Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Myntwerket, hwars machinerier blifwit ytterligare förbättrade MiMmE. ock tillökce, har kunnat utan swärighet fullgöra den myntning af guld och silfwer, som kommit i fräga, men har förnämligast warit sysselsatt med utprägling af nytt kopparmynt ester den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer wid sista Riksdag antagne grund.
Pensioneringen ä Civil-Statens Pensions-Catza har under den Civil-St^ förflutna tiden fortgätt i öfwerensstämmelfe med fastställde reglemen- sions-Casia. ten.
Ehuru pensionernes antal naturligtwis ökat sig, har fonden likwäl wunnit sädan tillwäxt, att, dä behällningen wid 1833 ärS stut gjorde 888,464 N:dr 41 st. 8 r:st., densamma wid 1838 ärs utgäng Upgick till 1,239,545 N:dr 46 st. 3 r:st.
Den ärliga utbetalningen af pensioner till sa wäl afskedade civila embets- och tjenstemän, som enkor och barn, erfordrar nu omkring 76,000 N.dr Banco, hwaremot fondens inkomster, genom Statsanslag, räntor ä mlänte medel och delägarnes bidrag, utgöra omkring 157,000 68 Banken.
R:dr ärligen, uri hwilken summa sistnämnde bidrag ingär med 29,500 R:dr om äret.
Af Riket Ständers är 1835 församlade Revisorer framställdes fräga om pensionsbeloppens förhöjning i de högre clatzerna ä Tjenste» manna Pensions fonden, i ändamäl att förminska Statens äliggande att embets- och tjenstemän pensionera, men Civil-Statens är 1837 för» samlade fullmäktige, som öfwer omförmälde framställning sig utlätit, hafwa, ehuru erkännande att det skulle wara med bäve delägarnes egen fördel och inrättningens ändamäl öfwerensstämmande att pensionerna kunde förhöjas, dock ansett sig icke kunna medgifwa nägon förhöjning i de enligt 1832 ärs reglemente fastställde pensions-belopp, enär inrättningens tillgängar ej blefwe tillräcklige till bestridande af en ökad pensionering, samt enär ej pä förhand lät beräkna sig i hwad mon förhöjda pensioner jemwäl kunde föranleda till ökadt antal pensionairer.
Med hänsigt till inrättningens beständ är äfwen tjenstemanna pensionernas förhöjning för det närwarande sä mycket betänkligare, som den progressiva tillökningen af pensionerne ä enskilda Enke- och Pupill-fonden wisat sig sä betydlig, att redan hos Civil-Statens ofwanbemälde fullmäktige fräga upstätt om behofwet af Enke-fondens framtida förstärkning.
Myntbestämningens beständ har blifwit pröfwadt och uthällit profwel pä det fullkomligaste sätt.
1837 ärs swaga skörd gjorde införskrifning af utländsk spanmäl nödwändig, sä att, under loppet af nämnde är och 1838, nära 450,000 tunnor inkommo.
Detta owanliga behof af Utländsk säd, det största som ägt rum sedan 1826 ars mitzwäxt, inträffade samtidigt med minskad afsättning och lägre pris ä Rikets förnämsta exporc-artiklar, i följd af rubbade kandell och credit-förhallanden i andra länder.
Under detza mchgynnande omständigheter utgick omkring 69 1 million Riksdaler Specie af Bankens metalliska fond, men wexelkursen höll sig i allmänhet wid pari.
Största delen af det 1838 utförda belopp i Specie har, redan under sistlidet ar, lill Banken ater ingått.
Deh metalliska fond wid 1839 ars flut swarar emot något öfwer hälften af deh i werkligt omlopp warande sedlar, och kan när som helst ökas, i fall en utwidgning af bankens rörelse skulle göra sädant af nöden.
Emedlertid äger Banken en sedan sista Riksdag accumulerad behållning af omkring 3,300,000 R:dr, hwarigenoin en ungefärligen mvtswarande minskning i utlöpande sedelstocken upkommit.
Pä den säkra grundwal, som myntbestämningen lemnat, hafwa Hypotheks-Föreningar och Privat-banker kunnat upföras och utwidgas.
Skänska -Hypocheks-Föreningen och Bruks Sociecetens Hypocheks-Laha upfylla sina föremal, den sednare i större flala.
Flera privatbanker hafwa under de sednare arén blifwit af Kongl. Maj:r occroyerade med tillämpning af de wid sista Riksdag utaf Rikets Ständer framställde grunder, äsyftande att i möjligaste mätto bereda säkerhet emot kreditrörelsens mihbruk.
Privar-bankernes sedlar hafwa, efter afdrag af deras kaha-behällningar i Rikets gängbara mynt, ungefärligen upfyllr det rum i allmänna rörelsen, som minskningen af Banco-sedelstocken lemnac, men hwilken sednare det wore nyttigt att äter föröka i förhällande till äkerbrukets och näringarnes behof.
Flere Spar-banker hafwa sä wäl i städer, som pä landet blifwit inrättade, och denna utwäg till förwaring och förräntande af tillfälliga öfwerflott begagnas allt mer och mer af de samhälls-klaher, för hwilka den egentligen är afsedd.
I Stockholms Sparbank har under 10 ärs tiv insättarnes antal fördubblats.
Det utgjorde wid 1838 ärs flut 8,231, som tillsammans ägde i Sparbanken innestärnde Privat-ban> ker.
Sparban ker. 70 748,458 R:dr 19 st., eller öfwer hufwud omkring 90 R:dr B:co för hwar 10:de person af hufudstadens folkmängd.
Maj.t omfattar detta tillfälle att uttrycka
Sin enskilda crkänfla för de Swensta medborgare af alla claher, hwilka först underställde Kongl. Maj:t planen för dylika inrättningar.
Flere af detza män äro redan hädangängne, men denna gärd ät sanningen tillhör deras minne.
Näringarna.
Ät jordbruket och näringarne har Kongl. Majit lemnat allt det understöd, som de för ändamälet disponible tillgängar funnits medgifwa.
Till större delen uptaget af äldre fortfarande anwisningar, förnämligast för afwittringar, ref- och skattläggningar samt stifteS- och utftyttnings-kostnader, har anslaget a 9:de Hufwud-Tireln, ehuru wid sista Riksdag förhöjdt för da bestämda föremal, endast i Mindre man lemnat tillgäng för understödjande af nya företag eller inrättningar.
Genom anslagssummornes fördelning pä flere är hafwa likwäl atgärderne i sistberörde hänseende nägon gäng kunnat utsträckas till föremäl af större omfattning.
Sälunda hafwa under de sednare ären anslag blifwit bewiljade för Chalmerska Glöjdeskolan i Götheborg, hwarom Rikets Ständer wid sista Riksdag gjorde serskild underdänig framställning; För anställande af försök med Storfiske efter förbättrad method, rinder wilkor, äfyftande att derom sprida en allmännare kännedom ibland fiskeri-idkare uti Bohuslänska skärgärden; För en numera fullbordad hamnbyggnad i -Halmstad; För sänkning af sjön Asnen i Kronobergs
Län, samt Till premier för uppfinningar af ändamalsenliga inrättningar för torkning af otröskad och tröstad säd, m. m. 7l Höganäs Stenkols-grufwa, som erhållit understöd af allmänna Höganäs, medel, har bedrifwics för uppfordring af bade stenkol och eldfast lera.
Anstalterne för Ull-Culcurens befrämjande hafwa fortfarande FLrffötstl» blifwit med ali nit och werksamhet handhafde.
De hafwa i sin mon bidragit till ytterligare utweckling af denna näringsgren, hwarwid erfarenheten adagalagc att de inom
Riket fortplantade får af finare racer bibehällit ullens qualitet oförändrad och att auantileterne af inhemsk ull kunna snart betydligen ökas, sa framt tillfällen till förmänlig afsättning ej saknas.
Maj:t, som funnit ett af hindren för en listigare ullhandel bestå i de betungande wilkor, hrvarmed den nu medgifna beläningen af Swensk ull warit förenad, är i Nå der betänkt arc härom till Rikets Ständer wid denna Riksdag göra serskild Nådig framställning.
Kronans Stam-Schäferier hafwa blifwit sorgfälligt widmakthallne och äfwen utwidgade dels genom införskrifning för allmän räkning af sa kallade Southdowns får, dels genom anwändande af ärligen aflemnade race-djur fran de äldre schäferierne.
Anstalterne för de enskilde schäferiernes ward och förbättring genom tillsyn af en i fårskötsel» kunnig person, äfwensom för bildander af skicklige färherdar, hafwa blifwit fortsatte.
Den med Ullmagasinet i Norrköping förenade ullsorrerings-an stalt har blifwit utwidgad och i sednare tider mera än förut begagnad.
Om fabrikerna och manufaccurerna lemna de af Commerce-Col-Fabrikör och legium för hwarje ar afgifna och genom trycket allmänheten meddelade berättelser tillfredsställande upplysningar.
Under den sedan sista Riksdag förflutna tiden har wärdet a tillwerkningarne wid de egentliga fabrikerne, som ar 1834 utgjorde 72 11,288,324 R:dr, efter samma grunder beräknadt stigit lill 13,090,089 R:dr.
Uti flere grenar af fabrikerne hafwa nya och förbättrade machinerier blifwit införde, äfwensom flere nya werkstäder för machiners förfärdigande äro anlagde.
Twänne tillwerkningar af större omfattning, papper och bomullsgarn, lemna bewis, att fabriker kunna inom Riket trifwas och förkofra sig äfwen under medgifwen täflan med andra länders tillwerkningar af samma stag.
Inhemska tillwerkningen af papper, som är 1828 utgjorde 93,160 ris och ar 1834: 178,846 ris, har för 1838 stigit till 217,960 ris och lemnat tillgäng för export.
Tillwerkningen af bomullsgarn wid de inhemska spinnerierna, som, under den tid utländskt bomullsgarn af witza forker war till införsel förbjudet, ej öfwersteg emellan 60,000 L 100,000 K ärligen, men som, efter detta förbuds upphäfwande, är 1834 hade stigit till 328,074 sr, har är 1838 ytterligare ökats till 970,010 K; och under denna tillwäxt har införseln af utländskt bomullsgarn, färgadt och ofärgadt, som är 1824 utgjorde 307,014 Sk och är 1834: 829,059 sr, uppgätt till 1,174,500 K är 1837, och till 967,757 sr är 1838.
Tillwerkningen af wäfnader, såsom husslöjd, särdeles ibland allmogen i Elfsborgs Län, har fortfarande tilltagit, sä att summan af derifrän till andra orter, efter föregängen stämpling, förpatzade bomulls- linne- och ylle-wäfnader, som är 1830 utgjorde 2,897,795 alnar och 1834: 4,098,422 alnar, är 1838 uppgätt till 5,628,350 alnar.
TechuolyMa Underwisningen wid Technologiska Institutet har fortfarande ^ warit begagnad af sä stort amal elever, som utrymmet medgiftvir; och och flere af dem hafwa, efter längre eller kortare läro-tid, i näringarne ftnmit nyttig Verksamhet.
Likaledes har den i Götheborg genom enskild frikostighet grundlagda, och med ärligt anslag af allmänna medel understödda, sa kallade Chalmerska Slöjdskolan, hwilken nu mera' blifwit med ett af Kongl. Maj-.t fastställdt Reglemente försedd, kommit i full Verksamhet för sitt ändamål.
Da Rikets Ständer wid sista Riksdag förklarade sig, i följd af Allmänna bristande tillgångar, icke kunna bifalla Kongl. Majus framställning om ökadt anslag för lättade watten-communicationer och andra arbeten af allmän nytta, hwartill endast 50,000 R.dr ärligen blefwo fortfarande anwiste; sä hafwa dispositionerne ä detta anslag mäst inskränkas till de angelägnaste af redan päbörjade eller tillämnade företag, ehuru icke utan saknad för Åtskilliga locala interetzen.
Efter erhällen del af Rikets Ständers i berörde afseende fattade beslut, ansäg Kongl. Maj:t lämpligast att läta, för anslagets anwändande under alla ären ifrän och med 1835 till och med 1839, upgöra en allmän plan, hwilken sedermera blott i wika delar undergätl jemkning.
I öfwerensstämmelse härmed, och under iakttagande af de af Rikets Ständer wid anslaget fästade Vilkor, hafwa följande arbeten blifwit deraf understödda, nemligen: Säffle Canal och Slutzanläggning; Carlstads hamn, Canal- och Slutzanläggning; Jönköpings hamnbygnad; (RiksdagsrDerStttlse, i8i«). ^0 Upmuddringar i Köpings a, i Stäntan, i Enköpings a, samt tvid Almar Stäk; Dragwägs anläggning wid Skoghall.
Hwarjemte mindre summor blifwit anwända, dels till underhall och fullbordan af särskilda äldre anläggningar, dels till kostnader wid undersökningar om nya communications-leder.
Ombyggnad
Nedan innan sista Riksdag wörö förberedande åtgärder af Kongl. t«-C?na?och Maj:t widtagne för att söka bringa Trollhätte Canal och siutzar till Slinar. ^ dimensioner med Götha Canal, och Rikets Ständer inkomma under Riksdagen med särffild framställning i ämnet, hwarwid Rikets Ständer, som funnit föremålet af stort nationell interetze i afseende pä befrämjandet af Sweriges handel och sjöfart, förestogo att det bidrag dertill, som Kongl. Majit pröfwade wara af allmänna medel erforderligt, matte a Handels- och Sjöfarts-fonden anwisas.
Sedan förra Trollhätte Canal-Bolag förklarat sig icke kunna öfvertaga ombygnads-arbetet, men deremot wilja emot lösen afsta sin ägande-rätt till det gamla Canal- och Slutz-Werket, samr den genom Kongl.
Kungörelsen af den 9 December 1836 öpnade subscription till ett nytt bolag fruktlöst aflupit, blef ar 1837 ett bolag bildadt, som, emot de förmaner Kongl. Majus för detsamma utfärdade
Nådiga privilegium innehäller, atagit sig att, efter inlösen af gamla Trollhätte Canal och SluH-Werk, utföra ombygnaden efter den af Kongl. Maj:t gillade plan.
Arbetet har under arén 1838 och 1839 blifwit med den werksamhet och framgång bedrifwet, att ombyggnadens fullbordan kan förwäntas inom den i arbetsplanen beräknade tid; och wäsendtlige lättnader för farten emellan Wenern och Hafvet hafwa redan wunnils genom de werkställde arbeten i Carlsgraf och ä Götha Elf, som ut, göra delar af det hela. 75 Götha Canal äfwensom de öfrige Canalerne hafwa blifwit behörigen underhallne.
En wigtig ibland dem, Strömsholms Canal, har befunnits sa bristfällig, att ssyndsamma åtgärder för dest ombyggnad blifva af nöden.
Rikets handel och sjöfart hafwa wnnnit tillwäxt och förkofran Handel,, och under en, med jemna men warfamma steg fortsatt, öfwergäng till ett friare handelssystem.
Flere större fartyg af förbättrad construction hafwa under de sednare arén blifwit bygdå och, i följd af de förmäner, som i reci» procitets-wäg Swensta flaggan pä utrikes orter åtnjutit, funnit i fraktfart en lönande sysselsättning.
Dä af de 4,912 fartyg om 182,920 läster, som är 1838 anwändes i exporten ifrän Swerige, och utgjorde omkring 26,000 läster mera än för 10 är tillbaka, 1,777 fartyg om 93,473 läster wörö sa wäl främmande som förnämligast Norrsta fartyg, hwarmed största delen af wära trädwaror utföras; sa synes deraf att ett ^vidsträckt fält ännu äterstär för Lnhemsta steppsbyggerierna.
Mast inhemtat, att flere för fartygs byggnad och utrustning erforderliga artiklar, dels ej till enahanda fullkomlighet och pris som i andra länder, dels ej utan omgäng och swärighet, kunde inom Riket erhällas, samt att införsel af dessa artiklar hufwudsakligen befunnes antingen förbjuden, eller, i motsatt fall, belagd med sä hög tull, att deras anskaffande frän utrikes ort wore med öfwerdrifwen kostnad förenadt, har Kongl.
Maj:t, för att undanrödja dessa hinder för sjöfartens förkofran och underlätta steppsbyggeriet, ansett lämpligt och nödigt att uphäfwa införsels-förbuden, och bestämma eller skäligen nedsatta tullumgälderna a dylika skeppsförnödenheter, dock under akt - gifwande pä inhemska tillwerkares rätt att njuta ffydd mot utländsse medtäflare.
Wärdet af utförda waror ifrån Swerige beräknades, ar 1834, Wärdet af införda waror fran främmande orter beräknades, är Sjöfarten, inrikes orter emellan, har äfwen warit i tilltagande.
FörpaHade fartyg och bätar, som ar 1838 fran inrikes orter ankommit endast till stapelstäderne och derifrån afgatt till inrikes orter/ ur» gjorde 13,361 stycken om tillsammans 231,154 läster.
En större liflighet uti gemenskapen inrikes orter emellan har blist wit beredd genom en i flere riktningar utwidgad angbatsfart, som ärligen tillwäxer.
Antalet af enskildta ängfartyg, som ar 1836 war 24, hade är 1838 stigit till 42 om tillsammans 1,5801/2 hästars kraft.
Comité har blifwic af Kongl. Maj.t i Räder förordnad för att undersöka alla de förhällanden, fom kunna anses lägga hinder i wägen för en större utweckling af Sweriges handel och sjöfart, samt att i underdänighet upgifwa förslag till deras afhjelpande.
Denna Comité har redan inkommit med underdåniga framställningar i witza delar af föremålen för detz arbeten; och Kongl.
Mast har af detza framställningar lemnat wederbörande werk och aulhoriteter del, med befallning att, i anledning deraf, afgifwa underdäniga utlatandem
Derjemte hafwa, uppä underdånig hemställan af Directionen för det i Stockholm inrättade Sjömanna-Sällskap, wise Comitterade blifvit utsedde, med updrag dels att granska en, genom SjömannaSälljkapets föranstaltande utarbetad, fullständig lärokurs i Sjömanna - till . . . är 1838, till R:dr 15,882,264: „ 22,152,928: 1834, till . ar 1838, till R:dr 14,526,542 „ 19,498,926. yrket, dels att, sa fort ste kan, upgöra förflag till Navigations-Skolor i Riket äfwensom till föreskrifter angående examina för Navigationslärare, samt för befäl och under-befäl wid Handels-flottan, hwilka förflag sedermera böra öfwerlemnas till nytznämnde allmänna Comité för Handels-sjöfarten.
I sammanhang med den efter sista Riksdag ar 1835 mfärdadeTuiltara oH Tulltaxa, blefwo föressrifterne rörande tullbewakning och tullbehandling ^iiiligarE' öfwersedde,^ och nya författningar i desia ämnen under loppet af samma ar utfärdade.
Deha författningar, hwarigenom flere lättnader för handeln bereddes och underföknings-rätten efter olofligen införda waror med särffildta försigtighetsmått begränsades, komma alt undergå ytterligare granskning och omarbetning i sammanhang med den förnyade Tulltaxa, som efter denna Riksdag blir utfärdad.
I likhet med hwad till sista Riksdag ägde rum, har Kongl. Maj:t lätit genom en i Räder förordnad Comité utarbeta förflag till en sadan taxa.
Detta förflag, grundadt pä en fullständig och slutlig tillämpning af det sedan ar 1826 följda Tullsystem, skall till Rikets Ständer blifwa öfwerlemnadt.
Ändamålsenligheten af berörde system ädagalägges bäst genom tull-uppbördens ständiga tillwext.
Brutto-uppbörden, som före 1826 icke uppgick titt 2 millioner Riksdaler, har, oaktadt de under tiden skedda betydliga nedfättningar i sa wäl utförsels-tullen som införsels-tullen ä flere wäsendtliga artiklar, är 1838 Utgjort 3,987,174 R:dr 4 r:st.
Exempelvis ma nämnas att förtullade qwantiteten kaffe, som innan 1825 wid en tull-afgift af 3 sk.
B:co eller 8 st.
Bancosedlar per K, utgjprde i medeltal endast 1,410,000 A, om äret, efter medeltal för 1837 78 och 1838 wid 3 ss. Bancosedlar i tull, stigit till något öfwer 4 millioner A för hwandera aret.
Denna nllwept, äfwensom tillökt förtullning och förbrukning af acffilliga andra utländssa waror, wittna pa en gang om förbättrad tullbewakning och om ökadt wälstand hos mastan af förbrukare.
Nr tulls
De af Rikets Ständer wid sista Riksdag, under fem ar, be^anmäl stämda tull-afgifcer a utländff spanmal blefwo af Kongl. Maj:t oför« ändrade bibehallne till dest de, efter 1637 ars allmännare mitzwäxt, mäste nedsättas.
Mast will i detta wigtiga ämne till Rikets Ständer göra en Nådig framställning; och Kongl. Mast har för afsigt, att da med dem öfwerenskomma om en till nästa Riksmöte bestående lagstiftning, som witzerligen likmätigt Grundlagen beror af Kongl. Majus ensamma afgörande, men som titt sina följder, ware sig gagneiiga eller menliga, synes kunna wara af natur att pakalla de bada Scatsmagternes gemensamma deltagande i beflutet.
Handell och Redan ar 1835 hade afgifren till handels- och sjöfarts-fonden upphört för utgående waror, och ifrån och med ar 1836 blifwit med förenklad beräkning för inkommande waror i allmänhet bestämd till 10 procent af införsels-tullen.
Handels- och Sjöfarts-fondens inkomst har riliwäpt i sammanhang med tull-uppbördens stigande, och da derjemte besparingar i utgifcerne för fredswerket med Barbareff-staterne fortfarande ägt rum, hafwa fondens tillgångar beredt utwäg. icke allenast för siö-expeditioner till handelns ffyddande, utan ock för särssildra anflag af allmän nytta, såsom till ombyggnad af Slutzen i Stockholm, till ucwidgande af Trollhärce-Canal och Slutzar m. m.
StupcW- Sedan förberedande undersökningar ägt rum för tillwägabrinlag m. gande af en ändamålsenlig reglering af Srapel-Scadernas Tolag och andra der utgående afgifter af handeln och sjöfarten, har ett nytt förslag i detta ämne blifwit af Commerce-Collegium framställdt, asyftande att, utan förminskning i de inkomster, hwarom Stapel-städerna <äro försäkrade, och hwaraf de för bestridande af sina utgifter kunna fortfarande wara i behof, afhjelpa den betydliga skiljaktighet, som för det närwarande äger rum emellan handels- och sjöfarts-afgifterne i olika städer, ett förhållande som icke allenast mäste wara hinderlig! för handelsrörelsens utweckling i allmänhet, utan äfwen iwäsendtlig mon förswarar beräkningarne wid utfärdandet af hwarje ny TullTarif.
Detta förslag, som hufwudsakligen hwilar derpå att Stapelstäderne skulle, i utbyte mot directa inkomster af handeln och sjöfarten m. m., erhålla motsvarande anslagssummor af Staten, som derföre skulle beredas ersättning genom en lämplig förhöjning i tullafgifterne, har nu blifwit meddeladt
Stapel-städerne för uplysnings erhållande bland annat om beloppet af de ersättnings-summor, hwilka i omförmälda hänseende kommer att erfordras; Och blir Kongl. Mast, efter inhemtande af detza jemte öfriga i och för fragans fullständiga utredning nödiga upgifter och yttranden, i tillfälle att pröfwa om och i hwad mon det nya förslaget ma kunna bringas till ^verkställighet.
Genom denna ätgärd böra skiljaktiga locala interetzen härutinnan uphöra, och hwarje medborgares fördel sammansmälta med det stora fosterländska samhällets, af hwilket han skyddas.
Oberoende af denna jemförelsewis wigtigare och mera omfattande fraga, har, under loppet af ar 1838, en allmän reglering af de, i Sjöftäderne af handeln och sjöfarten utgående, afgifter blifwit i Nader fastställd, hwarwid föreffrister tillika blifwit meddelade i afseende pä anwändandet af berörde afgifter och controllör derwid. 8o Lvsekihls och Enligt Rikets Ständers wid sista Riksdag gjorda underdåniga 'Angar/ framställning, har anläggning af en Köping wid Lysekihl i Götheborgs och Bohus Län blifwit af Kongl. Maj:t bifallen; hwarförman åtgärder likaledes blifwit widtagne för anläggande af en Köping wid Rödesund nära Carlsborgs fästning.
Lane-under-
Efter den större eldswäda, som är 1838 öfwergick staden Wexiö, ^WeA"har ett lane-understöd till stadens äterupbyggande blifwit bewiljadr pä willkor, hufvudsakligen tzfwerensstämmande med dem, som för det wid sista Riksdag Staden Wenersborg tilldelade län af enahanda beskaffenhet äro fastställde.
Mast gör sig förwitzad att Rikets Ständer äfwen nu stola förena sina bemödanden med Kongl.
Majus till befrämjande af Fäderneslandets gagn och bästa.
Damm ut Supra. STOCKHOLM, 1840.
Tryckt hoö P. A. Norstedt L Söner, Kongl, Boktryckare. /vo/^/. ^Va^/A-cr a /k/f^cr/et/, ^v.o 1. 1 As:o 1. till L»^.-l)tsIi. äei> i?
l>l»j »8/jo, II. »l 1. i», -r0^6-L. §vs?', r <7/ r/ö«/ <8/snc/6^ v/n/ r/r/reva^nr/rn/e <//rittK//6 6»/'»»^- ^KKS-/ö>ä'-rci/'r'-rAtt7'/ tnr/ve^ ^oc^/ro//«« « /»k//n«- K«^e-r t^e/r 16 -M«/r 1840.
Väl^onne, X8!e oell Vg!I»än8iAe, Xnevön8iA6, Vönäi^s, Vsll3n8e, Xnel,onne, IHslänälAS, Vs>3lit38e, He8env3n8e velt keätiAL 6o8e Henn3n octt Lvenslie
Nön!
Hi un8en83N,A 81<nifvel86 gf 8en /s 8i8tli8ne U3N8, lefven I, 6o8e Helier' oell 8ven8lie Ulin, 1,08 mi°i 3nm8lt, 8et 4, eften lönel,3l8 j)noln>n» ek 8e vi-I 8>8tfönllutne Kili86-,A 1,08 (3on8titution8-IIt8lLottet väelite oell till ek^oN3n8e vicl innev3N3n8e Hili8möte le^li^en bene883 fönsleA till enclniiiAen i I>Hiet8 Oni»n8ls^3n, i l,v38i8e883 kongleA 38^kt3 en 3n83mäl86nIiA3ne onr;3ni83- lion ek 8l3t8-k38et, 83mt en^ilve 8e ^nun8l308-fän3n8ninA3n, 80m Iilifve en 1olj>l tik 1Iof-63N2len8-8ef3ttn>NA6N8 U^pliön3n8e, 83mm3N8t3mm3n8e
I,efven gillet oell enteZit nemn8e fön8leA, jemlikt l,vilke §§. 5, 6, 7, 8, 9. 10, ii, 12, 13, >5, 2^, 26, 28, 82, 3/j, 35, 38, ^2, 2:812» mom., /j3, 106, >07, >:8te mom., keAeninA8-I"«nmen, 2^ 2:8n3 mom., 2<) 2:8ne mom.
2:8ne öc 3:8je jounetenne, 36 >.'8te morn., /jl ocl, ^2 kiik88eZ8-On8l>in»en 8kulle eiliälle 8en i fonn5ei6n8e I38en un8en8äni^3 8knil'vel86 u^^Filne onilel^ole^e, 8i»mt i 1'n^ekkniI,6t8-f'oron8nin»6n ätvenellt I,oitt3^g8 on8et llosLen/. lenen, oel, i 8e88 8telle in83tte8 ''1u8titiss-8t3t8-5Iini8lenn.''
Oell l,elve,» ,1 enliällit om iVIitt lVe8iZe lzikell till iInZAev3N3n8e kon8n8ninA3n lon ett, 8683,, 8e 8äme8el8t vunnit lull knekt ef I»e», i venliZ on8ninA ver8e kunAjo, 8e. 83» lien me8 nöje funnit, ett Itikel8 8ten8en, eften 28 ZN8 sonlosis,. ii>8ett vendel. oell gillet en 8el ef 8en I^no^o8>tion, Xonun^ Leni XIII ellet vi8 Ilik88e-;en i Öneleno, 8en Xu»u8ti 1812, noiende ke^enin^e-si endenee 01 A3ni83tion. 8vx 8t3t8-Uini5tn3n, Lem 8t3t8-kä8 oel, Hot-Lbn^lenen trlek^, /i.
,/// /i. /»not. 1840 »c/i 1811.
1 äam/. 2 2 //a/,et.