Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottet, sorn från samtliga Riks-Stånden erhållit remiss å ofvanberörda nådiga framställning och vid ärendets handläggning tagit kännedom om dertill hörande handlingar, får, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet rörande likartad fråga om upplåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå hemställt, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majit i förevarande hänseende behagat föreslå.
Stockholm den 11 December 1865. 8 Stats-Utskottets Utlåtande J\/å 14.
Auli. till Exp.-Utsk. den 11 Dec. 1805, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Westernorrlands läns innevånare af gamla länsfänqelsebygqnaden i Hernösand med tomt. (1. A.)
På sätt högstberörda den 31 sistlidne Oktober till Rikets Ständer aflåtna oell af samtliga Riks-Stånden till Utskottet remitterade nådiga Proposition (införd under N:o 26 i Usta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) omförmäler, hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westernorrlands län hos Kongl.
Fångvårdsstyrelsen framställt anhållan derom att, sedan nytt länscellfängelse i Hernösand blifvit uppfördt och till begagnande upplåtet, Kongl.
Styrelsen måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att gamla länshäktet vid nämnda stad jemte den kronan tillkommande rätt till tomten, hvarå häktet blifvit uppfördt, kunde varda öfverlemnadt till Landstinget, så att berörda, numera för fångars förvarande obehöfliga byggnad finge för länets gemensamma bästa an vändas.
Fångvårdsstyrelsen, som med afseende derå att Kongl. Majit i Bref af den 31 Januari 1860 medgifvit, att gamla länsfängelset i Piteå finge till Norrbottens läns hushållningssällskap upplåtas för att af detsamma användas, på sätt som för befrämjande af sällskapets ändamål lämpligast syntes, i underdånighet anhållit om Kongl. Maj:ts förordnande, huruvida gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand, som blifvit af Ångermanlands innevånare uppbygd samt, enligt protokoll öfver derå anställd besigtning, ansetts, om den finge på sin nuvarande plats Stats-Utskottets Utlåtande JVs 14. 9 plats bibehållas och blefve för en kostnad af 2,500 Ti: dr istånd satt, kunna, utöfver nämnda reparationskon stil ad, i värde uppskattas till 5,500 R:dr, nu måtte, såsom ej vidare för fångvården användbar, på grund af ofvanberörda anhållan, till Landstinget afträdas, eller huru med byggnaden och dertill hörande uthus eljest borde förhållas, hade derjemte i underdånighet meddelat: att gamla länshäktesbyggnaden vid Hernösand blifvit uppförd år 1812 af Ångermanlands innevånare och äfven af dem underhållits tilldess, i anledning af väckt fråga vid 1829 års riksdag om länsfängelsernas i Westernorrlands m. fl. län öfvertagande af Staten emot befrielse för länens innevånare från byggnadernas framtida underhållande, Kongl. Maj:t, i enlighet med Rikets Ständers i ämnet gjorda hemställan, den 31 Oktober 1829 förordnat, att, under vilkor att allt anspråk på vidare ersättning för sjelfva fängelsebyggnaden förfölle och hvarken då eller framdeles finge väckas, Staten skulle ensam bekosta underhållet af ifrågavarande fängelsebyggnad; att, i fråga om tomten, å hvilken fängelsebyggnaden blifvit uppförd och som utgöres af ungefär 7 7/io kappland af Gådeå bys egor i Säbrå socken, Säbrå Häradsrätt genom beslut, som efter sakens fullföljd vunnit Kongl. Majits fastställelse, förklarat Kronan böra för tomtlägenheten utgöra afgäld till en af byns hemmansinnehafvare i förhållande till hvad på hans skatt i byn, jemförd med öfriga delegares, kunde finnas belöpa, och hvilken afgäld sedermera blifvit slutligen bestämd till 2 2/5 kannor korn årligen; att, efter det samma hemmansegare ånyo instämt Kongl. Maj:t och Kronan med påstående att, derest icke egande- eller nyttjanderätten till tomtplatsen kunde med laga fång värjas, Kronan måtte åläggas genast utrymma densamma och deraf till nämnde hemmansegares disposition ställa den del, hvartill han kunde visa sig berättigad, Häradsrätten genom beslut,
som ej blifvit motvädjadt, förklarat anspråket på lägenhetens afträdande icke kunna bifallas; men att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande dock tillika i detta ämne anmärkt, att, som det icke lyckats tillrättaskaffa den åtkomsthandling, hvarigenom tomten blifvit från Gådeå by upplåten, och det icke, såvidt tillgängliga handlingar utmärkte, med laglig tillförlitlighet kunde antagas, att Kronan dertill förvärfvat full och oinskränkt eganderätt, utan, derest upplåtelsen skulle anses innefatta endast besittningsrätt emot årlig afgäld, samma rätt, författningarne likmätigt, icke egde giltighet för längre tid än 50 år, utöfver hvilken tid föga anledning vore att nuvarande jordegare kunde förmås att upplåtelsen genom nytt kontrakt utsträcka, en utan sammanhang med tomten skeende försäljning af det derå befintliga, utaf tegel och gråsten uppförda huset skulle blifva för Kronan föga fruktbringande.
Justitie-kanslers-embetet, hvars underdåniga utlåtande i ärendet blifvit infordradt, hade, uppå enahanda grunder med dem, hvilka af samma embete blifvit anförda i fråga om gamla länshäktets i Umeå öfverlåtande till Westerbottens läns innevånara och finnas upptagna uti Utskottets rörande detta ärende afgifna Bih. till R.
Prot. 186b & 1866.
4 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande J\ä 14. utlåtande, afstyrkt nådigt bifall till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes samt Kongl.
Fångvårdsstyrelsens hemställan och förslag i ämnet, men hade, med afseende derå att
Ångermanlands innevånare bekostat uppförande af gamla länsfängelset vid Hernösand, hvilket nu vore för fångvården umbär ligt, i underdånighet hemställt om icke Kongl. Maj:t skulle täckas göra frågan om öfverlåtande till Ångermanlands innevånare af byggnaderna och tomten, med den rätt Statsverket dertill egde, till föremål för nådig framställning till ”Rikets Ständer.
Med afseende å hvad beträffande frågan 0111 eganderätten till ifrågavarande fängelsebyggnad blifvit upplyst, hade Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af detta ärende den 17 Maj 1864, väl förklarat den gjorda framställningen om afträdande af samma byggnad jemte uthus och plank samt den tomt, hvarå dessa byggnader finnas uppförda, icke kunna i ärendets dåvarande skick bifallas, men, uppå de af Justitie-kanslers-embetet anförda skäl, har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer, att nämnda byggnader och tomt, med den rätt Statsverket dertill eger, måtte få öfverlåtas till Westernorrlands läns innevånare; och hade Kongl. Maj:t emellertid tillåtit länets Landsting att, tills vidare och intill dess Rikets Ständer sig i ämnet yttrat, byggnaderna för Ångermanlands innevånares räkning begagna.
Efter tagen kännedom af de till ärendet hörande handlingar får Utskottet, uppå de af Kongl. Maj:t anförda skäl och i öfverensstämmelse med hvad Utskottet rörande tvänne dylika frågor om upplåtelse till Westerbottens och Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaderna i Umeå och Östersund hemställt, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Maj:t i förevarande hänseende behagat föreslå.
Stockholm den 11 December 1865. Stats-Utskottets Utlåtande JS 15. 11 N:o 15.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Dec. 1865, kl. 1 e. ro. Utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition angående öfverlåtelse till Westernorrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt.
(I. A.J Sedan Kongl. Maj:t, med bifall till Kongl.
Fångvårdsstyrelsens underdåniga hemställan, genom nådigt beslut den 13 Januari 1863 förordnat om indragning af det invid Sundsvall befintliga kronohäkte och, i sammanhang dermed, förelagt bemälde
Styrelse att med framställning rörande dispositionen af häktesbyggnaden till Kongl. Maj:t inkomma, hade, enligt hvad högstberörda den 31 sistlidne Oktober till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (under N:o 27 intagen uti l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) innehåller, Kongl. Styrelsen meddelat, hurusom, i afseende på tillkomsten af nämnda kronohäkte och eganderätten dertill, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westernorrlands län upplyst: att hemmansegarne i Medelpads fögderi, hvilka från äldre tider haft och underhållit ett i Sundsvall beläget, så kalladt länsfängelse, som dock omkring år 1821 ansetts icke längre vara ändamålsenligt, genom köpebref den 7 Juli nyssberörda år förvärfvat sig ständig eganderätt till en tomtplats å Skönsmon invid staden och derå uppfört ett nytt “landsfängelse“; att, i anledning af derom vid 1828—1830 årens riksdag väckt fråga, Rikets Ständer, enligt deras till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse den 25 September 1829, befriat innebyggarne i Westernorrlands med flera län ifrån byggande och underhållande af länshäktena, emot det att allt anspråk på ersättning för uppförandet af sjelfva fängelsehusen förfölle och hvarken då eller sedermera finge väckas, hvaremot Staten derefter skulle, ensam bekosta underhållet af länsfängelserna i dessa län, och att Kongl.
Majit deruppå den 31 Oktober samma år derom utfärdat nådigt bref; att, då icke desto mindre vissa uppgifter för Medelpads landshäkte årligen drabbade fögderiets innevånare, motion vid 1834—1835 årens riksdag blifvit väckt om befrielse der - 12 Stats-Utskottets Utlåtande 15. ifrån, hvilken framställning dock Rikets Ständer ansett, såsom redan år 1829 afgjord, icke föranleda till någon vidare åtgärd från Rikets Ständers sida; att, uppå derefter hos Kongl. Majit gjord ansökning om förständigande för Kongl. Majits Befallningshafvande att icke vidare betunga Medelpads innevånare med underhållskostnaden för nämnda fängelse, Kongl.
Majit den 24 Februari 1837 förklarat, att fängelset vid Sundsvall, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829, skulle, uti det skick, hvari det befunnes, af Staten öfvertagas och för framtiden underhållas.
Beträffande användandet af ifrågavarande byggnad hade Kongl. Majits
Befallningshafvande uti särskild skrifvelse' till Kongl.
Fångvårdsstyrelsen väckt fråga derom, att samma byggnad borde till länets Landsting öfverlemnas, med anledning af hvilken framställning bemälde Styrelse i underdånighet anfört: att ifrågavarande häktesbyggnad, hvilken, enligt upprättadt värderingsinstrument, blifvit uppskattadt till 3,150 Ridr Rimt, icke vidare syntes vara för Kronan behöflig, samt att, ehuru Styrelsen, på sätt uti särskildt memorial rörande behofvet af medel för nya cellfängelsebyggnader i underdånighet blifvit tillkännagifvet ansett dylik fängelsebyggnad i Sundsvall vara af behofvet påkallad, sådant icke syntes lägga hinder i vägen för afträdande af den gamla häktesbyggnaden jemte dertill hörande tomt, enär denna sednare vore, i anseende till belägenheten utom staden, olämplig för nytt fängelses anläggande, samt Sundsvalls stads innevånare erbjudit sig att för sådant ändamål tillhandahålla lämplig plats, hvarå tillgång på flera ställen inom staden skulle förefinnas.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i likartade fall genom särskilda nådiga Propositioner framställt rörande dispositionen af de gamla länsfängelserna i Östersund, Umeå och Hernösand, har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall jemte tomten måtte, med den rätt Statsverket dertill eger, till Westernorrlands läns innevånare öfverlåtas.
Under förutsättning att, enligt erbjudande, lämplig plats för den ifrågasatta cellfängelsebyggnaden i Sundsvall, derest denna byggnad kommer till stånd, kostnadsfritt upplåtes, har Stats-Utskottet, efter tagen kännedom af de till förvarande nådiga framställning hörande handlingar, icke funnit något att emot densamma erinra; hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer, med vilkor att lämplig plats för ifrågavarande cellfängelsebyggnad kostnadsfritt upplåtes, måtte bifalla hvad Kongl. Majit i förevarande nådiga framställning behagat föreslå. \
Stockholm den 11 December 1865. Stats-Utskottets Utlåtande JVs 16. 13 N:o 16.
Ank. lill Exp. UuU don 11 Doc. 1865, kl. 1 e. m.
Maj ds nådiga Proposition, angående en af Blekinge läns Landsting gjord ansökning om inköp af en Kronan tillhörig tomt i Carlskrona. (1. A.) Sedan Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 16 December 1864, bifallit Blekinge läns Landstings den 28 förutgångna September fattade beslut att till inköp af en fastighet i Carlskrona stad, för att tillsvidare upplåtas till begagnande åt det der befintliga institutet för döfstumma barns vård och undervisning, anslå en summa af högst 20,000 Rulr R:mt att under loppet af tio år utgå, och trenne af Landstingets ledamöter, enligt uppdrag, sedermera för omförmälda ändamål inköpt en tomt med hus och gård under N:o 5 jemte delar af Niis 2 och 4 i 13:de qvarteret af staden, emot en köpeskilling af 10,500 Ridr, hade samme ledamöter, på sätt uti högstberörda nådiga Proposition af den 27 sist lidne Oktober (införd under Nio 17 i lista Sami. af Bih. till Riks-Ståndens Pro tokoll för innevarande riksdag) omförmäldes, hos Befälhafvande Amiralen vid Flottans station i Carlskrona framställt begäran att för ofvannämnda inrättnings behof jemväl få inköpa en till förstberörda fastighet gränsande, Kronan tillhörig ödetomt, hvilken under en längre följd af år varit egaren af samma fastighet upplåten emot årligt arrende af 10 Ridr 39 öre; och hade för ifrågavarande ödetomt, som, enligt upprättad karta, innehölle 242 qvadratfamnar, en köpeskilling af 189 Ridr Rimt blifvit erbjuden. 14 Stats-Utskottets Utlåtande Jts 16.
Befälhafvande Amiralen, som till Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena insändt de ingifna ansökningshandlingarne hade tillstyrkt bifall till ansökningen, enär den omförmälda ödetomten, hvilken tillkommit hufvudsakligen genom utfyllning åt sjösidan eller den s. k.
Borgmästarefjärden, vore aflägse belägen och, efter all sannolikhet, icke komme att för Kronan blifva till ringaste nytta eller bruk i framtiden, och Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena, som härefter öfverlemnat frågan till Kongl. Maj:t, hade, med hänseende till såväl de af Befälhafvande Amiralen anförda omständigheter som det ändamål, hvartill ifrågavarande kronotomt skulle af Landstinget användas, hemställt om dess afyttrande till Landstinget emot den derför erbjudna köpeskillingen.
När ärendet sedermera inför Kongl. Maj:t i underdånighet föredrogs, hade Kongl. Maj:t funnit godt uppdraga åt Förvaltningen af Sjö-ärendena att låta verkställa behörig värdering af merberörda tomt samt med instrumentet deröfver inkomma, till följd hvaraf sådan besigtning och värdering af utsedde värderingsman blifvit anställd; och hade värderingsmännen, med hänsyn till såväl den afkastning största, hittills utarrenderade delen af tomten lemnat, som belägenheten i en aflägsen del af staden, och enär dessutom tomten såsom mycket sidländ och bestående af lerjord, i anseende till gränserna icke syntes vara lämplig att särskildt bebyggas, ansett densamma i Yärde ej skäligen kunna antagas till högre belopp än hvad Blekinge läns Landsting derför i köpeskilling erbjudit, eller 189 R:dr Runt.
, Vid sålunda upplysta förhållanden och med afseende å det med ifrågavarande tomt afsedda allmännyttiga ändamål har Kongl. Maj:t, för sin del, funnit skäl antaga den af Blekinge läns Landsting för densamma erbjudna köpeskilling till ett jemnadt belopp af 190 R:dr R:mt samt föreslagit Rikets Ständer att dertill, för deras del, jemväl lemna bifall.
Efter tagen kännedom af de frågan rörande handlingar, har Stats-Utskottet, med afseende å hvad i saken förekommit, ansett sig böra hemställa, att förevarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas.
Stats- Utskottets Utlåtande %fts 17. 15 N:o 17.
Utlåtande, i anledning af Kongl Majtts nådiga Proposition, angående befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon N:o 1 i Jemtlands län. (L A.) Sedan Rikets Ständer, med anledning af en under sistförflutna riksdag gjord framställning, att hemmanet Fångåmon om V4-mantal i Undersåkers socken af Jemtlands län, i anseende till sin ofruktbara jordmån och särdeles svaga beskaffenhet, måtte varda] från] åsatt] rotering befriadt, uti underdånig skrifvelse den 16
Maj 1863 anhållit, att Kongl. Majit, efter verkställd undersökning och derest skäl dertill förefunnes, täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om hemmanets befrielse från rotering, hade Kongl. Majit, enligt hvad den i ämnet den 27 sistlidne Oktober aflåtna nådiga Propositionen (Nio 3 i lista Sami. af Bill. till Riks-Ståndens Protokoll) innehåller, anbefallt Kongl. Krigs- och Kammar-kollegierna att låta verkställa den ifrågasatta undersökningen samt derefter med underdånigt utlåtande i ämnet till Kongl. Majit inkomma; och hade bemälda Kollegier i följd häraf i underdånighet anmält, att undersökning å hemmanet den 18 Juli 1864 blifvit af landtmätare med gode mäns biträde förrättad, hvarvid inhemtats: att å åkerjorden, som innehölle 3 qvadratrefvar, 15 qvadratstänger och bestode af sandblandad hvitmjunejord med frostigaste läge, endast kunde utsås 9 kappar korn, som lemnade 2:dra kornets afkastning; att ängsafkastningen, efter länets skattläggningsmethod reducerad till lista klassen, uppginge till 12 lass ä 50 lispund lasset; att betesmarken till större delen vore af sämsta beskaffenhet, men till någon del försvarlig, och gifvande tillräckligt bete för de kreatur, som å hemmanet kunde vinterfödas; att skogen, ehuru tillräcklig för hemmanets behof, likväl vid den år 1830 verkställda gradering, som legat 16 Stats-Utskottets Utlåtande J\s 17. till grund för hemmanets skattläggning, blifvit alltför högt taxerad och kunde anses till allenast V4:del duglig, men till återstoden oduglig; och att fiske efter öring och rör funnes till en afkastning af omkring 6 ä 8 lispund.
På grund af dessa förhållanden hade förrättningsmännen, såsom vilkor för hemmanets bestånd, ansett detsamma höra, i likhet med angränsande hemmanet Wallbo, till Lappmarkshemman hänföras.
Kollegierna hade derjemte meddelat, att krononybygget Fångåmon, som vore upptaget i Wågdalens afradsland, efter föregången afvittringsberedning, blifvit af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande genom utslag den 17 Mars 1831 faststäldt till l'/2 tunnland med 2 R:dr 24 sk.
Banko grundränta, att, efter åtnjutna 25 frihetsår, räknade från och med år 1831, till Kronan utgöras, dock till hälften sedan 3/4:delar af frihetstiden tilländagått; samt att uti det af Kongl. Majit i nådigt Bref den 8 Oktober 1851 för provinsen Jemtland fastställda roteringsverk, hemmanet, efter uppskattning af berörda dess skattetal till 1 tunnland, blifvit jemte hemmanen Niis 1 och 2 Björnänge indeladt till hel rote under Nio 897 för erläggande tillsvidare af rotevakansafgift, hvilken afgift dock upphört att utgå, sedan, i följd af den jemlikt högstberörda nådiga Bref med intressenterne i Gustafs och Carlbergs kopparverk träffade öfverenskommelse, hemmanet inträdt i effektiv rotering.
I anledning af hvad sålunda blifvit upplyst och då beträffande den ifrågasatta befrielsen för hemmanet från berörda rotering af ofvan omförmälda undersökning, jemförd med hvad Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet innehölle, tydligen ådagalades att hemmanet, med afseende å dess svaga egoförmåner och synnerligast i betraktande deraf att något egentligt åkerbruk icke der kunde idkas, ej vore att anse förmånligare än Lappmarkshemman i Jemtland, hvilka, enligt Kongl. Brefvet den 26 Januari 1847, vore från deltagande i rotering befriade, har Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Krigs- och Kammar-kollegierna hemställt, föreslagit, att hemmanet
Fångåmon ej allenast måtte blifva befriadt från den detsamma åsätta rotering, så snart lämpligt hemman må kunna denna rotering öfvertaga, utan äfven, såväl för den förflutna tiden, hvarunder roteringen af hemmansinnehafvare!! utgjorts, som hädanefter, intilldess roteringsbesväret kan varda derifrån flyttadt, få tillgodonjuta ersättning för roteringskostnaden på sätt, som, enligt 5 § 3 mom. i Kongl, instruktionen för Roteringskommissionen i Jemtland den 22 Maj 1846, tillkommer hemman, hvilka, ehuru innehafvande frihetsår, likväl åtagit sig att under tiden i rotering ingå.
Efter tagen kännedom af de till denna nådiga framställning hörande handlingar, får Stats-Utskottet, med afseende å hvad i frågan förekommit, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Majit i ofvanberörda hänseende behagat föreslå.
N:o 18. Stats-Utskottets Utlåtande J\S 18. 17 N:o 18.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Dec 1865, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Skrifvelse, angående de förändringar, sorn inträffat i afseende på utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast förflutna trenne år.
(I. A.) Från Kongl.
Maj:t har Stats-Utskottet fått emottaga nådig remiss den 3 sistlidne November af från Kongl. Kammar-kollegium, på grund af dess instruktion, meddelade förteckningar, utvisande de förändringar, som sedan den 20 Oktober 1862 till den 21 Oktober innevarande år inträffat i afseende å förvaltningen af de under arrende för Statsverkets räkning upplåtna kungsgårdar, kronohemman samt andra Kronans jordlägenheter och fisken.
Utskottet får i anledning häraf vördsamt meddela Rikets
Ständer tabellariska sammandrag af dessa handlingars innehåll, hvilka för hvarje län särskildt upptaga årliga arrendet af Kronans under besagda tid medelst kontrakt upplåtna lägenheter: a) Sammandrag öfver de årliga arrendebeloppen för de sedan den 20 Oktober 1862 till den 21 Oktober detta år utarrenderade Kungsgårdar och öfriga Kronans jordlägenheter:
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande Jiå 18. > B C+- Årligt arrende.
Städj e- pennin- gar vid tillträdet. §« CfQ a> 3 3- ct> c+- a> Pennin- gar.
R:mt. Spanmål M o*. % Råg.
Va Korn. ' 3 KSg. Vj Korn.
V, Hafre. >/5 Råg. 4/5 Hafre.
R:dr. ö' e. Kub.-t. k:r.
Kub.-f. k:r.
Stockholms län 8 450 997 9 _ Upsala län 14 — 4,325 — — — — 432 “ — Nyköpings län 5 — 577 3 — — — — — Linköpings län ... 3 — 847 7 — — — — — Westerås län 11 — 1,683 1 — — 719 — 310 120 — Orebro län 1 — 42 9 — — — — — Wermlands län .. . 1 — — — 628 — — — — Gotlands län ... 2 — 37 8 — — — — — Göteborgs och Bo- b 1 986 6 Calmar län 2 2,255 — — — — — Kronobergs län 9 2,050 1,258 1 — — — — — Malmöhus län .. 4 688 794 2 548 1 — — — — Christianstads län 9 1,548 2 — — — — — Hallands län 7 2,553 1 550 6 — — — — Blekinge län 1 600 — — — — — — Skaraborgs län 1 572 — — — — — — Elfsborgs län 2 280 — — — — — — Jemtlands län 4 341 3 — — — — 1 —.
Westerbottens län 1 30 4 — — — — — Norrbottens län 1 — 5 5 — — — b) Sammandrag öfver årliga arrendebeloppen för de sedan Oktober 1862 utarrenderade Kronojisken:
Skaraborgs län Gefleborgs län Norrbottens län Westerbottens län Stockholm den 11 December 1805.
Ari. ar - Antal lägen- heter. ! rende.
1 5 2 1,300 — 1 564 30 3 996 Stockholm, K. A. Lindström, 1805.
Stats-Utskottets Memorial J\s 19.
J N:o 19.
Ank. till Exp. Utak. den 5 Jan. 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, angående antagande af ytterligare kansli-biträde.
Stats-Utskottet, som vid riksdagens början, i likhet med hvad under de sednaste riksmötena egt rum, antagit extra Kanslister att vid förefallande behof biträda med kansligöromålen, har funnit nödigt redan till tjenstgöring inkalla några af bemälde extra Kanslister; i anledning hvaraf och då Utskottet förutser att dessutom någon tillökning af kanslipersonalen kommer att under loppet af denna, likasom de föregående riksdagarne, erfordras, Utskottet får till Rikets Ständer hemställa, att ytterligare trenne kanslistarfvoden måtte ställas till Statsutskottets disposition, att i mån af behof användas, och att dessa arfvoden måtte få beräknas och utgå från och med de dagar, extra Kanslisterne inträdt i tjenstgöring.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 6 Haft. t 2 Stats-Utskottets Utlåtande Jå 20.
Ark. till Exp.-Utsk. den 9 Jan. 1866, kl. 6 e m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse af f. d. Piparebostället Bränn Arby vid Södermanlands regemente, för uppförande af skolhus åt Wansö församling. (I. A.)
På sätt ofvanberörda nådiga Proposition, införd under N:o 2 i l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, innehåller, hade Wansö församling i Åkers härad och Södermanlands län hos Kongl.