Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkandeti. creteraren, LandsCammereraren eller någon dertill förordnad Ståndsperson vara å Konungens Befallningshafvandas vägnar tillstädes, med rätt att i öfverläggningarne deltaga. 8.0
Directionen må icke något beslut fattas, derest ej fyra af rnsthållarnes ombud äro tillstädes} yppas olika meningar, och linnas rösterne lika delade, galle då den mening, ordföranden biträder.
Alla expeditioner, anvisningar och contracter undertecknas af ordföranden, en af Militaire Ledamöterna, eller den å Landshöfdingen vägnar öfverläggningen bivistar, samt en af Rusthållarnes ombud} sker ej detta, vare beslutet ogillt. 9:0
Utan serskildt arfvode bör RegementsAuditeuren biträda Directionen med Protocollets förande, uppsättning och Expedition af Directionens beslut, hvilka af honom contrasigneras; Regementsskrifvaren ege att besörja uppbörden af beklädnadsmedlen under uppbördsmanna ansvar, samt föra
Directionens räkenskaper och underteckna alla anvisningar å medel.
RegementsQuartermästaren bör det åligga, att vid alla Directionena sammanträden vara tillstädes, för att meddela nödige upplysningar. 10:0 RegementsChefen, som är Kongl, Majit ansvarig för truppens tjenstbarhet, måste ega rättighet, att i tid gifva Directionen tillkänna, hvad för detta ändamål linnes af nöden, meddela ankommande befallningar Besv. och Ekon.
5415 tued nya monderings med flere persedlars anskaffande, eller de gamlas förändrande, och ensam tillse, det
Directionens beslut, rörande så väl nya persedlars förfärdigande, sorn gamlas iståndsättande, skyndsamt Verkställes. 11:0 Genom sammanskott af Rusthållarne, antingen till ett visst årligt belopp, efter allmänna öfverenskommelser, eiler beräknade efter anskaffningsvärdet och slitningstiden för lika persedlar, som vid värfvade Cavalleriet nyttjas, anser han medel dertill böra anskaffas.
Och torde, i afseende på inköp af persedlarne eller material dertill, contracternes afslutande, effecternes mottagning och besigtning, deras nyttjande så väl hemma i landet som under möten och fälttjenst, iståndsättande och cassation, medlens uppbörd, anordning, redovisning, granskning deraf och decharge, böra till efterrättelse lända de i detta ämne gifna Kongl. Resolutioner, dels allmänna och dels för särskilde corpser utfärdade Beklädnads-reglementer, jemförde med Kongl. Instruction för de Generalspersoner, hvilka i Nåder, förordnas att förrätta Generalmönstringar med indeldte Cavalleriregementerne, samt det till Infanteri förvandlade Cavalleriet under den 16 November 18195 och hvad som för ifrågavarande fall 'Bihang till Riks St.
Prat. 1Ö23, Q-de Sami. IS-.r 35. 546 Besv. och Ekon.
Vtik, Betänkanden. fean vara lämpligt af Kongl. Förordningen den 30 December 1819, angående indeldta Infanteriets beklädnad och Kongl.
Instruction för Beklädnads-Directioner vid indelte
Inf an ter i Re gern en ter ne den 12 Juni 1822. i2;o Högst nyttigt förmodar han det vara, om Rusthållarne, vid Cavalleri-regementerne, sinsemellan trallade det aftal, att, i män af den vanliga tiden för en Hästs duglighet, årligen till en särskild och ej med Beklädnadsfonden sammanblandad cassa, inbetala en viss summa.
Directionen blifva satt i till» fälle, att, enär hästar casserades, blefvo otjenlige, eller störtade, genom träffande contract anskaffa andre, med undvikande af det prejeri, som fean ega rum, då myndigheten och förslagenheten träffa afhandlingar med beroendet och enfallden.
Att Rusthållarne härigenom befrias från den totala undergång, som merendels följer flere hästars Cassering, eller förlust, efter hvarandra, lärer han ej behöfva anmärka. 13:0
Som säkerhet mot möjligen obehöriga cassationer af hästar skulle otvifvelaktigt vinnas, om till granskning, af de obestämda yttranden, som mindre kunnige och till underbefälet räknade Hofslagare kunna, vid frågor om hästars tjenstbarhet, afgifva, från närmaste Veterinair-inrättning ea edsvuren Hästläkare på Remontcassans bekostnad tillkallades, för att på Besv. celi Elkon, litsle.
Betänkanden. 54^ Embetsed utgifva betyg, hvilka vid yppade frågoi' lända ti il trovärdig efterrättelse.
Af Eric Larsson från Södermanland, som föreslår den ändring af personer i Beklädnads-Directionerne, att, i stället för 2:ne Rothållare, som hittills deruti såsom ledamöter biträdt, hädanefter 4 Rotehållarne Valde fullmägtige må blifva Ledamöter i en sådan Birection; äfvensom att alla persedlar af den sist anskaffade lifmunderingen, enär en ny hvart gidje år blifvit anskaffad, bör utlemnas till Soldaterne, samt att, till vinnande af riktig granskning af Directionens räkenskaper, en årlig Revision måtte ske på utsatte dagar, ellet ock börjas åtta dagar innan General-mönstringen: i begge fallen genom valde revisorer af Rothållarne; Af Gustaf: Lursson, från Stockholms Län, sorn yrkar, att Befälet vid Cavallen-Regementen hädanefter måtte, vid ansenligt vite, eller tjenstens förlust, förbjudas att med Remonteringen taga annan befattning, an att hafva tillsyn vid hästarnes approbation, samt att således Remonteringen måtte besörjas af kronan ensam, eller ock af Rusthållarne sjelfva.
Efter behörigt öfvervägande af hvad sålunda anfördt blifvit, samt hvad till ämnets utredande i öfrigt hörer, får Utskottet vördsamt anföra,. att desse motioner i Utskottets tanka innehålla flere grundade 548 Best», och Ekon.
Betänkandex, förslag till nyttiga förändringar, samt att^ i synnerhet hvad Bar.cofullmägtigen Anders Danielsson föreslagit, om inrättande af Beklädnads-Direcaoner, är förtjent af myc* ken uppmärksamhet.
Om det i allmänhet är nyttigt, att anstalter vidtagas för vården a£ en bestämd och fastställd fördelning mellan skyldigheter och rättigheter, och om detta ändamål, i afseende på det indeldta Infanteriets beklädnad, kan anses i allmänhet vara vunnet genom Kongl. Majrts Nådiga Förordning af den go December 1819 och Nådiga Instruction för Beklädnads-Directionernö vid indeldte InfanteriRegementerne den 11 Juni 1812; Så lärer en sådan anstalt för det indeldta Cavalleriets beklädnad — en anstalt, som, då den å ena sidan skyddar Statens billiga anspråk på truppers fullkomliga tjenstbarhet, å den andra tryggar
Rusthållaren för den befarade vådan af godtycklig behandling, — vara lika nyttig och af behofvet lika påkallad.
Utskottet anser sig derföre, med begagnande af det förslag, som Danielsson i detta afseende afgifvit, och med iagttagande af de förändringar, hvilka Utskottet deruti funnit nödiga, böra vördsamt tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer att i underdånighet hemställa följande: 1:0
Vid hvarje indeldt Cavalleri-Regemente, eller såsom serskild corps organiserad del deraf, äfvensom vid de efter ^ träffade Besv. och Ekon.
54g öfverenskommelser nu såsom fotfolk tjenstgörande rytterier, må tillsattas en Beklädnads- och B ev arin sr s
Dir edion, C? 2:0 Denna Direction bör bestå af Landshöfdingen i det Län, inom hvilket större delen af Regementet är förlagdt. Regements-Chefen, eller Befälhafvaren, arne Ryttmästare eller Gapitainer, efter öfverenskommelser inom Regementet, samt 4 Rusthållare, hvilka af alla Rusthållarne inom Regementet väljas efter hemmansdel och i enstämmighet med inskrifnings-rullati. 3:0
Af desse således valde 4 ombud, för Rusthållarne, utgår årligen en, första gången efter lottning, och sedermera i deri ordning han i Directionen inkommit, nemi, »å, att den först invalde blir den först utgående, an kom mende det sedermera på Rusthållarnes förtroende, huruvida den afgående åter må blifva invald. 4:0
Yid val till Ledamöter i Directionen böra Rusthållarne inställa sig efter föregången pålysning, om hvars utfärdande
Directionen fogar tidig anstalt, å det närmast medelpuncten af Regementet belägna Tingställe, hvarest Domhafvanden, efter en af Regements-Skrifvaren honom meddelad och förut af de väljande godkänd lista, förrättar valet, då de frånvarande få åtnöja sig med de närvarandes beslut; den, som erhåller de fleste rösterne, undfår deröfver behörigt Protocolls-Utdrag, och böra dess© 550 Besv- och Ekon.
Betänkanden, val vara sä tidigt förrättade, att de i Directionen inträdande kunna genast ersätta de afgåendes ställen, eller annorledes yppade ledigheter med möjligaste första fyllas, 5:0
Alla sammanträden hållas i Landshöfdinge-residenset, så vida icke omständigheterne kräfva
Directionen sammanträder tvänne gånger om äret, eller före Exercitie-månadernas början, och efter slutade möten, så framt sådane egt rum, men i annat fall i October månad, Skulle utomordentliga fall fordra
Directionens t sammankallande, draga Konungen» Befallningshafvande derom försorg, utom vid General eller andre Mönstringar, å Beklädnads-, Bevärings- med flere persedlar, då Directionens medlem'» mar ega att, utan serskild kallelse, sig å mönstrings8tället infinna. 7:0 Vid Directionens sammanträden bör Konungens Befallningshafvande föra ordet, 8:0 Inom Directionen må icke något beslut fattas, derest ej alla 4 af Rusthållarnes ombud äro tillstädes; men, i händelse någon af dem skulle vara frånvarande, må Landshöfdingen i hans ställe för tillfället tillkalla en annan nära derintill boende Rusthållare; yppas olika meningar, och finnas rösterne lika delade, galle då den mening, Ordföranden biträder.
Alla Expeditioner, anvisningar eller contracter un* Besv. och Ekon.
551 dertecknas af Ordföranden och alla Ledamöteine.
Sker ej detta, vare beslutet o» gilt. 9:0
Utan särskildt arfvode bör RegementsAuditören biträda Directionen med Protocollets förande, uppsättning och expedition af Directionens beslut, hvilka af honom contrasigneras; Regements-Skrifvaren eger att besörja uppbörden af Beklädnadsaiedlen under uppbördsmanna - ansvar, samt föra Directionens Räkenskaper och underteckna alla anvisningar å medel.
RegementsQvartermästaren bör det åligga, att vid alla Directionens sammanträden vara tillstädes, för att meddela nödige upplysningar. jo:o Regements-Ghefen, som är Kongl. Maj:t ansvarig för truppens tjenstbarhet, tnätte ega rättighet att i tid gifva Directionen tillkänna, hvad för detta ändamål finnes af nöden, meddela ankomne befallningar om nya raonderings- med flere persedlars anskaffande, eller de gamlas förändrande, och ensam tillse, det
Directionens beslut, rörande så väl nya persedlars förfärdigande, som gamlas iståndsättande, skyndsamt verkställas. 11:0 Genom sammanskott af Rusthållarne, antingen till ett visst årligt belopp, efter allmänna öfverenskommelser, eller beräknade efter anskaffningsvärdet och slitningstiden för lika persedlar, som vid värfvade Cavalleriet nyttjas, — böra medel till 552 Besv. och Ekon.
Betänhanden. detta ändamål anskaffas.
I afseende på inköp af persedlarna eller material dertill* contracte.rnes afslutaode, effecternes emottagning och besigtning, deras nyttjande så hemma i landet, som under möten och fälttjenst, deras iståndsäitande och cassation,, medlens uppbörd, anordning, redovisning, granskning och decharge, anser Utskottet böra till efterrättelse lända de i detta ämna gifne Kongl. Resolutioner, och de dels allmänna dels för serskilda Corpsen utfärdade Rekiädnads-reglementer, jemförde med Kongl. Instructionen af den 16 Nov. 1819; för de Generalspersoner, hvilka i nåder förordnas att förrätta General-mönstringar med Indeldte Cavalleri-Regementerne, samt med det till Infanteri förvandlade Cavalleriet, och hvad som för ifrågavarande fall kan tillämpas af Kongl. Förordningen dea 50 December 1819, angående indeldte Cavalleriets beklädnad och Kongl. Instructionen af den n Juni 1822 för Beklädnads-Direc» tioner vid indelta Infanteri-Regementerne.
Hvad särskildt angår inmonteringen af regementernes hästar, har väl Utskottet ansett, att de försporde klagomålen, öfver godtycklig behandling vid rustnings-hästars anskaffande, skulle bäst kunna förekommas, om inmonteringen af Directionea verkställ» des; men, som, å en annan sida, Utskottet befarat, att
Rusthållaren icke skulla med den omsorg och nit vårda ryttarens häst* dä iian vore utan samma interesse i afse» Besvt och Ekon.
553 ende på angelägenheten af Hästens oaflåteliga skötsel, finner Utskottet betänkligt, att i denna del af tnotionen tillstyrka någon för* ändring; men deremot anser Utskottet det skola bidraga till säkerhet mot möjligen obehöriga cassationer af hästar, om, till granskning af de obestämda ytranden, som mindre kunnige och till underbefälet räknade Hofslagare kunna vid frågor om hästars tjenstbarhet afgifva, en edsvuren Hästläkare tillkallas, från närmaste Yeterinair inrättning, för att, på Embetsed, utgifva betyg, hvilka vid yppade frågor borde lända till trovärdig efterrättelse.
Kostnaden härföre kunde förskjutas af beklädnads cassan, och sedermera fördelas på samtelige Rusthåliarnes inom hvarje Regemente.
Efter det Utskottet sålunda framställt sine grunder för inrättandet af en Direction för Cavalleriets beklädnad, — grunder, som, Utskottet vördsamt hemställer, äfven måtte tillämpas till en vigtig förändring i föreskrifterne, rörande Directiouerne för Infanteriets beklädnad, — får Utskottet i öfrigt, till följe af derom gjorde särskilde motioner, vördsamt tillstyrka Riksens Hög1 o fl» Ständer, att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla: 1:0 Att Cassations mönstringar, som fordom hållits blott hvart 3:)© år, men i sednare tider årligen, måtte inskränkas till förstnämnde tid, samt att Cassationer af: större persedlar icke linge under mellantiden ©ga rum; äfvensom att, 554 Beiv> och Ekon,'
Utsk, Betänkandcn. mindre persedlars Cassation borde ovillkor' Jigen verkställas af Esquadrons- eller CornpagnieChefen i närvaro af 2:ns Rot- eller Rusthållare vid samma Esquadron eller Compagnie. 2:0 Att Kongl. Maj:t behagade i Nåder föreskrifva, det, så väl vid Cavallariets som Infanteriets beklädnad, hälst Vadmal, eller sådant kläde, som inom provincen blifvit tillverkadt, iinge användas, äfvensom att föreskriften i Kongl. Förordningen den 10 September 1816, det Båtsmans beklädnad bör ske med blått Vadmal, förändrades så vida, att vederbörande lemnades tillåtelse dervid begagna, åtminstone till kappa, om ej till desmärrepersedlarne, Grått Vadmal, såsom lika dugligt, men mindre kostsamt alt anskaffa. 3:0
Att förändring af munderings persedlar måtte så sparsamt sorn möjljgt inträffa.
Beträffande frågan, att befälet icke måtte få taga någon befattning med Rustningshästars anskaffande, kommer detta Utskott att deröfver serskildt utlåta sig i gemensamt Betänkande med Lagutskottet, till följe af en till begge Utskottsn remitterad motion i detta ämne.
Sluteligen får Utskottet tillägga, att, hvad i öfrigt blifvit yrkadt, men i ofvanstående ej finnes upptaget eller besvaradt, innefattar sådane frågor, som dels icke tillhöra detta Utskotts befattning, dels är o af den egenskap, att Utskottet, i afseende på Éesv• och Ekon.
,55g elem, icke kan tilstyrka någon förändring; öfverlemnande Utskottet härmedelst till Riksens Höglofliga Ständer att pröfva, hvad sålunda i detta ämne vördsamt blifvit anfördt och hemstäldt.
Stockholm den 21 Maj 1825. ■**-»0000000000-^r N:r 100, Ankom den 3 Juni l823« Betänkande öfver gjorde förslag till upphäfvande eller ändring af vissa Stadganden i Kongl. Majus förnyade Nådiga Skolordning af den 16 December 1820, samt till Kongl. UppfostringsCommitéens upplösning.
T Memorial af den 24 Februari, * hvilket Bidderskapet och Adeln till Utskottet remitterat, har Herr Hammarsköld, Lorenzo, klandrat Kongl. SkolOrdningen, såsom icke ägande, så att säga, den öppenhet, som en Lag tillhör.
Den gifver, i serskildt bihang, anvisningar och råd, hvilka 556 Besv. och Ekon.
Bctänhanden. sednare, enligt Herr Hammarskölds tänta, hade bordt vid föreskrifterne användas på sina ställen.
Vilkoret för Gossens intagande i Läroverk, i:sta Sect. 5 Cap. 4 §* »kall icke vara Constitutionelt, såsom upphäfvande alla Medborgares likhet inför Lagen.
Olämplig synes ock Herr Hammarsköld föreskriften vara i 1 Sect. 7 Cap. 6 §, att yngling, som ej inom viss tid kan uppflyttas, skiljes från Läroverket.
Der saknas ock uppgift, om det är Classens Lärare, Rector eller Inspector Proximus, som skall verkställa afskiljandet.
Bristfällighet förmodas det ock vara* att intet skall linnas vidgjordt till förberedande af skickligheten att yttra sig redigt, ledigt och behagligt på modersmålet.
Den gjorda skillnaden emellan Lärdoms- och ApologistSkolor tyckes innebära, att den högre Vetenskapliga Odlingen skulle utesluta ail medborgerlig bildning.
Ehuru Svenska Språkets rättskrifning* 1 Sect. 6 Cap. 3 §, är anbefalld ända till sammansättning af afhandlingar, hvilket synes öfverdrifvet i de för näringarne bestämde Skolor, skall dock denna öfning alldeles vara utesluten från de Lärda Skolorna.
Studium af modersmålet skall endast vara föreskrifvet såsom ett underordnade bihang vid det af Latinska Grammatica», Besv. och Ekon.
557 fa förklaradt åndamålslöst.
(Anvisningar och råd s. q) Latinska Språket, ehuru Herr Hammarsköld finner dess Grammatik och Litteratur i vissa delar bristfälliga, skall hafva blifvit framstäldt sorn hufvud-föremälet vid all Skolundervisning.
Så skola talöfningarne endast i det anställas; och sjelfva Grekiska språket expliceras på Latin, hvilket sednare Herr Hammarsköld i synnerhet ogillar.
Det anmärkes såsom brist, att vid Elementar LäroVerken intet tillfälle är be* reddt, att inhemta någon slags underrättelse om Fäderneslandets Allmänna Författningar och Constitution 5 och skall den undervisning, som i Fjerde Classen af Högre Lärdoms Skola meddelas i Sverges Statskunskap, vara otillräcklig.
Enligt Herr Hammarskölds förmodan, kan Nationalsinnet ej väckas endast af Nordiska Mythologiens anbefallda läsning.
I anseende till Historiens studium, anser Herr Hammarsköld föreskriften i 1 Sect. 6 Cap. 9 § ofullständig, att den från Gymnasinm till Universitetet afgående skall känna gamla Historien, men af medeltidens och den nya tidens endast HufvudEpocherne.
Den till användning föreslagne så kallade Fhilosophia definitiva klandras ock, 553 Eesv. ock Ekon.
Betänkahdeti. emedan det ej stall vara möjligt att förvärfva redigt och klart begrepp om Philosophiens Termer, utan ett fullständigt studium af Vetenskapens hela djup.
Såsom bevis på den mindre noggrannhet, med hvilken Lärjungarnes färdigheter blifvit afmatta, anföree, att, under det man fordrat Mathematik och Språk-kunskap (t Sect. 6 Gap. 2 §), tillika föreskrifves, att
Lärjungen skall kunna läsa skrifven handstil. * Skolagan, som anbefalles, är icke bestämd till slag, och ingenstädes finnes förklaradt, hvad som bör förstås med en sådan, lindrigare eller strängare.
Stadgandet i i:sta Sect. lo Cap. 5 § * att Skolgossar, som sammanrotat sig att visa vanvördnad mot sina Lärare, skola straffas efter Allmän Lag, finner Herr Hammar sköld otillbörligt, heldst intet annat Lagrum härtill skall vara lämpligt, an det om Myteri, hvars strafF icke bör drabba Gossar af io eller 12 års ålder.
Ändtligen anmäles till Riksens Ständers uppmärksamhet, huru, enligt Herr Hammarskölds ord, Commiteen yrkat, att Skol* revision må nedsättas, huru denna revision må förses med en Secreterare, och huru Hans Kongl Majit må åt honom, förmodeligen af Statens Medel, anslå en Lön (5 Sect. 2 Cap. 7 §), som med annan innehafvande
Lön kan få förenas 5 lenman - Besv. och Ekon.
Betänkanclen. 559 de Herr Hammarsköld till bedömmande, huru vida denna åtgärd är förenlig med Riksens Ständers fattade Beslut, otti de på Stat lönade Embelsmännens förminskning.
Af hvilket allt, jemte en så kallad Historia äf i fråga varande SkolOrdnings uppkomst, Herr Hammarsköld uppmanar Riksens Ständer, att till Konungen ingå med en petition om en ny redaction af samma Författning.
Mot hvad förutnämnde Memorial innehåller, har Herr Friherre Adlerbeth, Jacob, till Högloll.
Ridderskapet och Adelns ProtocoII, den 1 Mars, gjort hufvudsakligen följande anmärkningar:
Då SkolOrdningen blifvit beledsagad med ett Bihang, innehållande Anvisningar och Råd, är en rigtig skilnad gjord emellan det, som anbefalles såsom Lagbud, och det, sam tillstyrkes såsom gagnande, ehuru icke oundgängligt.
— Enligt de upplysningar, Sid. 51 af Bihanget gifver, har man med usta Sect. 5 Gap. 4 § endast velat förekomma Tiggeri, hvilket ock i allmänhet är förbudet.
— Undervisningen bör åsyfta framsteg, icke stillastående.
Att låta den oduglige Lärjungen qvarblifva i i Skolan, vöre egentligen att hindra den skickliges constitutionelle rättighet att inträda i un der visnings-tillfället.
— Med uppmärksamhet genomläst, skall SkolOrdningen ådagalägga, att insigt i Modersmålet, vid göo Besv. och TLkon.
Betankandeti. författandet af denna Lag, varit ett vigtig!; ämne för omtankan.
Den uppdragna gränslinien emellan lard och medborgerlig bildning försvaras, och aninärkes, att, mot hvad Herr Hammars köld yttrat, utom Näringsidkare, bildas i ApologistSkolan äfven Tjenstemän för alia sådana Embetsverk, i hvilka inträde vinnes utan Latinska Skriföfningar.
Att Fäderneslandets Statskunskap och Grundlagar böra redan vid Skolor och Gymnasier blifva hufvudsakliga undervisningsämnen, fean ej medgifvasj de höra till Universiteten.
Då Grekers och Romares Gudalära läses vid Läroverken, bör väl ändå egna Förfäders icke förgätas.
Bihanget, Sid. 26, utvisar, att Grekiskans Explication på Latin icke är anbefalld Nybegynnare.
Herr Hammarskölds Anmärkning mot Philosophia definitiva skall i SkolOrdningen icke äga någon grund, Vidden och ämnet för den Philosophiska undervisningen äro, enligt SkolOrdningens x Sect. 5 Cap. 3 §, öfverlemnade till Lärarens pröf - ning.
— Anmärkningen i 1 Sect. 6 Cap. 2 § träffar så mycket mindre, som Herr Hammarsköld utelemnat
Svensk vid ordet handstil.
Denna har mest kommit ur bruk, men bör dock af SkolUngdomen kunna läsas.
— Stadgandet i 1 Sect. 10 Cap, 5 § g Moment, innehåller: .Att, om Lärjungar sammanrota sig att förolämpa sin Lärare Besil, och Ekon.
Betänkcinäen.
561 med ord eller gerning, skola upphofsmännen, utom ansvaret efter allmän Lag, fran Läroverket förvisas.
Myteri är brott mot Konung eller den, som å Öfverhetens vägnar bjuder och befaller, och straffas tued lifvets förlust.
Missgernings Balkens 6 Gap. är således lika litet hit lämpligt, sorn relegation skulle kunna hafva rum efter lifvets förlust.
Maj:t har sig förbehållet att pröfva, hvad i lön bör anslås Secreteraren vid revisionen.
Då denna endast inträffar hvart gidje år, är det billigt, att arfvode!, för detta egentligen intermittenta besvär, tillerkännes en Man, som har annan tjenst och lön.
Denna revision, såsom bestående af sakkunnige ecb erfarne Män, torde, i Friherre Adlerbeths tanka, bäst granska ScbolOrdningen.
Till återsvar härå, har Herr Hammarsköld förklarat sig icke vara öfvertvgad af Friherre Adlerbeths anmärkningar, men häriskjutit målet till Utskottets pröfning. — Friherre
Adlerbeth gör å nyo anmärkningar vid Herr Hammarskölds Historia om ScholOrdningens uppkomst, och Herr Hartmansdorff tillkännagifver, synnerligen Hufvudstadens, tacksamhet till Kongl. UppfostringsCommittéen, för ett derstädes ordnadt LäroVerk.
I Memorial af Herr jE. M.
Leffler, hvilket Vällofl. BorgarcStåndet, den 5 Mars, Bihang till RihsSc.
Fröt. 1C23, Q:de Sami. N:r 36. pfi6 Best). och Ekon.
Betcinkanden. till Utskottet remitterat, erkänner han rigtigheten af noggrann pröfning före ynglingens intagande i LäroVerken, men ogillar strängheten deraf, att i synnerhet afseende skall derå fästas, om Yngling är nog bemedlad eiler eger utvägar att erlägga da afgifter, som Sc.holOrdningen för honom ålägger, irman han får ingå uti en högre Schola, samt om han, utan att an» lita andra om hjelp, fean fortsätta sina studier.
Härigenom kan utmärkt skicklighet blifva obegagnad, och Samhället såmedelst göra förlust.
Tvärtom borde man på allt sätt underlätta den hoppgifvande fattige och härvid äfven låta den enskilda barmhertigheten få komma i beräkning.
Af Hedervärda.
BondeStåndet äro den 7:de Mars, i samma ämne, 2:ne Memorial af RiksdagsFullmägtige Johan Longberg, från Gefleborgs Län, och Anders Daniels• son, från Elfsborgs Län, till Utskottet remitterade.
Longberg för deröfver klagan, att, ehuru Scholorne böra vara allmänna Bildningsanstalter, hufvudsakligen till den fattige Medborgareclassens bildning, och en möjlighets beredande för hvem «om hälst att hinna till Statens Äreställen och Tjenster, desamma , förnämligast genom Kongl.
ScholOrdningens i:sta Sect. 5 Gap. 4 §. blifvit förvandlade till -privilegierade undervisningsanstalter åt de förmögne.
Den förmoda - Bes v. ock Ekon t Vt sk.
Betänkan Jen, 565 de syftningen tecknas med skarpa drag.
Det anmärkes, att icke är föreskrifvet, huru sådane Betyg skola ställas och styrkas, och om de vid förändrade omständigheter behöfva förnyas.