Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
. Inom Constitutions-Utskottet har Motion blifvit gjord, att sedan i Rättegångs-sättet i måL rörande förbrytelser mot Tryckfrihets-Lagen en Jury nu blifvit antagen, ett steg måtte tagas hvarigenom , i den händelse att erfarenheten bevisade denna inrättning icke uppfylla sitt ändamål, eller vara stridande emot Nationens lynne, det blefve möjligt att densamma lagligen afskaffa , och det förut gällande Rättegångssätt åter införa.
Då Constitutions-Utskottet insett vigten af den anmärkning som blifvit gjord, och är öfvertygadt att erfarenheten vid Lagstiftnings» företag alltid bör noga rådfrågas, har detsamma, ehuru öfvertygadt att den antagna Jury, såsom sann i dess grund och lämpligast att befordra rättvisa vid sådana frågors afdörnande, der bestämd lag ej kan vara nog utförlig, skall vara af största nytta, likväl till förslaget gifvit sitt tillstyrkande och får derföre till Riksens Ständer liärmed föreslå, att derest Riksens Ständer framdeles skulle finna att den antagna Jury ej uppfyllde dess ändamål eller vore stridande mot Nationens lynne, det må vara öppet, sedan frågan vid denna Riksdag blifvit väckt, att i laga ordning denna inrättning vid nästa Riksdag afskaffa , och den förut fastställda Rättegångs-Ordnir. gen åter införa; hvilket förslag till Riksens Ständer öfverlemnas, för att efter 56 §.
Stockholm den 13 Juli 1815» På -V * 366 JDeri 16 Juli.
På Hoglofl. piddersk. pph Ad.
I.edamoters fi Hngv.
Prest Ståndets Uedamöters .vagnar C. v.
Rosenstein. vägnar Rudolf Cederström.
Pä Vältofl. borgnteStändets X^edamöter^ Pä Hederv. bondeStåndets I.edamöters vägnar J. Wegelin, vagnar fhidrrs J son Hyckertf, (X. A. Silverstolpe.
Utdrag af Protocollct, hållet hos Högloft.
Ridel, och Ad. den 16 Juli 1815- s. p r ■ Per skedd anmälan , att Ridd. och Adelns beslut tili giilandet af Hoglofl.
Stats-UOmsköttets betänkande af den 30 nasti.
Juni, ii 1 - nehailaride förklaring i anledning af de anmärkningar
Spm blifvit gjorda vid berörde Uts.katts betänkande af den 29 Maj, rörande Hans, Excelience ro. rn.
E*1' Grefve brahes Memorial, angående Bevillning for Pannemora bergslags, Jern-tillverkning , ej sä vöre bestämdt, att Hufvud?
betänkandet derigenom kunde anses antingen bifallet eller afslaget, beslöt bick] och Adeln att instämma i de t vänne Ståndens, mening, som samtypkt, att mälet mätte till Hans Kg!.
Maj-t i underdånighet hänskjutas, att dervid taga den a'gärd Hans, Maj:( i Nåder lärer profva nödig.
Ex ProtocoHo 4- G. Silverstolpe, Den i 6 Juli. 1367 S. D. Föredrogs Utdrag af Högvördiga PrestStåndets Protocoli af den 11 dennes, med fram» stallning huruledes, då Rikets Academier hafva deras egna Jurisdictioner , och Taxeringar af alla under dem lydande personer alltid blifvit förrättade under deras Rectorers anförande , PrestStåndet icke kunnat antaga Bevillnings Utskottets förslag till 4 Art. 4 §. 4 Morn. af BevillningsStadgan, utan önskat, att Stadgandet uti 18X2 års Bevillnings Föroidnings 5 Art 4 §. 7 Morn., angående Acaderniska Taxeringar, må i stället för ofvanberörde 4.
Morn. införas, med inbjudning till de öfriga Respectiva Stånden, att uti denna anmärkning instämma; och fann Ridd. och Adeln skäligt att dertill sitt bifall lemna.
Ex Protocollo A. G- Silverstolpe.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Högrör diga Yvest-Ståndct, den 16 Juli 181 5- S. D.
Föredrogos å nyo och biföllos nedanskrifne ifrån XJtskotten inkomna Memorial och ■Betänkanden , nemi.: ifrån CanSlitutions- Utskottet:
Örn anmodan till Eag-Comitéen att i Tag* förslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, sorn kunna emot Tryckfriheten föröfvas m. m’; • p o lira a 3368 Den 16 Juli. ifrån Stats- Utskottet: leo angående ersättning för 1812 års
Man» talsskrifnings-provision i Norrbottens Län; 2:0 rörande Riks Statens 3:dje Hufvud-titel, innefattande Försvars-Verket till Lands och Sjös; 3:0 angående Ståts-Regleringen i allmänhet jemte Projectet till Riks Stat för år 1816 och påföljande åren intill nästa Riksdag; dock med förbehållen öppen talan i de mål , som härmed äga gemenskap, 'men icke ännu äro sluteligen afgjord a ; ifrån Särskildta Utskottet: om försäljning af Confisquerade varor.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Efter uppläsande af Höglofl.
Ridd. och Adelns Protocolls-Utdrag af den 14 dennes, innehållande inbjudning till instämmande uti dess beslut att Tjenstehjonens flyttningstid borde utsättas till den 15 October , samt för Stockholm, , der tyänne flyttningstider äro, tillika till den 15 April, samt att uppsägnings tiden jemväl en half månad borde förlängas, fann Prest-Ståndet för godt, att vid sitt förut lemnade bifall till Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottets Utlåtande härom förblifva.
Ex Protocollo J. U, Almqvist, S. D. Sen 16 Juli. »369 S. D.
Efter ytterligare föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, om utarbetning af förslag till en förbättradRepresentation, biföll Ståndet hvad Utskottet hemställt, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t i afseende på härtill nödiga Statistiska upplysningar, och lät för öfrigt vid Utskottets Utlåtande bero.
Ex Protocollo J. U. Ahnqvist. O y S. D.> Återremitterades Constitutions Utskottets Memorial rörande tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets-Uagen ; samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande om Båtsmans-fördubblingens å« terställande.
Ex Protocollo J. U, Almqvist. g, X), Upplästes å nyo Constitutions-Utskottets sedan den 14 dennes på bordet hvilande Me. morial , innehållande; 1:0 förslag till en ny §. att införas imellan 37 och 38 §• §•
Regeringsformen; 2:0 förslag till ett tillägg vid slutet af 60 §.
Regeringsformen; 3:0 förslag till tillägg uti Riksdags Ordningens 46 och 56 §. §. 4:0 »37<» Den 16 Juli. 4'o hemställan örn möjligheten att vid nästa Riksdag afskaffa Jury.
Ucli som emot dessa Memorial inga anmärkningar gjordes, alltså skulle de samma jemlikt Regeringsformens 56 §. till afgöran de vid nästa Riksdag uppskjutas, Ut supra.
Ex Protocollo J. U. Salmqvist.
Ridd, och Ad. den 16 juli.
Hogvörd. Prest-Stånde: den 14 VäHofi.
Borgare-Ståndet den 14 Hedetv. Bonde .
Ståndet den 14 Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconowie - Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majas den 24 sist).
Maj ineddelta Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständerangående de af Hedervärda * Bonde-Ståndet» vid åtskilliga Riksdagar , gjorda underdåniga ansökningar, om förändrade bestämmelser i afseende pä leverer ingen af hö och halm.
Uti Högstberörde Nådiga Skrifvelse, hvilken afven innefattar frågan om en fri victualiehandel, men hvaröfver Utskottet redan, i förening - JDm Juli' J371 ening med Riksens Ständers I.ag-TRskott, den 16 sistl. juni, vördsam ligen till Riksens Ständer sitt ullätande afgifyit, har Kungl.
Maj-!
, rörande det nu ifrågavarande ätrinet,'behagat i Nåder förklara, huruledes, sedan Kongl Majit, i \ anledning af Bonde-Suåndets, vid 1789 Och ?8oo ärens Riksdagar, genom dess Talmän, anmälte underdåniga anhållan, att, till Vinnande af gemensamma fördelar, håde för Kronan och Rentegifvare, hö och halm, när de utgöra rente persedlar, måtte efter en viss vigt fä levereras, nu hunnit häröfver inhämta de uppgifter ifrån lands» orterna och, de utlåtande ifrån vederbörande Embetsverk, hvilka, för ämnets utredning, voro PUingängliga; Rongh Majit ville, i följd af d® således inkomna upplysningar, inhämta Riksens fsiänders utlåtande deröfver innan Kong!
Majit stadgade sitt definitiva Nådiga Beslut; onskarrdes Kongl. Majit i Nåder att veta, huruvida Riksens Ständer voro tillfredsstälda med det förslag till nu vidtagande Författning i detta ämne „ söm Kongl. Kammar Collegium uppgifvit och Rike tsÄ renders Allmänna Be ted ning,tued vjssa jemkningar, 1 underdånighet tillstyrkt,, eller om Riksens S,tänder ansågo nagra ytterligare förändringar eller tillägg nödiga Af de från Handels- och Finance-Expeditionen af Konungens Catizli till Utskottet aflernnade Handlingar inhämtas, att, sedan Hedervärda Bonde-Ståndet, genom dess Talmän, vid 1789 och 1800 årens Riksdagar, i underdånighet anhållit, att, till forekommand af t vi-' stigheter, samt beredande af större säkerhet s* 1372 Den 16 Juli. väl för Kronan som Rentegifvare, få, i stället för det förut bruk liga sättet, att aflemna rentehö, efter vissa valtnar på lasset saint rente-halinen till ett visst kärfvetal , Hvarvid så säkert iriått ej alltid skulle kunna iakttagas, att ju en vålm eller karfva möjligen kunde komma att "blifva något mindre än en annan, och hvilket för
All mogen ofta kunde medföra hinder och olägenhet; Kongl. Majit i Nåder måtte täckas förordna, att Allmogens rente-hö och halm efter ett visst pundtal finge utgöras, dervid i underdånighet blifvit hemställdt, om icke, efter det Kongl. Majit, genom Nådig Resolution på Allmogens i Örebro
Län underdåniga enskilta besvär, den 29 Maj 1752 fastställt, att det hö och den halm, sorn Soldaten, enligt Contract, af Roten uppbär, borde utgöras till en viss vigt, nemligen ett lass hö till 24 lisspund och ett tjog halm till 30,lisspund, denna vigt å rentehö och halm i allmänhet måtte Nådigst varda antagen och stadgad.; samt Kongl. Kammar-Collegium, hvars u låtande i detta ämne blifvit, genom Nådiga Reniisser, af den 31 Mars 1789 och den 22 Juli 1800, infordradt, och som tillika, under den 25 Juni 1811, erhållit befallning att i underdånighet yttra sig öfver Riksdags-Fullmägtigens för Örebro oell Glanshammars Härader Eric Pehrssons särskilta underdåniga ansökning, att rente-halmen från dessa H ärader matie efter vigt få aflemnas, funnit sig', i anseende till den olikhet i beräknande af så väl vigt som Krono-värdi å ifrågavarande rente» persetHar, Hvilken inträffade inom särskilta orter - C, Den 16 Juli. 3373 ter af Riket, föranlåtet, att i detta afseende, genom Circulaire Bref infordra uppgifter från Kgl. Maj:ts samtliga Befallningshafvande; så har be« malte Kongl. Collegium, uti dess underdåniga utlåtande, af den 19 December 1814, ansett, af dessa uppgifter, hvad forst höet angår, kunna inhämtas, att den skillnad, som i åtskilliga
Kan förekomme imellan ett lass hö af 40, 48 °ch 50 lisspund samt ett lass af 20, 24 och 25 liss. pund, borde hänföras till benämningen och beräkningen af vinter- och sommar-lass , hvarmed det allmännast åsatte Krono värderingspriset af 2 Daler
Sunt för ett vinter-lass och 1.
Daler S:mt för ett sommar-lass jemväl instämde.
Den skillnad åter i vigten, som visade sig för hvarje lass af lika namn inom särskildta Län , dels med enahanda och dels med olika Krono värderingspris, förmodades, grunda sig ömsom på skiljaktiga höslag, ortens större eller inskränktare höbergning , och ömsom på mer" eller mindre afsättningstillfällen och deraf härrörande olika priser, hvaraf anledning kunde uppkomma dertill , att ett vinter-lass hö af 40 lispunds vigt, i en ort kunde äga samma värde, som ett sådant lass af 50 lispund i en annan ort, och ett lika förhållande med sommar-lass, från 20 till 25 lispund, inträffade; på skäl Kammar - Collegium funne betänkligt, att i underdånighet tillstyrka fastställelse af en lika vigt af ett lass hö, i alla orter eller Län, der Krono-värderings-priset är lika, och en ännu -större betänklighet ansåges möta för de Län , der Krono-värderings-priset, i jemnförelse med den antagna vigten är olika; an - 1374 Den 16 Julie anseendes Kammar •
Collegium sig desto heldre bora i underdånighet hemställa, att i allmänhet den ftin hvarje ort eller
Län uppgifna och förut vanliga vigt å étt lass rente-hö, Vare sig Vinter- eller som roar-lass , äfven hädanefter borde bibehållas oförändrad och tjena till efterrättelse, ej mindre vid höets utgörande in natura, ärt dess betalande med penningar, efter årligt Markegångs-pris, sorn Kongl. Maj:t, genom särskilta Nådiga Resolutioner, för Gottlands Län, af den 2 5 Januari 1706, samt för Kronobergs, jönköpings och Calrnare Län, af dert 4 Mars 1774, fastställt viss vigt å reute-hö; likväl förmentes undantag härvid höra äga runi för Skaraborgs Län, der icke allenast
Krono-värdei ings priset å ho är för särskildta Härader eller Fögderier mycket skiljaktigt, utan ock hö-lasset be-iäknas till ert betydligen olika vigt; hvarföre i underdånighet tillstyrktes, det Landshöfdingen i detta Län måtte erhålla Nådig befallning, ätt, efter vederbörandes hörande, inkomma med ett lämpligt förslag till jemkning af den olika vigt af ett lass hö, som hittills varit antagen, och att Kongl. Majit täcktes derefter i Nåder fastställa huru härutinnan för framtiden bör förhållas; och beträffande åter remo halmen, så vore Krono- värderings-priset å en karfva deraf, för Stockholms, Svartsjö, Upsala , Södermanlands, Öster* göthlands, Hallands, Gefleborgs och Vester Norr* lands
Län, bestämdt till 12 penningar Sunt, hvarmed äfven Krono-värdtet å ett tjog halm* Upptaget till 10 öre Sirat för Kronobergs, Jönköpings, Kalmare och Skaraborgs Lä& instämde; men Den 16 JulL 1375 mert deremot vore Krono-värdiet å en karfva balin felt ove Sunt för Orebro, Carlstads och Westmanlands, Thin, samt, 3 öre för ett lispund halm i Nordmalings Socken, numera hörande lill Westerbottens Län.
En lika stor skiljagtighet 1 anseende till vigten af en karfva halm, förekomme i Landsliöfdingarnes förslag dertill , grundadt på det i hvarje
Län förut vanliga förhållande.
Fräj) Upsala, Cal mare och Kronobergs
Län hade blifvit föreslaget 1* 1 iSpunds vigt af kärfvan, från Södermanlands 2 flispunds , från Östergöthlands , Qrebrrt och Carlstads 2 lispunds, från Jönköpings 11 lispunds, från Westmanlands 3 lispunds och från Gefleborgs Län 3 lispunds lo markers.
I afseende på det olika Krono värderings priset, saknades all saker upplysning om rätta orsaken dertill.
Vid sådant förhållande, och då det olika Kronovärdiel uppginge till dubbelt belopp , räknadt ifrån ett till annat Län, trodde Kongl. Kaminar-Collegiurn det vara betänkligt, att för orten med denna olikhet stadga en lika vigt å en karfva eller ett tjog halm; i stället syntes det billigt, att, då halmens beskaffenhet och gångbara pris icke lärer hafva gifvit enda anledningen till det olika Krono-värdiet, vigten bestämmes med någon jemnkning, i förhållande till detta värde.
För att kunna stagda denna vigt af en karfva halm, med det högre Krono-värdiet, eller ett öre S.-mt , ansage Kongl. Kammar-Collegium den enda och billiga utväg vara, att låta anställa profvägning af halm, som äger bättre och sämre men li-kväl försvarlig beskaffenhet j » att Den 16 Juli. att kärfvan dervid blifver af en alns tjocklek midtpå eller genom bandet ; att bindningen verkställes hvarken med stark hoptryckning eller mycket löst, utan så, att kärfven får en medelmåttig fasthet.
Af den skiljaktighet i vigten, som dervid kan komma att visa sig, härrörande egentligen af längre och gröfre halm, kunde derefter ett medium tagas, som bestämde rätta vigten af en kärfve , hvilken i Krono-värdi upptages till 1 öre S:mt, och om hälften af en sådan karfvas vigt skulle finnas för ringa att utgöra vigten af en karfva, med 12 penningars eller ett halft öre S:mts Krono-värderingspris, heldst särskildt afseende borde fästas på det imellan orterna skiljaktiga förråd pä halin och deraf uppkommande olikhet i gångbara värdet , skulle vigten å det sednare slaget skäligen kunna bestämmas till eller \ af vigten å halmen, med det högre Krono-värdiet; och i händelse detta förslag antoges, trodde Kammar Collegium lärnpeligast vara, att profvägning här i Stockholms Stad kunde anställas, genom Konungens Befallningshafvandes i Stockholms
Län försorg, i närvaro af Öfver Directeuren vid General Landtmäteri - Contoiret och Kammar-Collegii AdvocatFiscal, samt det dervid utrönte förhållande i underdånighet uppgifvas till Kongl. Majus
Nådiga granskning, och det Beslut, sorn i Nåder kunde anses Iämpeligast att vidtaga.
Utom i Stockholms, Svartsjö, Örebro, Carlstads, Upsala, Vestmanlands, östergöthlands, Kronobergs, Jönköpings, Calmars, Skaraborgs, en del af Götheborgs och Bohus, Hallands, Gefleborgs, Vester Norr* - Hen 16 Juli. *■317 Norrlands, Gottlands och Nordmalings Socken af Vesterbottens
Län, skall icke, uti de öfriga Länen af Riket, hö, eller halm utgöra någon lente-persedel.
A Gottland vöre likväl endasc hö af denna egenskap, men icke halin.
Kammar - Collegiutn förmodade således att det skulle kunna anses öfverflödigt, art bestämma vigten å hö och halm, för Stora Kopparbergs, Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Elfsborgs, Jämtlands, Vesterbottens, utom Nordmalings Socken, och Norrbottens Län, då de levereringar deraf, som, under namn af gärd, utgöras, skola, till deras grund, vara af så skiljaktig beskaffenhet med rente hö och halm, att ett lika förhållande i vigten imellan dem i ke biefve nödvändigt; utan kunde, vid gärders utgörande, hvad vigt som heldst föreskrifvas och vara lämplig, allenast den imellan lika skattskyldiga biefve enahanda, och i fråga om hö och halm, såsom heinkalls-persedlar till Soldater och Båtsmän , borde antingen upprättadt
Contract eller det allmänna förhållandet i orten tjena till efterföljd.
Rikets Ärendets Allmänna Beredning har, den 15 nästförflutne April, på de skäl, sorn sålunda blifvit af Kongl.
Kammar-Coilegiurrt framstälde , i underdånighet tillstyrkt, atc i allmänhet den för hvarje Ort eller Län af Landshöfdingärne uppgifne och förut vanliga vigt å ett lass rente-hö, vare sig vinter-eller Sommar lass , äfven hädanefter måtte bibehållas oförändrad och tjena till efterrättelse, ej mindre vid höets utgörande in natura j äu det samrnas betalande 5:te Bandet, 173. 174. med »378 Den 16 Juli. med penningar, efler årligt Markegångs-pris; roed undantag lik vill för Skaraborgs Län, hvarest, i anseende till den anmärkta olikheten inom särskildta Härader eller Fögderier, i beräknandet så väl af Krono-värderings-pris, sorn vint å rente-höet, Allmänna Beredningen trott sig finna den föregående åtgärd, som af Karn. mar-Collegium blifvit hemställd, nödig, innan Kongl. Maj:t kunde, i afseende på detsamma fatta Dess definitiva Beslut; äfvensom Allmänna Beredningen varit ense med Kongl. Karnmar-Collegium, i den underdåniga tankan, att lämpeligaste sättet att vinna en säker grund för bestämmandet af den vigt, en karfva rente-halna borde innehålla, vöre en så beskaffad profväg» ning, sorn den Kammar-Collegium föreslagit; hvarföre ock Allmänna Beredningen i underdånighet hemställt, att en sådan vägning måtte här i Stockholm genom Landshöfdingen härstädes försorg, i närvaro af Ofver-Directeuren vid General Landtmäteri-Contoiret och KammarCollegii Advocat Fiscal, anställas, samt det dervid utrönta förhållande i underdånighet uppgifvas till Kongl. Maj:ts Nådiga granskning, för vidtagande af det Beslut, som i Nåder kunde anses tjenligast.
Deremot, och ehuru hö och halm, uti åtskilliga af Kongl. Kammar-Collegium uppgifne
Län, icke utgöra rente-persed» lar, har dock Allmänna Beredningen i underdånighet tillstyrkt, att på det Allmogens skyldigheter, vid tillfällen af gärder och hemkallspersedlars utgörande till Soldater och Båtsmän, måtte varda närmare bestämda, den i dessa Län van - Den 16 Juth 13 7*> vanliga vigten å ett vinter- eller sommartass hö4 matte i de fall, dä inga Contracter i delta afseende finnas ingångna, tagas till grund, äfvensom den vigt Kongl. Maj:t i Nåder kunde finna för godt, att, efter förenämnde profvägnilig, utsätta för kärfvan rente-halm.
Detta allt har Utskottet tagit
Under ett noggrann! öfvervägande; och får, i anledning: deraf, för sin del, vördsamligen tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, till Kongl. Maj:t afgifva der underdåniga Svar, ätt, Uppå de skäl Kongl, Kammar-Collegium och Rikets Ärenders Allmänna Beredning anfört, det synes bet^änkeligt 1 underdånighet hemställa
Om fastställelse af en lika vigt i alla
Dan på ett lass renté-hö.
Utan torde, efter hvad 1 hvarje ört hitintills tjenat till efterrättelse , böta så mycket heldre förblifva, som eljest ömsesidiga rättigheter kunde blifva förnärmade, och lärer således i underdånighet böra tillstyrkas, att allt hvad Allmänna Beredningen, lika med Kongl.
Kammar-Collegium, föreslagit, 1 afseende på liquiderna af rente-hö 6ch halm, samt profvägning af halm till rätta vigtens Utrönande, äfvensom likaledes Allmänna Beredningens tillstyrkande, beträffande beräkningssättet af dessa persedlar, vid gärders och hémkalls utgörande, i de Län, der hö och halm ej utgöra rente-perssdlar, och vid de tillfällen , då inga särskildt ingångna Contracter ligga i vägen, måtte varda af Kongl. Maj:t i Nåder antaget och till underdånig efterlefnad änbefaldti Hvil - Den 16 Juli.
Hvilket nu imedlertid till Riksens Höglofl.
Ständers välbehag vördsammeligen öfverlemnas.
Stockholm den 12 Juli J815.
På Högv. Prest-Stån* dets Ledamöters vägnar Bryn.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Nils Persson. M. M. Rosbeck.
Ridd. och Ad. den 16 Jall» Högvörd. Prest-Ståndet den 14 — Vällofl. Borgare-Ståndet den 17 —.
Bonde-Ståndet den 14 __ Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Utskotts
Betänkande , i anledning af de till Utskottet remitterade Memorial och Diet amina, angående cindrmg uti hvad
För fattningar ne rörande Hålloch Gästgifveri skjutsen stadga samt om förhöjning uti skjutsle. gan, m. m.
Uti ett den 29 Mars, till Hedervärda Bonde.
Ståndet ingifvet, och till Allmänna Besvärsock - På Höglofl.
JDen 16 Juli. och Oeconomie-Utskottet remitteradtMemorial,'har Riksdagsmannen Anders Joachimsson frän Östergöthland omförmält de åtskilliga olägenheter, sorn Jordbrukare af den dem ålagde skjutsningsskyldigheten måste 'vidkännas, bestående uti hinder för jordens ans och skötsel, samt grödans inbergning, enär Ländtmannen ofta drages ifrån dessa göromål på den tid, då de oumgängeligen böra förrättas, till deras forthjelpande, sorn ofta i mindre angelägna, värf färdas på vägarna , hvarvid ej sällan skall hända, att de till hållskjuts indelte rnåste resa flera mil till Gästgifvaregården , vara med kreatur flera dygn borta och sluteligen h<j(Tikomma , stundom utan att hafva fått skjutsa samt dymedelst något förtjena, men alltid med en mycket mindre förtjenst, än sorn svarat mot deras möda och tidspillan, jemte föda för folk och kreatur.
I anseende hvartill föreslås, att visse Entrepreneurer måtte åtaga sig skjutsningsskyldigheten, åtmindstone på de Orter, der de skjutsande icke af locala omständigheter heldre åstunda den gamla skjuts-författningens bibehållande, och att, till dessa entreprenaders befrämjande, det vore nödigt, att skjutslegan förhöjdes till 24 sk.
Exo för milen, samt tillika belopp för Landet och Städerna, hvilka Riksdagsmannen icke ansåg-vara berättigade till högre skjutslega än Landsboerne, heldst de icke behöfva resa till skjutsningsstället; förmenande Riksdagsmannen, att den af honom föreslagne skjutslegan ej vore för högt tilltagen , utan en ersättning, endast någorlunda svarande mot det nu för tiden gällande peuninge-och varu-värde, jem fördt - Ven 16 Juli. fördt med det pris, sorn Markegångs-Taxorsra utsätta för öke- och drängedags-verken.
Derjemte yttras uti samma Memorial deta åstundan, att betalningen för Krona - skjutser , sorn obilligt drabbar, med olika tyngd, särskilta orter, också borde okas; samt att fångförare måtte få så stor förhöjning i sitt arfvode för fångars forslande och underhållande, att åtmind* stone skadeslöshet för dem ägde rum» Häruti hafva flere af det Hedervärda Bonde-Ståndets ledamöter, sorn dels uti ingifna Memorial, dels munfeliga anföranden lill Rrotocollet samilia dag yttrat sina tankar, instämt, dock i allmänhet, utan att till de af Anders Joachimsson anförda skäl något hufvudsakligt tillägga, utom det, att Johan Johansson och Petter Jansson från Kronobergs
Län uppgifvit, att värdet af en till Skjutsning dugelig häst skulle uppgå till mindst loo R:dr 15;co, och att betingade forlöner för körslor åt Carlshamn och Carlskrona från Vexio betalas med mindst 24 sk. milen för hvar häst.
Hela det Hedervärda Bonde-Ståndet har jluteligen allmänt instämt uti Anders Joachimssons begäran, och har härvid blifvit erinrat, att redan vid 1809 års Riksdag fråga varit om Skjutsens utbjudande på entreprenad; att Riksens Ständer derom gjort underdånig anhållan hos Kongl- Majit , som ock , i anledning deraf befallt
Land s hö fd inga me i hvarje Län, att, sedan vederbörliga undersökningar i hvarje ort, blifvit hållna, med underdåniga Utlåtanden i ämnet inkomma, inen hvilken befallning åtskilliga af Riksdagsmännen uppgifvit i deras orter Den 16 Juli. 1383 fej hafva blifvit fullgjord.