderi med 87.
Såsom orsaker till detta förhållande äro väl bland annat, af orternes tjenstemän uppgifue, dels, hvad angår Färentuna fögderi, tillfälligtvis talrikare dödsfall bland äldre personer, och dels tjenslehjons flyttning till hufvudstaden; och denna sednare omständighet, länge anmärkt såsom för Länet menlig, har ock visserligen i sin mohn varit verkande till det nu omnämnda resultatet.
Man inser likväl lätt, att dertill
FiTåtte erfordras flere starkare och mera djupt liggande anledningar.
Då befolkningens tillväxt är beroende af större eller mindre tillfällen till odlingar, nybyggen, yppade nya näringsgrenar m. m. och följaktligen visar sig mindre betydlig, allt eftersom en ort blifvit, mera allmänt odlad och bebyggd, och der varande bergnings-utvägar upptagne och begagnade; måste, redan af delta skäl, en sådan tillväxt blifva mindre märkbar inom detta Län, än i flere andra delar af Riket.
Emellertid är tvifvelsutan äfven här utrymmet för idogheten tillräckligt för en vida större folknummer, än den befintliga, och dennas förökning i starkare progression möjlig.
Hindren deremot äro åter, efter hvad jag trott mig inse, följande.
I sättet för de större jordpossesionernas brukande har en förändring blifvit allt mer och iner gällande, sorn. i berörde hänseende visat en alltför synlig inverkan.
De voro förr upplåtne åt landtbonden mot afrad och arbets-skyldighet och en afpassad mindre del deraf brukad under Hulvudgården, till det mesta genom såkallade jordtorpare, hvilkas vilkor vanligen voro sådane, att de för sig och familj hade nödtorftig bergning.
I sednare tider åter hafva landbohemmanén till stor del och så vidt sig göra lå-' tit, blifvit afhyste och lagde under hufvudgårdarne; och i häraderne närmast hufvudstaden, der detta system starkast utvecklat sig och der herregodsen äro talrikast, hafva ock verkningarne häraf blifvit mest synbara, lien i andra orter egentliga befolkningen, eller allmogen, är der ansenligen förminskad, vid jemförelse med förra tider, och i några socknar, såsom 3 -r Lofö, Solna, Bromma, Danderyd, Lidingö, Brännkyrka och Huddinge nästan utgången.
Under allt detta har dock jördens afkastning i det hela blifvit ökad genom icke obetydliga odlingar, hvilka måhända, utan ett sådant jordpossessionernes samlande på färre händer med större förmögenhet, icke blifvit verkställde.
Då syftemålet med dessa odlingar, likt andra enskildas näringsföretag, varit förhöjd inkomst för ägarne, har dea, såsom det eljest vill synas, naturliga följden deraf, eller ökad trefnad för ett ökadt antal invånare, ännu icke inträffat.
Man torde emedlertid böra finna någon ersättning i den obestridliga fördel för det allmänna, landels stigande uppodling, medförer, samt förvänta, att en lyckligare verkan deraf, äfven i förevarande afseende, skall, i sin ordning och i sin tid, framkomma.
Vidare upplyses orsaken till det anmärkta förhållandet med populationen genom betraktande af de arbetares vilkor och belägenhet, som, i landsböndernes och de tili stor del äfven försvunne jordtorparnes ställe, nyttjas vid jordbruket.
Dessa äro gemenligen drängar, stadde på årstjenst mot lön och så kallad stat.
Såsom lefvande med egen hushållning, ingå de vanligen äktenskap, och sålunda tillkommer väl en mängd hjonelag, men till föga båtnad, så för dem sjelfve som för populationen.
Barn saknas sällan i dessa familjer, men föräldrarnes fattigdom och deraf följande oförmåga och sorglöshet för deras vård och uppfostran förorsaka, att de till större delen i spädare år dö, eller komma fattigförsörjningarne till last, eller på flerahanda sätt förspridas, så att ett högst ringa antal af dem vid den uppvuxna åldern igenfinnes i födelse-bygden och der hafva utkomst.
Öfvertygande bevis härom träffas vid de årliga bevärings-mönstringarne, då från dessa trakter alltid ganska få bevärings-ynglingar inställas, och från Danderyds socken år i83a icke en enda.
Utan att Länets allmoge kan i allmänhet rättvisligen beskyllas för misshushållning och öfverflöd, hafva dock hufvudstadens och de bildade klassernas ständigt för ägaren varande exempel ej kunnat undgå att väcka llya behof och inleda i lefnads-utgifter, som, måhända i sin mohn, äfven motverkat en allmännare förkofran och talrikare bosättningar.
För öfrigt hafva Länets invånare icke haft känning af de missväxter, sorn träffat åtskilliga andra provinser, utan skördarne varit nöjaktige och äfven i83a, oaktadt detta års otjenliga bergnings-väderlek icke under medelmåttan.
Äfvensom smittosamma sjukdomar kunna sägas hafva uteblifvit, då de fall af koppsjukdom, som i åtskilliga delar af Länet årligen inträffa, mindre ofta äro dödliga och alltid väcka så tidig uppmärksamhet, att smittans utbredande motverkas. i fråga olli invånarnes bildning i sedligt och intellektuell hänseende, torde vara svårt, att, genom jemförelse med en så nära förfluten tid, komma till något bestämdt omdöme.
Tjenstemännen och i synnerhet Presteme, hvilkas iakttagelser i detta ämne måste mest tillitas, yttra sig derom olika, allt eftersom de, hvar i sin ort, finna undervisningen oell den moraliska ordningen befrämjad eller hindrad genom mer eller mindre goda skol-inrättniugar, genom invånarnes från förra lider ärfda lynne och lefnadssätt, genom orternas läge och granskap m, na.
I allmänhet laget, saknas dock ej tecken Lill ett visst stigande.
Skolorna blifva lid efter annan lill antalet ökade eller lämpade efter bättre läro-metoder, och om än flerstädes deras allmännare begagnande inskränkes af lokala hinder och föräldrars medellöshet, synes dock öfvertygelse!! om undervisningens nytta göra sig mer gällande; äfvensom förmågan hos allmogen att i skrift och räkning nödtorftligen hjelpreda sig, börjar blifva mindre sällsynt.
Hugnande verkan i framtiden har man ock anledning förvänta af en under sednare åren vaknad uppmärksamhet på sede-föi bättringen och deraf föranledda bemödanden alt hämma de hufvudsakliga upphofven till immoralitelen.
Här likasom annorstädes, anföres, i första rummet bland dessa, dryekenskapsbegäret.
Eders Kongl. Maj:ts nådiga omsorg och aumaniugar till detsammas motverkande hafva blifvit mottagne på ett sätt, som omisskänligen visar, att en stor mängd bättre tänkande inser vigten häraf.
1 tjugusju särskilta Församlingar hafva, enligt presterskapets uppgifter, i sådant ändamål öfverenskommelser blifvit ingångne, med mer och mindre bestämda föreskrifter om nyckterhet, måttlighet och ungdomens nfhållande från starka dryckers bruk.
Dessa åtgärder, ehuru lefvande och berömvärda, skola dock såsom egentligt beroende på hederskänslan oell den fria viljan hos en hvar, sannolikt ej medföra den verkan, man önskar
,se åstadkommen, och nitet för den goda saken förlamas, örn den ej vinner understöd genom yttre förhållanden, såsom inskränkning i lättheten att förvärfva och tillfällena att åtkomma den frestande varan.
Vigten deraf, ehuru af mångå emotsagd, har jag trott mig finna bekräftad genom den nogsamma iakttagelse, att dryckenskapen bland allmogen stått i ett bestämdt förhållande lill bränvinspriserna.
Dessas betydliga fallande förlidet år var åtföljdt af några icke omärkliga tecken till ett ånyo gryende fylleri-öfvecdåd , som under nästföregående tiden synts aftagandc och mera sällspordt.