Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nämndens ledamöter väljas på enahanda sätt, som för riksdagsmannaval till andra Kamaren är föreskrifvet, med iakttagande likväl, för städerna, af den skiljaktiga distrikt-indelning, som i vissa fall kan äga rum.
Yalprotokollcrna, ej mindre för städerne än för de bägge afdelningarne på landet, insändas till Konungens befallningshafvande, som, sedan utrönt blifvit, hvilka inom hvartdera valkollegium till ledamöter i nämnden äro utsedde, bör vederbörande sådant behörigen kungöra. % 48. K""'
Ledamöterne af de valnämnder, som i nästförestående två §<§ omförmälas, qvarstå i sin befattning under tre år och böra sålunda äfven återbesätta de jedigheter i första Kamaren, som under tiden genom dödsfall eller af annan anledning kunna uppstå.
De ledigheter i valnämnderna, som genom dödsfall eller annorledes under de stadgade tre åren inträffa, skola för återstoden af den tid, som de afgångne ledamöterne ägt alt befattningen innehafva, fyllas genom suppleanter, hvilka vid det tillfälle, då de ordinarie ledamöterne utses, böra till en tredjedel af dessas antal väljas på sätt som för dem är föreskrifvet; börande suppleant jemväl inträda i ordinarie ledamots befattning vid dennes laga förfall.
Varder ledamot af nämnd till riksdagsman utsedd, upphör han att vara ledamot af nämnden. § 30.
Skrifvelse, N:o 83. 17 § SO.
Du val till ledamot i första Kamaren bör anställas, skall valnämnden på Konungens befallningshafvandes kallelse i residensstaden sammanträda.
Vid valförrättningen förer den af nämndens ledamöter ordet, som dertill af nämnden utses. § 51- Ledamöterne i valnämnd skola rösta med slutna sedlar och ega hvardera lika röst.
Då valnämnd har att vid samma tillfälle tillsätta flere riksdagsmän, röstas för hela antalet på en gång.
En livar, på hvilken vid första omröstningen flere än tvåtredjedelar af nämndens samtlige ledamöter röstat, skall anses vara till riksdagsman vald.
1—5 föreskrifne valbarhetsegenskaper, likväl, hvad de i mom. ä omnämnde personer angår, med der stadgad inskränkning i afseende på antalet.
Har vid denna första omröstning, hvarken på ena eller andra sättet, det antal, som bör väljas, blifvit till fullo tillsatt, skall för återstoden af detta antal å nyo omröslas, hvarvid de i mom.
1—5 af 31 § förekommande valbarhetsbestämmelser skola lända till efterrättelse.
Prot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Åfd. 23 Eäft. 18 Kongl. Maj:Is Nåd.
N:o 83. § 52.
Det valdistrikt, som har blott en ledamot i första Kamaren, skall anställa nytt val hvart 9:de är eller näst före hvar 3:dje lagtima riksdag; det, som har två ledamöter, skall välja å nyo till två lagtima riksdagar af tre; det, sorn har tre ledamöter, skall välja å nyo hvart tredje år eller en ledamot till hvar lagtima riksdag; det, som har fyra ledamöter, skall välja en ledamot till hvardera af 2 lagtima riksdagar och två ledamöter till den tredje o. s. v. Om genom dödsfall eller annorledes ledighet serskildt inträffar, skall den för återstoden af den tid, som den afgångne riksdagsmannen ägt att befattningen in-^ nehafva, fyllas genom val af det distrikt, som vederbör.
Första Kamarens ledamöter skola utöfva denna deras befattning äfven å urtima riksdagar, som inträffa under den tid, för hvilken de blifvit valde. § 53.
Hos Konungen göres af riksförsamlingen vid hvarje riksdags slut anmälan om de ledigheter i första Kamaren, som skola till påföljande riksdag genom val fyllas, till följd hvaraf Konungen förstäudigar
Dess befallningshafvande i länen och i Stockholm, att draga försorg om åtgärd för valens verkställande.
Derest emellan riksdagarne ledighet i första Kamaren genom ledamots afgång uppstår, åligger, inom distrikt som vederbör, Konungens befallningshafvande tillse, att nytt val till det lediga rummets fyllande varder anstäldt. § 54.
De tjenstemän, som skattskrifning verkställa, åligge hvar i sin ort det år, då lagtima riksdag inträffar, äfvensom när kallelse till urtima riksdag skett, att efter sednaste mantals- och skattskrifning uppgöra noggranna och fullständiga förteckningar å alla dem, som röstberättigade äro, jemte beloppet af hvarderas rösträtt.
Sadane röstlängder skola upprättas serskildt för hvardera afdelningen af valberättigade på landet, upptagande l:o distriktvis, dem, som äro berättigade att deltaga i omedelbara val, och 2:o för hvarje prestgäll eller under landets jurisdiktion lydande stadsförsamling, dem, som böra utöfva sin valrätt genom elektorer.
Maj månads slut det år, då- lagtima riksdag inträffar och, när urtima riksdag är påbjuden, inom två veckor efter riksdagskallelsens kungörande, skall röstlängd af - Kongl. Maj:ts Nåd.
19 lemnäs, för dem inom landt-distrikt, som böra utöfva sin valrätt genom elektorer, till vederbörande kyrkoherde och lör stad med egen jurisdiktion till Magistraten.
Kommer ej röstlängd inom tid, som nu sagd är, skall kyrkoherden eller Magistraten sådant ofördröjligen anmäla hos Konungens befallningshafvande, som då genast fogar anstalt, att den allemnad varder.
Röstlängder öfver dem, som på landet äro berättigade att i omedelbart val deltaga, skola inom tid, som förut nämnd är, insändas till Konungens befallningshafvande, som, sedan den i § 16 omförmälde uppfattning, der så erfordras, blifvit verkställd, skall öfverlemna röstlängdérne till den domhafvande, som valet förrätta bör.
Har uppflyttning skett, läte ock
Konungens befallningshafvande allmän kungörelse derom ofördröjligen i länet utfärda. § 55- Då röstlängd för elektorsval på landet och för riksdagsmansval i stad kommit vederbörande kyrkoherde eller Magistrat tillhanda, skall kyrkoherden eller Magistraten ofördröjligen inom distriktet kungöra, att längden under 14 dagars tid finnes tillgänglig för valberätligade, som åstunda att densamma granska.
Likaledes åligger Konungens befallningshafvande att, då röstlängderna för omedelbara val af honom tillställas den domhafvande, som skall riksdagsmannavalet förrätta, i länet kungöra, att dessa längder under 14 dagars tid finnas hos samma domhafvande för de valberättigade till granskning att tillgå.
Efter förloppet af sålunda stadgad tid må vidare anmärkning emot röstlängd icke ega rum, utan så är, att valrätt finnes hafva minskats eller upphört, sedan längden upprättades. § S6.
Å dem, som enligt § 51, mom. 1, 2, 3 och 4 äro till ledamöter i Första Kamaren valbara, skola i Juli månad det år, då lagtima riksdag inträffar, genom Konungens befallningshafvandes försorg, för samtliga länen och för Stockholms stad upprättas förteckningar, upptagande för hvarje person äfven de grunder, på hvilka hans valbarhet sig stödjer; börande dessa förteckningar, efter undergången granskning, tryckas och af Konungens befallningshafvande hvarandra ömsesidigt meddelas, för att tillställas de nämnder, hvilka val af ledamöter i första Kamaren tillkommer.
Ii. O. § 11. mom. 1. K. O. § 11. 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. § 57.
Anmärkning, som enligt g 55 blifvit emot röstlängd gjord, skall vid valförrättningen af de röstägande pröfvas.
Efter elektorsval skall ordföranden utskrifva och med sitt namn styrka utdrag af valprotokollet, hvilket såsom fullmakt för riksdagsmannavalet meddelas den eller dem, som fått sig elektors befattning uppdragen. t § 58.
Vid riksdagsmannaval till Andra Kamaren, vare sig på landet eller i stad, skall valförrättaren biträdas af fyra före valets början utsedde personer, hvilka det igger att deltaga i valsedlarnes granskning, i rösternas sammanräkning, i pröfningen angående de afsägelser af riksdagsmanna-uppdrag, som möjligen vid sjelfva valtillfället eller ock efteråt före uppdragets emottagande anmälas, samt i afgörande af andra frågor, som i och för valet kunna förekomma.
Sedan val till riksdagsmän i Andra Kamaren för lagtima riksdag skett, skola de valberättigade vid samma tillfälle utse ledamöterna i de valnämnder, som för länsdistrikteu hafva att tillsätta ledamöter i Första Kamaren, så ock deras suppleanter.
Öfver hvarje valförrättning skall protokoll föras: vid riksdagsmannaval till Första Kamaren, af den tjensteman, Konungens befallningshafvande dertill förordnar, samt, vid val till Andra Kamaren, af valförrättaren.
Protokoll och handlingar, som till valförrättning höra, skola förvaras, för val till Första Kamaren, af Konungens befallningshafvande, och, för val till Andra Kamaren, af valförrättande domhafvanden eller Magistraten. § 63.
Är frånvarande till elektor eller suppleant eller till riksdagsman vald, skal! ordföranden eller valförrättaren honom derom utan dröjsmål underrätta. 22 Kongl.
Skrifvelse, N:o 85. R. 0. § 17. mom. 2. R. 0. § 19. R. 0. § 17. mom. 2. R. 0. § 17. mom. 1. R. F. § 112. § 66.
Derest någon varder vid samma tid vald till ledamot af begge Kamrarna, eller till ledamot af endera för flera distrikter, må på den valde ankomma att bestämma, i hvilkendera Kamaren han vill såsom ledamot inträda, eller för hvilket distrikt han vill anses till riksdagsman vald.
När för den, som blifvit till riksdagsman vald, laga hinder möter att uppdraget emottaga eller i befattningen fortfara, skall nvtt val anställas. § 70.
Vid val må ej andra vara tillstädes än de, som i valet deltaga, så ock den eller de embetsmän, som med förrättningen hafva befattning. § 72.
Fullmakterna böra hafva följande lydelse: till Första Kamaren: »I kraft af föregånget riksdagsmannaval inom N. N. län (eller Stockholms stad) varder N. N. härmed befullmäktigad att i nio år, räknade från nästinstundande riksdags början (eller vid serskilt inträffad ledighet: intill den år — inträffande lagtima riksdag) vara ledamot af Riksförsamlingens första Ramare. » (ort och lid.)
De tjenstemän, på hvilka röstlängders upprättande ankommer, så ock valförrättare, som det tillhörer att hålla elektorsval eller val till riksdagsmän i andra Ramaren, skola, äfvensom Ronungens befallningshafvande, vid underlåtenhet af hvad dem enligt denna Grundlag åligger, ansvara såsom för tjenstefel. . O. §17. morn. 1. O. § 22. 24 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. R. 0. % 16. R. 0. § 3. R. 0. § 21. § 74.
Riksdagsman, som icke i rätt tid vid riksdagen sig inställer, skall vara sitt riksdagsmannaarvode, för den tid han uteblifver, förlustig och, så vida ej laga förfall visas kan, till statsverket böta ett lika belopp. § 75.
Under riksdags lopp må riksdagsman ej kunna från sin befattning afgå utan styrkt laga hinder och bifall af den kamare, hvartill han hörer.
A. Riksdags början. § 76.
Riksdagarne skola hållas i rikets hufvudstad, utom i de fall, då fiendes framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Rikslörsamlingens frihet och säkerhet vådligt.
Konungen tillkommer då, på sätt Regeringsformen i § 49 stadgar, att annan riksdagsort utsätta och kungöra. % 77.
Den, emot hvars riksdagsmannarätt fråga är hos Kamare väckt, bibehåller emellertid sin befattning såsom ledamot i Kamaren, intilldess han blifvit förklarad dertill obehörig. lS 78- Kongl. Mcij:ts Nåd.
Så snart riksdagsmanna-fullmakterne undergått den i 1 mom. af nästförut- R. o. jj; 25. stående § föreskrifna granskning, bör derom hos Konungen anmälan göras af Justitise-statsministern eller den i hans ställe förordnad är.
Talmännen och vice talmännen aflägga inför Konungen följande ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad att vid detta riksmöte vara talman (vice talman) i Riksförsamlingens Första (Andra) kamare, lofvar och svär, vid Gud och hans heliga evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksförsamlingens rättigheter, i öfverensstämmelse med rikets Regeringsform.
Detta allt lofvar jag troget hålla, så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.» Då, vid något af de fall, 50, 52 och 55 §§ Regeringsformen omförmäla, Riksförsamlingen, endast på de i samma grundlags 54 § nämnde vederbörandes kallelse, till riksdag sammanträder, eger hvardera kamaren att bland sina ledamöter välja talman och vice talman, hvilka inför kamaren aflägga den föreskrifna eden.
Der förer Konungen sjelf eller, då Han så för godt finnér, någon af Statsministrarne ordet och meddelar
Riksförsamlingen berättelse om hvad i rikets stvrelse sedan nästföregående riksdag sig tilldragit.
Första kamarens talman träder derefter inför Konungen och framförer Riksförsamlingens underdåniga vördnad. § 79.
Den betjening, som hvardera kamaren i öfrigt för sig under riksdagen anser nödig, skall af talmannen och två af kamaren dertill utsedde ledamöter, efter samråd med sekreteraren, tillsättas. R. O. % 24.
St. fröt. 1847 och 1848■ 1 Sami. 1 Åfd. 23 Häft. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. B. Tillsättning af Utskott. § 81- R. 0. § 28.
Å. hvarje lagtima riksdag skola, inom åtta dagar efter riksdagens öppnande, H. F. § 55. tillsättas: ett Gransknings-utskott; ett Lag-utskott; ett Stats- och Bevillnings-utskott; och ett Banko-utskott.
Gransknings-utskoltet skall Bestå af tjugu, lag-utskottet af sexton, stats- och bevillnings-utskottet af tjugufyra och banko-utskottet af tolf ledamöter.
De väljas till halfva antalet från hvardera kamaren. § 82. R. 0. §§ 34 Derest i någondera kamaren väckes fråga, som icke tillhörer ofvan uppräk och 56. nade utskotts behandling, men är af beskaffenhet, att utskotts yttrande deröfver erfordras, skall, för frågans beredande, ett serskildt tillfälligt utskott, bestående af fem ledamöter, inom kamaren tillsättas; kamaren dock obetaget att, under det ett eller flere sålunda utsedda serskildta utskott äro i verksamhet, till något af dem hänskjuta med föremålet för dess tillsättning likartade frågor, som sedermera inom kamaren blifvit väckta. § 83.
Å urtima riksdag skola flere utskott ej bildas, än som erfordras för beredning af det eller de ärenden, hvilka då förekomma. § 84.
Hvardera karaarens elektorer välja inom sig ordförande.
Skrifvelse, N:o 83. 27 § 85.
Statsråds-ledamot må icke deltaga i val af utskotts-elektorer, och kan ej eller R.
O. § 41. dertill eller till ledamot i utskott väljas.
- Justitise—råd må icke väljas till ledamot i utskott.
Den, af hvilken Riksförsamlingen kan omedelbart fordra redo och ansvar, må ej deltaga i val till utskotts-elektorer eller till elektor utses, men är doek valbar tili ledamot i utskott, der redovisning för hans egna embetsåtgärder icke kan förekomma. § 87.
I utskott, sammansatt af ledamöter blott från endera kamaren, skall detta åliggande tillhöra den ledamot, hvilken denna kamares elektorer på deras vallista först uppfört. . § 88.
I de ständiga utskotten tillsättas sekreterare af ordföranden, gemensamt r. o. § 24. med vice ordföranden och en tredje ledamot, som af utskottet dertill blifvit ut sedd.
Derest göromålen inom något utskott så ökas, att de anses ej kunna med r. o. § 26. det vanliga antalet af ledamöter bestridas, må det stå utskottet fritt att anhålla mom. 4. 28 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. R. 0. § 79. R. 0. § 79. R. 0. § 57. mom. 1. R. 0. § 29. mom. 2 R.
F. §§ 106 och 107. om förstärkning; ankommande dock beviljandet deraf på kamrarnes sammanstämmande beslut, derest utskottet, som förstärkningen begär, består af ledamöter från dem begge, men i annat fall på den kamare, af hvilken utskottet blifvit tillsatt. § 91.
När utskottets ledamöter genom förfall hindras att sin befattning utölva, skall af vederbörande elektorer en suppleant utses att ledamotsbefattningen i ut skottet under tiden fullgöra. § 92.
Då ledamot af utskott två gånger å rad från utskottets sammanträden, utan laga förfall, sig afhållit, bör ordföranden sådant hos vederbörande kamare anmäla, på det annan ledamot i utskottet må, i föreskrifven ordning, inväljas.
C. Ärendemas beredning. § 93.
Alla utskott skola inom fyra dagar från den, då de utsedde blifvit, sammanträda och sätta sig i verksamhet.
De böra, så fort sig göra låter, afgifva de yttranden, som på dem ankomma. § 94.
Gransknings-utskottet å lagtima riksdag åligger att äska de i Konungens statsråd förda protokoll, med undantag af dem, som angå ministeriella ärenden och kommandomål, hvilka endast i hvad som rörer kända och af utskottet uppgifna händelser kunna fordras.
29 jande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 § af regeringsformen förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, skall utskottet, enligt 86 <§ regeringsformen, ställa den, emot hvilken sådan anmärkning förekommit, under tilltal inför riksrätt och målet för detta ändamål till justitiae-ombudsmannen öfverlemna.
Derest gransknings-utskottet skulle anmärka, att statsråds-ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg icke iakttagit rikets sannskyldiga nytta, eller att någon föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, eger utskottet att hos Riksförsamlingen göra sådan anmälan, som i 87 <§ regeringsformen omförmäles.
O. § 50. terna redovisande tjensteman yrka laga ansvar, må frågan af Riksförsamlingen mom.
2. kunna hos Konungen anmälas; men ej må sådan tjensteman personligen inför utskottet eller Riksförsamlingen till ansvar ställas, ej heller utskottet i klander af Konungens anordningar ingå. § 95.
Lag-utskottet tillkommer att afgifva yttranden öfver de från kamrarne dit R.
O. §§ 29 hänvisade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af grundlag och 33, eller af allmän civil- kriminal- och kyrkolag; börande under civil- och kriminallag älven inbegripas de delar af krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning till medborgare utom krigsstaten.
Det tillhörer ock lagutskottet att granska justitiae-ombudsmannens till hvarje R.
O. § 55. lagtima riksdag afgifna allmänna redogörelse och årliga berätttdser, äfvensom hans embets-diarier och registratur, samt att med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma. § 96.
Stats- och bevillnings-utskottet åligger att, efter delfående af Konungens i R.
O. §§ 50 afseende på statsreglering och bevillning afgifna förslag, utreda och föreslå så väl och 31- statsverkets inkomster och utgifter, som den till de sednares bestridande nödiga R' F> § 70r bevillningsbelopp och fördelning; att yttra sig ofver de inom kamrarne väckta frågor, som med ståts-regleringen eller bevillningen ega gemenskap; samt att behandla frågor rörande riksgälds-kontorets förvaltning, inkomster och utgifter. § 97.
Banko-utshottct tillhörer att undersöka riksbankens styrelse och tillstånd, samt r. o. ^ 53. 30 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. att hos kamrarna föreslä och i mål, för hvilka utskottet fått sig sådan makt af Riksförsamlingen uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om bankens förvaltning. § 98.
O. § 57.
Intet utskott, med undantag af gransknings- och banko-utskotten, samt, i mom.
2. frågor rörande riksgäldskontorets förvaltning, jemväl af stats- och bevillningsutskottet, må väcka nya frågor till afgörande i kamrarna, eller upptaga andra än de från dem hänskjutna ärenden. § 99.
Tt. O. § 42.
Utskott må jemväl om ärenden, som äro under dess behandling, inhemta upplysningar af enskilde medborgare. § ioo. K. o. § 45.
Derest utskott anser nödigt att, till öfverläggning om något ärende, med annat utskott sammanträda, skall sådant ske genom deputerade, på sätt utskotten derom öfverenskomma. § 101- It. O. § 41.
Utskott må ej hålla öfverläggningar inför Konungen, ej eller inför statsrätt.
F. § SS. dets ledamöter i de fall, då dem enligt regeringsformen uppdraget är att med konungslig makt och rätt styra. § 102. tt. O. § 40.
Talmännen, eller de, som deras ställen företräda, skola ega tillträde i ut skotten, dock utan, att i öfverläggning eiler beslut deltaga.
I utskott, der tysthetsed fordras, böra de sådan ed aflägga. § 105. R. O. § 58.
Skrifvelse, N:o 83. 3t § 104.
Då inom utskott omröstning med slutna sedlar anställes, bör en sedel alltid R.
O. § 5«. uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterna vid samman räknandet befinnas lika delade.
O. § 37. utdrag jemte utskottets yttrande lemna kamrarna del af sin skiljaktiga mening, mom> *• som i sådant fall bör till utskottets protokoll skriftligen afgifvas.
Dock må ut skottets betänkande härigenom icke uppehållas. § 108.
Utskottets expeditioner underskrifvas af ordföranden. R. O. § 72. c • D. Arendemas behandling i Kamrarna. § 106.
A hvarje lagtima riksdag låter Konungen inom åtta dagar efter riksdagens R.
O. § 27. öppnande, jemlikt 60 § regeringsformen, till Riksförsamlingen afgå proposition om statsverkets tillstånd och behof, innefattande äfven förslag, rörande sättet att genom bevillningar fylla hvad staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar.
Skrivelser och propositioner i andra mål, än här ofvan nämnda, må Konungen, när
Han under riksdagens lopp så för godt finnér, riksförsamlingen meddela.
Konungens skrivelser och propositioner till
Skrifvelse, N:o 83. R. 0. § 48. R. 0. § 44. mom. 1. R. F. § 86. R. 0. § 29. moni. 2. R. F. § 107. mom. 2. R. F. § 90 och 107. mom. 2.
Af riksdagsman gjord motion bör alltid skriftligen tiil protokollet aflemna! och, då den angår stiftande eller ändring af lag eller allmän författning, jemväl innehålla förslag till dess ordalydelse.
Föredragningsämnen i kamrarne äro: l:o Konungens skrifvelser och propositioner; 2:o Riksdagsmäns inom ena eller andra kamaren framställda förslag; 5:o
Dock må af riksdagsman väckt fråga kunna, utan föregående hänvisning till utskott, af kamare nedläggas, om den, som frågan väckt, det medgifver eller två tredjedelar af kamarens närvarande ledamöter sådant besluta. § no I händelse, vid kamares sammanträde, fråga af riksdagsman väckes, att statsrådet, eller någon dess ledamot, eller föredragande, sitt embete på obehörigt sätt utöfvat, böra dervid endast följande ordalag nyttjas: »det är anledning till anmärkning emot statsrådet, eller den eller den ledamoten eller föredraganden, hvarom remiss begäres till gransknings-utskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas».
Sådan remiss skall då genast ovägerligen verkställas. § inunder Riksförsamlingens eller dess afdelningars öfverläggningar och pröfning må icke i annat fall, eller på annat sätt, än grundlagarne föreskrifva, komma frågor om embets- och tjenstemäns till- eller afsättande, Regerings- och Domaremakternas beslut, resolutioner och utslag, enskilde medborgares och korporationers förhållanden, eller verkställigheten af någon lag, författning eller inrättning. § 112.
Mnj:ts j\’äd.
Skrifvelse, \:o SÖ. g 112.
Hvar och en allmän fråga, som i kamare första gången förekommer, skall, så framt ej kamaren enhälligt densamma genast till utskott förvisar, ligga på bordet till nästa sammanträde, då sådan hänvisning, derest frågan ej blifvit nedlagd, bör ske.
Derest fråga uppstår, om eller till hvilket utskott ett mål hänvisas bör, skall sådan tvist blott för det sammanträdet kunna läggas på bordet, men vid det nästföljande ovilkorligen afgöras. § 115.
Ltskotts betänkande öfver fråga af allmän beskaffenhet skall, ehvad utskottet är af endera kamaren eller af bada tillsatt, i begge hamrarne för ärendets afgörande föredragas.
Lag-utskottets betänkanden skola först föredragas i första kamaren, — betänkanden från kamrarnes öfriga gemensamma utskott, först i andra kamaren, och betänkande från utskott, som blott den ena kamaren tillsatt, först i denna. § 114.
Dä betänkande från utskott inkommit, skall målet efter första föredragningen hvila på bordet.
Efter nästa föredragning, ehvad öfverläggning egt rum eller icke, må det, på flera ledamöters förenade begäran, uter blifva hvilanda.
Frågor af annan än allmän beskaffenhet, äfvensom utskotts förberedande hemställande» och förfrågningar, må genast afgöras, derest icke någon kamarens ledamot bordläggning begär. § 115.
Vid kamares sammanträde eger hvarje dess ledamot rätt att, stående och från sin plats, till protokollet fritt tala och utlåta sig i alla frågor, som under öfverläggning komma, och om lagligheten af allt, som inom kamaren sig tilldrager.
Sker det, eger kamaren pröfva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må af talmannen erhålla tjenlig föreställning och varning, eller om saken bör till laga domstols behandling öfverlemnas, eller ock alldeles förfalla.
Trot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 Höft. 5 B.
O. §49. inom. 1. R. O. § 49. morn. 2. R. O. 5 50. 34 Kongl. Maj: t» Nät'.
Skri frelse, N:o 85. § R. 0. § S5.
När ett anine skall slutligen afgöras, böra alla dertill hörande handlingar uppläsas, sä framt någon kamarens ledamot sådant öskar.