Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— — 191 13 7 —— rf-: — — .— 33 14 130 46 11 844 18 3 —.— — — 12') 35 3 348 16 10 39,158 24 29,156 5 4 36,550 — — 35,511 10 8 26,000 — 37,000 — — 29,000 — — 36,000 -- — 36,000 — — 36,000 106,445 10 94,406 23 4 74,886 13 3 66,050 10 4 46,965 46 4 24,851 38 5 26,273 46 5 33,422 38 5 53,187 32 2 60,012 21 2 104,996 12 3 92,255 37 4 73,080 7 6 64,177 8 7 43,221 37 7 24,666 15 4 25,882 28 3 33,389 7 11 51,199 21 4 53,828 47 10 45,631 40 8 — — — — — — . — — 1,422 8 7,148 40 19,764 41 9 6,824 37 47,787 15 12,038 34 8 19,520 10 1 8,836 2 11 19,084 12 22,114 7 11 55,387 13 4 . . , ... —— 285,355 4 8 287,883 32 2 302,214 42 10 316,131 31 3 335,926 33 10 351,713 11 8 288,348 15 9 282,557 29 8 273,677 45 5 283,276 39 7 63,364 43 11 5,790 34 1 8,879 32 3 -—ta— t Lit. B. Öfversigt af kostnaden för Papperstillverkningen vid fumba åren 1889 1843.
Debet. 1839. 1840.
Papper under arbete från förra året ....
1,599 — 2,703 — Ordinarie aflöning . . . 12,863 33 9 12,636 13 9 Öfverarbete, premier, qvinfolksarbete m. m. 2,026 3 S 943 31 8 Extra pappersarbetares aflöning 386 24 — 1 70 40 — lludimaterier 8,211 10 11 8,166 22 — Ved 1,559 46 8 1,772 42 6 Förslitne och använde inventarier 918 18 10 293 41 8 Utfodring för dragare . 768 43 5 800 •28 8 Skäring af papper för Privat-Bankerne . . . 149 16 — 24 32 — Diverse omkostnader . 314 15 8 210 41 11 Summa tillverknings- kostnad 28,797 25 11 27,733 6 2 Hvarförutan på pappers- tillverkningen blifvit förde:
Medicameuter och Lä- karevård 457 32 9 674 5 Pensioner och under- stöd åt fattige . . . . 492 40 6 723 37 — Rese- och traktaments- kostnader 760 44 1,161 3 4 Nybyggnad och repa- rationer 12,162 46 2 4,075 — 4 Brukets allmänna om- kostnader 4,173 2 11 4,156 10 2 •22 4 ty Pappers - tillverkningen 7 1U har gifvit utöfver hvad densamma blifvit på- fördt . . • 17,241 •40 — — -V Summa 64,086140 3 33,523 14 — 1841. 1,055 12 772 15 8 1,972 12,949 19 5 1,892 44 8 3,257 5 3 181 9,544 •2,086 32 •26 40 7 4 4 13,627 •2,159 16 2 11 8 411 473 19 5 8 9 495 549 2 •26 10 4 62 11 2 105 103 8 47 6 28,480 3 10 523 27 6 795 27 2 1,056 5 4 1,137 25 9 976 11 4 590 19 8 6,384 10 — 7,493 15 3 3,788 27 2 33 4,759 26 6 ■12,723 4 4 — — 1842. 35,222 32 11 14,776 18 14-1,209 J371 2j 149,9991 3| 3| 1843.
JOj-k.
0 0 0 16 — 3,027 15 — 11,519 1,700 •24 19 5 4 90 7^5 41 25 4 7 553 14 7 31,984 12 3 679 47 1,316 16 10 1,235 5 4 821 47 4 3,881 19 10 40 “7,984 1 9,444 1 2 149,4131 5] 9 Credit.
Värde af färdigt papper:
I. efvcreradt till Banken Till främmande . . . . För Brukets räkning .
Qvarstående till nästa år Värde af papper under arbete till följande år
Pappers - tillverkningen har gifvit mindre än hvad densamma blifvit påfördt 56,541 4,005 273 559 1839. 31 '61,378 2,708 40 1840.
•25,217 16 2,044 .— 403 46 676 8 28,346 1,055 9,121 22 39 10 1841.
•28,353 3,686 528 ■32,569 1,972 ■25 6,667 11 10 1842. 16,184 21,244 741 1,395 — 10 '39,565 1,400 9,033 46 1843. 29,269 32 18,664 •24 587 2 291 43 48,813 600 Summa 164,08614o! 3| 138,5231141—j |41,208|37| 2| |49,9991 3j 3) 149,4131 5 9 (Tillhör Banko-Fullmäktiges Berättelse 1844J Lit.
C. Sammandrag af Tumba Bruks Vinst- och Förlust- m. fl. räkningar Debet.
Vinst- och Förlust-Räkningen.
Genom skäring och sortering uppkommen skillnad i lumpvärde.
Afgång på lump Skillnad i bokförings- och försäljningsvärde af Hvete Förlust på förslitne och obrukbare inventarier Vid Bankens tryckeri makulerade tulloch koi tstämpel-blankelter .
Af Låne-Afdelningen påförd förlust å på auktion försåldt papper.
Enligt Högh Banko-Utskottets beslut den 2g9 1840 afförde D:o D:o D:o . . . D:o d. Y 1840 D:o . . .
Jordbruket pålorde utöfver hvad del inbringat Mjölqvarnen d:o d:o .
Papperstillverkningen d:o d:o . . .
DifFerence, uppkommen genom run stycksbråk
Brukets bokförda kapital-behållning ökad med 1839. 47 36 1,219 46 39 36 844 15,786 25 10 11 2 18 Summa 17,935 22 11 1840.
143 72 301,432 1,115 2,839 9,121 13 46 21 16 23 39 1841. 32 20 10 129 6,667 35 11 11 3 10 18 42. 8 85 29 524 348 9,033 21 14 19 41 16 4 10 9 3 1843. 11 36 9,598 42 10 2 9 314,725 16 8 6,829 Räkningen med Låne-Afdelningen.
Under året lefvereradt papper, upptaget i värde till Papper efter nya sedel-försöken .
Bokförda värdet å en till Banken öf verlåten läderslang Tumba Bruks skuld till Låne-Afdeln i ogen upptages i Bankens räkenskaper till Kassa-behållning hos Bruksförvaltaren vid årels slut 59,114 24,666 185 Su mina 83,965 Capital-Conto.
Nedsättning i Brukets bokförda kapital-behållning Utgående Balance 351,713 15 23 11 27,067 510 25,882 391 16 24 28 18 20 10,029 21 6 9,610 31 2 28,851 33,389 33 8 7 30 16,089 670 51,199 1,988 47 21 10 10 29,175 11 53,828 47 6,183(211 10 4 46 11 53,851138| ö| 62,273 46 5 69,947 31 5 89,187 32 63,364 288,348 43 15 11 9 5,790 282,557 34 29 1 8,879 32 273,677 45 283,276 39 Summa 351,713 11 8 351,713 11 8 288,348 15 9 282,557 29 283,276 39 Utgående Balance-Conto.
Kassa-behållning 185 23 1 391 18 0 33 30 6 1,988 10 10 6,183 21 4 Tumba Bruks med jordegendom, åbygg- nader och fasta inventarier . . . 301,432 21 7 250,000 — — 250,000 — — 250,000 — 250,000 — — Rudimaterier, förråder oell lösa inven- ••»••••••• • 65,717 26 5 62,031 20 7 59,581 24 3 56,806 33 5 70,278 6 6 Fordringar 5,879 27 7 2,199 23 5 6,365 13 4 18,070 33 4 16,827 32 11 Förskottsmedel för nya sedel- och pap- pers-försöken 3,349 47 5 Summa (376,565 CTillhör Banko-Full magli ges Berättelse 18440 1 2 < |314,622(l4 | 2(315,980[20! 1 326,865 29 7|343,289( 12 9 för åren 18 3 g—t 8 43, enligt de för samma år upprättade Bokslut.
Vinst genom utbyte af lump-alFall och sopor ««••••••••
Skillnad i bokföringsvärde och försälj nings-belopp af gammal koppar .
Gammal koppar och bly efter repara tioner, försålde för Hudarne efter 2:ne utlefvade hästkrea tur försålde för Brukets åsätta värde enl.
Banko-Ut skottets beslut den 2£ 1840 .
Inllutne hyresmedel för magasinet Stockholm Jordbruket påfördt mindre än det in bringat Mjölqvarnen d:o d:o . .
Papperstillverkningen d:o d:o . .
Dillerence, uppkommen genom run stycksbråk
Brukets bokförda kapital - behållning minskad med 1839. 52 286 355 17,241 10 12 8 40 1840. 114 11 775 12 250,000 191 267 63,364 8 40 13 43 10 5 11 1841. 447 591 5,790 10 23 34 1842. 14 945 190 8,879 16 1843. 133 33 9,444 16 14 1 Su mma 17,935 22 11 Räkningen med Låne-Afdelningen.
Ingående balance Förskott under året till Bruksdriften .
Bruk påförd förlust på i Banken å auktion försåldt papper . .
DilFerence af runslycksbråk . . . . 46,965 37,000 46 314,725 1G| 8| 6,829|2oj-| 10,029 21 6 9,610 31 2 24,851 29,000 38 26,273 36,000 46 33,422 36,000 524 38 41 53,187 36,000 32 Summa 83,965|46j 4} 53,851138| ö| 62,273|46| ö| 69,947|3l| ö| 89,187 32 Capital-Conto.
Ingående balance.
Ökning af Brukets bokförda kapitalbehållning 335,926 15,786 33 10 25110 351,713 11 288,348 15 282,557 29 273,677 9,598 45 42 Summa 351,713 11 8 351,713 11 288,348 15 282,557 29 8 283,276 39 Utgående Balance-Conto.
Skuld till Låne-Afdelningen . . .
Kapital-behållning 24,851 351,713 38 11 26,273 288,348 46 15 33,422 282,557 38 29 53,187 273,677 32 45 60,012 283,276 21 39 Summa |376,565| 2| l|314,622|l4| 2|315,98o|2o| 11326,865|29| 7|343,289| 121 9 t I - . ‘
I ' Berättelse om förvaltningen af Tumba, denna tomt uppförda nedra verkhuset med dess macliinerier äfvensom mjölqvarnen, men på hvilket conto förts, utom underhållskostnader, äfven kostnaden för uppförandet af nya boningshus m. m. för Comministern. 4:o Stora boningsbfggnaden (der de fleste arbetarne bo, uppförd på 1820-talet) med R:dr 52,687: 16. 10.; och 5:o öfra verkhuset med R:dr 10,292: 28. 2, eller tillsamman R:dr 301,432: 21. 7.
Då emedlertid härvid förekom: att nybyggnads och reparations-conto blifvit påfördt det belopp, hvarmed alla •vid bruket verkställde reparationer och förändringar årligen öfverstigit ett bestämdt anslag af 600 R:dr, som påförts papperstillverkningen; att derunder inbegreps kostnaden för hvarjehanda för Brukets byggnader alldeles främmande föremål, såsom uppförandet af Fittja bro m. fl.; att den på öfra verkhusets conto upptagne summa endast utgjorde värdet af materialier, som Bruket tillsläppt under det att en vida större utbetalts omedelbart från Banken, genom serskilda committerade, utan att gå genom Brukets cassa eller räkenskaper, samt sålunda serdeles de på conti 2, 3 och 5 balancerade summor icke utvisade hvad de derunder innefattade byggnader och fasta inventarier verkligen kostat, och än mindre hvad de kunde anses vara värde; hemställde Fullmägtige till Banko-Utskottet vid Riksdagen 1834—1835, att samlelige dessa conti måtte i Brukets räkenskaper få afforas, samt deremot hela Bruket (med tillhörande byggnader och fasta inventarier) uppföras i en post till ett värde 200,000
R:dr; men denna hemställan blef icke bifallen: förnyad vid Riksdagen 1840, blef den på det sätt bifallen, att Brukets hela värde upptogs till 250,000 R:dr, ungefär motsvarande brandförsäkringsbeloppet för byggnaderne.
Den afskrifning på det hela afR:dr 51,432: 21. 7., som härigenom ägde ram å Brukets i dess böcker upptagna värde, föranledde icke den ringaste nya utgift af Banken eller förändring i den kostnad, hvartill Tumba med alla tillhörigheter då stod Banken.
Den verkade endast en nedsättning af det värde, denna egendom, d. v. s., valutan för Bankens derföre gjorda kostnad, ansågs äga.
I Bankens egna böcker upptagas, enligt 4 § i Banko-lagen, hvarken värdet af Tumba Bruk och dess inventarier, eller några andra förskott för bruksdriften, än Brukets kontanta kassabehållning, vid beräkningen af Bankens tillgångar.
För att, så vidt möjligt är, gifva en öfversigt af hvad Tumba Bruk i dess närvarande skick kostat Banken, få Fullmägtige lemna nedanstående Bil. till Banko-Fullmägtiges Berättelse 1844• 2 >8 Berättelse om förvaltningen af Tumla sammandrag af de dertill, enligt Bankens räkenskaper, använde summor.
Dock få Fullmägtige härvid upplysa, dels att härförutan, särdeles under de äldsta tiderne, omedelbart från Banken blifvit utbetaldte gratificationer, aflöningar och pensioner, hvilka hufvudsakligen varit föranledde af befattningar i och för Tumba, men hvars sammanräknade belopp dock icke kan vara betydligt; dels att, ehuru dessa summor sammanförts i Riksdaler, utan åtskillnad på olika silfvervärde, de utgått efter ganska olika myntvärden, dels ock att dessa tillgångar icke endast användts för Tumba Bruks egentliga behof, utan äfven till flere, för Bruket mera främmande, ändamål, såsom för uppförandet af Fittja bro R:dr 18,725, till dels i godt mynt; för uppförandet af Botkyrka-Församlings Fattighus Sp.
R:dr 2,346: 45. 1.; för uppbyggandet af Tumba Comministersboställe, m. ra.
Enligt Bankens räkenskaper, hafva för Tumba användts utöfver värdet af derifrån gjorda lefverencer: l:o Under åren 1755'—1778 till inköp af Tumba hemman, Hamra och Nohlinge egendomar, samt Brukets uppförande och förläggande, afskrifvet vid Riksdagen 1778, Sp. R:dr 64,443: 18. 7. 2:o
Under åren 1780—1829, fördt i Bankens räkenskaper inom linien 1834 105,904: 37. — 3:o Under åren 1830-1833, ersatt af Bankovinsten för samma år 45,631: 40. 8. 4:o Under åren 1840—1843 29,162: 32, — 5:o För Öfra Bruksbyggnaden omedelbart af Banken utbetaldt, under åren 1830—1834.
. . . 89,005: 12. 7. Summa R:dr 334,147: 44. 10. härifrån afgå uppburna förlagsförskott, öfverstigande lefverering under åren 1834—1839 81,238: 21. 2.
Återstod af Banken utgifvet R:dr 252,909: 23. 8.
Härföre äger Banken Tumba Pappersbruk med byggnader, machinerier, inventarier och fordringar, vid 1834 års slut i Tumba räkenskaper upptagna, efter afdrag af den bland Bankens tillgångar upptagna cassabeliållning B:ko R:dr 6,012: 21. 2., till B:ko R:dr 337,276: 21. 2.
Att härutöfver för de äldre tiderne afgifva mera i detalj ingående redovisningar för hvarje slags utgifter och rörelse vid Tumba, skulle erfordra Berättelse otti förvaltningen af Tumba. >9 en omslutning af äldre räkenskaper, som icke tiden medgifvit.
Men Fullmäktige få fästa uppmärksamheten derå, att vid deras, till Banko-Utskottet 1840 afgifna Berättelse öfver förvaltningen af Tumba, finnas, under Litt. A, B, C, bifogade tabeliariska jemföraude uppställningar af de förnämsta, fölen fullständig kännedom af Verkets ställning tjenande förhållanden under de 10 åren 1829—1888, och en lika, efter samma grunder utarbetad, öfversigt bifogas under Litt. A, B och C. 7:o Genom vidtagandet af ändamålsenliga förändringar, bör det ock blifva möjligt, att Tumba kan dr ifvås med vinst så väl som enskildes pappersbruk, som gifva betydlig behållning årligen.
Detta bör ske sä mycket lättare, som Tumba har stora förmåner framför andra.
Det behöfver icke betala eller beräkna ränta på sin fasta egendom och inventarier, det har Banken och Staten till en säker afnämare till en betydlig del af sina tillverkningar, för hvilka Bruket sjelf bestämmer priset, och det får tillika räntefritt disponera ett rörelsekapital af 36 ii f0,000 R:dr B.ko årligen; och 8:o
Men skulle Tumba ändå, oaktadt allt detta, icke kunna förvaltas utan förlust, så återstår att taga i öfvervägande, om det ej kan bortarrenderas, med vilkor, att arrendatorn, under behöriga controller och till bestämda priser, tillverkar alla de papperssorter, som Banken och Staten behöfver till sedlar, Charta Sigillåta, tullduksstämplar, kortconvolut, m. m., samt åtager sig att på Tumba underhålla de ombud, som af vederbörande ditsändas, när sådan tillverkning skall försiggå.
Formarne till dylikt papper böra naturligtvis i embetsverken förvaras, och om den ymniga småsedelstillverkningen upphör, såsom Revisor erne föreslagit, blir derigenom
Bankens behof af sedelpapper ganska betydligen minskadt.
Vid upptagandet af dessa punkter, få Fullmägtige först fästa uppmärksamhet å hvad redan förut är anfördt, och som närmare upplyses af den härvid under Lif. A bifogade öfversigt af Tumba bruksrörelse åren 1834—1843, nemligen, att papperstillverkningen under de fleste af dessa år, d. v. s. 1834—1839, gifvit vinst, ehuru den belastats med betydliga, för densamma främmande utgifter, såsom nybyggnader och anskaffande af fasta inventarier.
De för Bankens eget sedelpapper bestämda priser äro visserligen grundade på af Banko-Fullmäglige sjelfve fastsläldta pris, men ao Berättelse om förvaltningen af Tumba. att de icke äro för högt tilltagna, med afseende på den serskilda beskaffenhet och den stränga controll vid tillverkningen, hvilka för dem erfordras, torde nedanstående jemförelse med annat sedelpapper utvisa.
Enligt från Franska Banken, genom Kongl. Maj:ts Beskickning i Paris meddelade upplysningar, kostar ett ris om 500 sedelblanketter, tillverkadt under tillsyn vid ett, enskild man tillhörigt, pappersbruk, Banken 110 Francs, å 23 sk. per franc
Papperet till Svenska Bankens dyraste sedlar (å 500 och 10oR:dr, och hvartill formatet är ungefär lika med det till Franska Bankens sedlar) beräknas Banken till 21 R:dr för 1,000 st., hvilket gör 1-j-äE^dels skilling för stycket.
Bankens sedlar kosta fullt färdiga ungefär 40 centimer, något öfver 9 sk.
Svenska Bankens sedlar, å 500 och 100R:dr, kosta fullt färdiga B:ko R:dr 28: 9 sk. 4 r:st. för 1,000 (hvaraf R:dr 3: 5.
4. för namn-underskriften), hvilket gör något öfver l|-:dels skilling stycket.
Uti Engelska Banken hållas de närmare förhållanderne vid dess sedeltillverkning hemliga, men då officiella handlingar ådagalägga, att denna Bank år 1831 med en sedelstock, nämnde år uppgående till 20 millioner L.
St. och icke utgifvande någon sedel under 5 L.
St., för sedelpapper utbetalte 4,866 L.
St. (ä 12 R:dr
Beträffande det under vissa förutsättningar väckta förslag, alt ställa tillverkningen af sedelpapper, m. m., på arrende, det vill säga, att under nödige kontroller öfverlemna denna tillverkning åt enskild entrepreneur, så, utom att de anförde exemplen från Franska och Engelska Bankerne visa, att kostnaden skulle blifva ganska stor, troligen större, än under närvarande förhållanden, måste en annan omständighet af största vigt tagas i betraktande.
En enskild entrepreneur kunde naturligtvis icke åtaga sig en sådan lefverering, utan med säkerhet för ett visst antal af år, af lefverering utaf ett visst belopp sedelpapper af till sammansättning, o. s. v., bestämda slag.
Detta är honom nödvändigt, för att kunna beräkna, hvilka materialier, som skola upphandlas', och de utgifter], som bestämma anbuden.
Om således antingen inträffande omständigheter skulle föranleda en förändring i hela sedelsystemet — med de teckniskt-mechaniska kunskapernes stigande Berättelse om förvaltningen af Tumba. 21 stigande tillväxt, kan man aldrig förutse, när ett sådant behof inträder — eller om Rikets Ständer skulle besluta någon förändring i de befintliga sedelslagen, eller i de erforderlige beloppen, måste Banken antingen, så länge det afslutade contractet fortfore, emottaga ett dyrt papper, som säkerheten fordrade, att genast med ny kostnad förstöra, eller ock underkasta sig hvilka uppoffringar, entrepreneuren funne för godt att fordra för konlractets häfvande eller förändring.
Stockholm den 11 Juli 1844. C. F. Horn.
Aug. von Hartmansdorff. M. C. Bergwall.
Josef Wallin. N. Sandblad.
Joh. Olsson.
Bernhard Rosenblad. Abr. Z.
C. Norman. G. B. äppelqvist.
C O Ossbahr.
Bil. till Banko-Fu/lmägtiges Berättelse 1844' 4 STO C K HO LM , ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET, 1844.
Banco-Ul skottets Utlåtande, N:o 3• 1 N:o 3.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Äng. 1844, kl. 11 f. m. Memorial, med återlemnarule af Herr J.
Bobergs motion, angående skyldighet för Privat-B anker ne att hulla invexlings-contor i Pit eå Stad.
Jemte Protocolls-utdrag af den 3 dennes, som nästlidne dag till Utskottet inkommit, liar Wällöf], BorgareStåndet till Utskottet remitterat en af Herr Jon Boberg väckt motion, innefattande, att ”sedan Svenska Privat”Banks-sedlar numera spridtsig temligen allmänt kring land och rike, men ”dessa i elen allmänna rörelsen, serdeles i de norra orterne, så mycket mera ”ega dålig credit, som de icke emottagas i kronans uppbörd”; finge han, ”med kännedom om de menliga och ofta svåra följder, som derigenom, åtminstone i Norrbotten, tillskyndas innehafvare af dessa sedlar”, föreslå, ”att ”Privat-Bankerne måtte åläggas, vid deras privilegiers förlust, att i Piteå ”stad hålla ett Utvexlings-contor, der allmänheten vore berättigad alt, mot ”Privat-Bankernes sedlar, tillvexla sig Svenska Banco-sedlar.”
Riksdag behandlades väl af Banco- och Lag-Utskotten, i sammanhang med frågan om en ny lagstiftning för Privat-Banker, en då väckt framställning i enahanda syftning, som ofvanberörde till Banco-Utskottet nu remitterade; men som det icke kan tillkomma Banco-Utskottet att yttra sig öfver frågor, som afse att ålägga nuvarande Privat-Banker någon skyldighet, utöfver hvad de för dem fastställde Reglementen bestämma; får Utskottet, med åberopande af 44 §• 3 mom.
Riksdags-Ordningen, ifrågavarande motion till Vällofl. Borgare-Ståndet återlemna.
Stockholm den g Augusti 1844» Bih. till R.
Prot. 1844. 6 Sami. 1 Afd. 2 Haft. 1 o Banco-Utskattcts Utlåtande, 4vo 4.
Ani. till Exp. Utsi. d. 22 Airg. 1844 II. 11 f. m.
Utlät antie öfver Kyrkoherden C. M. Litkners ansökning om eftergift af öfver ränta för åtskilliga Discontlån.
Kyrkoherden C. M. Lithner har hos Utskottet skriftligen anhållit, det han, som i egenskap af löftesman för 4 af H. T. Agren och D. F. Björnberg hos Låne-Contoret i Götheborg upptagne lån, nödgats till större delen gälda berörde låns capital-belopp, måtte undfå eftergift af den å samma lån upplnpne öfverränla; varandes af sökanden, såsom stöd för bifall härtill, åberopade intyg af närmast boende embetskamrater samt KronoLänsrnannen C- G.
IVet t ervik, hvaraf upplyses, att Lithner skall, jemte en sjuklig hustru, tvänne åldriga och fattiga svägerskor, samt sju ännu oförsörjda barn, befinna sig i ytterst torftiga omständigheter, föranledde icke allenast af flera honom öfvergångna olyckor, utan äfven och lmfvudsakligast genom den, för gäldande af ofvan omförmäldta lån, under flera års tid verkställda inuehållning af halfva inkomsten utaf sökandens innehafvande pastorat, samt att odelade inkomsten af pastoratet, hvilken icke skall uppgå till mer än 4°° B:dr Banco årligen, knappast vore tillräcklig för en talrik familjs uppehälle.
Af ett utdrag utaf
Direetionens öfver Låne-Contoret i Götheborg Protocoll för den 1 r och 18 näsllidne Juni, bilagdt ifrågavarande skrift, har Utskottet inhemtat: att de förbindelser, för hvilka Kyrkoherden Lithner till Låne-Contoret häftar äro: a) för ett af II.
T. Agren mot borgen af Lithner och Enkan C. E. Norberg upptaget, d. 9 November 1827 förfallet, lån ä 84o Rtdr, som blifvit till capitalet fullt betaldt; b) för ett af D. F.
Björnberg mot borgen af Lithner och G. A.
Björnberg upptaget, d. 25 Juni 1828 förfallet, lån å 270 R:dr, hvilket jemväl är vordet till capitalet fullt betaldt; c) för ett af D. F. Björnberg mot sistnämnde borgen upptaget, den Banco-UIskottcls Uttåtande, N:o 4. 3 29 Augusti 1828 förfallet lån å 180 R:dr, som icke allenast blifvit till capitalet fullt återbetaldt, utan ock ett belopp af 23 R:dr 43 sk erlagdt i afräkning å den upplupne öfver-iantan; samt d) för ett af D. F.
Björnberg mot samma borgen upptaget, den 29 September 1828 förfallet, lån å 320 R:dr, likaledes lill capitalet fullt godtgjordt; att å dessa Lån inbetalningar, till belopp af 886 R:dr 6 sk. blifvit verkställde med medel, som influtit af Kyrkoherden Lithners löneinkomster af Börstigs Pastorat; att öfverräntorna utgöra: å II. T. Ågrens lån på 84o R:dr . . R:dr 24. 7. å D. F.
Björnbergs på 270 R:dr . . „ 262: 9 2. a d:o på 180 R:dr . . „ i44: 20. 8. å d:o på 3ao R:dr . . „ 243: 8. 10. eller tillsammans B:co R:dr 1,102: i5.
3. hvilket belopp, jemte de af Konungens Befallningshafvande ådömde ersättningar för lagsökningskostnader, alltså utgör Kyrkoherden Lithners återstående skuld Lill Låne-Contoret; samt, i afseende å öfrige gäldenärer för ifrågavarande lån, alt Agren, efter det hans obetydliga egendom blifvit i mät tagen och försåld, för skulden hållits bysatt från d 3 Oct. i83a till den 18 Juni i833, utan att sådant verkat till erhållande af någon betalning, och att han, som efter lösgifvandet ur bysättningshäktet icke egt någon tillgång, befinner sig i utfattigt tillstånd; alt så väl G. A.
Björnberg, som D. F. Björnberg, vid bristande betalning, hållits bysatte, den förre från Januari i83o till den 16 Mars i832, och den sednare från April i832 till början af år 1833; att båda gjort concurs, deruti fordringarne blifvit bevakade, utan att något derigenom vunnits, enär ingendera massan lemnat minsta tillgång för oprioriterade borgenärer, samt att D. F.
Björnberg numera aflidit i utfattigt tillstånd, och Q. A. Björnberg, boende inhyses inom Binnebergs Tingslag, befinnes i yttersta fattigdom
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet visserligen funnit de angående Kyrkoherden Lithner anförde och genom de ingifna betygen styrkte omständigheter vara i hög grad ömande; men anser sig 4 Bano-Utskottels Utlåtande, N.-o 5. hvarken böra tillstyrka eftergift af den räntevinst, Banken för dess genom Låne-Contoret uti vanlig
Discontväg utlånta fond eger att påräkna, eller genom ett för långt sträckt deltagande gifva anledning till obetänksamheten att ingå äfventyrliga borgensförbindelser, hvarföre Utskottet, endast velat, såsom en lindring i Kyrkoherden Lithners svåra belägenhet, hos Rikets S änder tillstyrka, det eftergift för skillnaden emellan 5 och 8 procents ränta å de lån, för hvilka Kyrkoherden Lithner hos Låne-Contoret i Götheborg, till följd af ingången borgen, häftar, måtte honom beviljas.
Stockholm den 21 Augusti 1844- N:o 5.
Ank. till Jixp.
TJtsk. drn 22 Äng. 1844. kl. 11 f. m.
Utlåtande i anledning af gjordt accords-anbud till liqvid \af ett utaf numera aflidne Grosshandlaren P- Johcson Hegardt hos BancoDisconten upptaget lån.
Ilos Utskottet har Rådmannen Jeremias wennergrens enka, Petronella Wennergren, uti ingifven ansökning anhål it om eftergift af öfver-räntan å ett utaf numera aflidne Grosshandlaren P. Jo/uson Hegard, mot borgen af Handlanden C.
Hegardt och Rådmannen Jeremias Wennergren, den i5 Februari 1821 uti Banco-Disconten upptaget lån, stort 1,800 R:dr, mot det att samma låns capital-återstod af sökanden och förenämnde C. Hegardts rnåg, Handlanden II.