Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksgälds-kontorets embels- och tjenstemän samt vaktbetjenter borde tillgodonjuta enahanda löneförmåner, som ”deras vederlikar inom Rikets Ständers Bank; i öfverensstämmelse hvarmed ”de föibättringar i löneviikoren, sorn, tid efter annan, beviljats Banko-bet je”11 ingen, jemväl blifvit tille!kända personalen inom Riksgälds-kontoret”.
Och s Stats-Utshotlets Utlåtande, N.o 174- förklarade Rikets Ständer vid samma riksdag, genom bifallandet af berörde utlåtande, alt Rikets Sländer "ansågo likhet i aflönings-förmånerne inom Banden och Riksgälds-kontoret äfven framgent böra iakttagas".
Med fortsalt tillämpning af denna grundsats, och då de af nuvarande Banko-utskott anförde samt af Rikets
Ständer godkände anledningar till den beviljade lönetillökningen för bokhållare-graden inom Bankoverket äro så mycket mera gällande för de vid Riksgälds-kontoret anställde bokhållare, som desse ega mindre utsigt till befordran inom verket, än deras vederlikar vid Banken, och hvarken åtnjuta sedelskrifnings-arfvoden eller andra extra inkomster samt genom den nu beslutade förändringen i Riksgälds-kontorets bokförings-sätt erhållit förökade göromål, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att lönerne för bokhållarne vid Riksgälds-kontoret, oberäknadt hvad i egenskap af arfvode för trägnare göromål är eller kan varda beviljadt, må förhöjas från sjuhundra till åttahundra riksdaler åligen samt med sistnämnde belopp från innevarande års början få utbetalas.
1 fråga om den af kammar- och husdrängarne vid samma verk nu sökta löneförbättring, hafva fullmägtige för öfrigt yttrat, att sökandernes hittills åtnjutne aflöning numera hvarken vore tillräcklig för deras utkomst eller motsvarande de trägna göromål, som med deras tjenstebefattningar voro förenade;, och då Utskottet äfvenledes anser, att den hittills iakttagna likhet i löueförmånerne för vaktbetjeningen inom Banken och Riksgälds-kontoret bör fortfarande tillämpas, får Utskottet, med erinran om den i Banko-utskottets utlåtande N:o 18 meddelade upplysning, att husdrängarne vid Banken nu mera benämnas yngre kammardrängar, jemväl tillstyrka, att såsom årliga arfvoden, från och med innevarande års början, må beviljas för hvar och en af Riksgälds-kontorets kammardrängar tjugu riksdaler och för hvardera af husdrängarne vid samma verk trettio riksdaler.
Staia-Uukotteti Memorial, IV.o iyS. 7 N:o 275.
Ank. till Exp. Utsk. den 21 Juli, kl. 10 f. rw.
Memorial, angående ytterligare inkomne ansökningar om riksgäldssedlars inlösande.
(H:gs Aid.) Efter det Stats-utskottet afgifvit sitt utlåtande N:o 176, angående sökt inlösen af åtskilliga, först efter preskriptionstidens slut till Riksgälds-kontoret inlemnade riksgäldssedlar, hafva fullmägtige i nämnde kontor ytterligare emottagit och till Utskottet öfverlemnat åtta ansökningar om infriandet af tillsammans 29 st. dylika sedlar å ett tillhopalagdt belopp af 276 riksdaler, hvilka sedlar, vid deras af Riksgälds-kontorets kommissariat anställde granskning, också befunnits rikliga, men, i anseende till ilen för 1 iksgäldssedlai ites inlösbarhet stadgade och år 1845 tiliändagångna preskriptionstid, icke kunnat infrias.
Enär Rikets Ständer, oaktadt sedelinnehafvarne försutit den genom 1845 års preskriptions-författning bestämda tid, bifallit de enligt ofvanberörde utlåtande under denna riksdag gjorda och af Utskottet tillstyrkta ansökningar, om inlösandet af deruti omförmälde riksgäldssedlar, och då, efter hvad vederbörande intygat, jemväl de sedlar, hvarom nu är fråga, derest de före preskriptionstidens förlopp blifvit för sådant ändamål till Riksgäldskontoret ingifna, varit ovilkorligen inlösningsbara, har Utskottet, i öfverensstämmelse med dess, rörande enahanda ämne redan afgifna yttrande, ansett sig äfven böra tillstyrka, alt nu ifrågavarande 29 st. riksgäldssedlar må med deras saromanrnanräknade belopp 276 riksdaler, eller Ett hundra åttatiofyra riksdaler banko, af Riksgälds-kontoreL inlösas; hvarjemte Utskottet, under åberopande af det i utlåtandet N:o 176 anförda förhållande, och enär den af Rikets Ständer nu beslutade inskränkning uti Riksgälds-kontorets framlida assigneringsrält å nedunnämnde behållning först efter utfärdandet af det nva reglementet lör detta veik kommer att vidtaga, tillika ansett sig böra hemställa, att jemväl den for besagde sedlars inlösande erforderliga summa må, på enahanda sätt, som vid verkställigheten af dylika sedlars infriande tillförene iakttagits, få utassigneras af den på Riksgälds-kootolets räkning N:o 2 i Rikets Ständers Bank innestående behållning.
Stockholm deu 2U Juli 1848.
STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1848. Slals-Utskottets Memorial, N:o 276. 1 AS 276.
Ank. till Exp. Utsk. den 21 Juli, kl. 10 r. nu Memorialmed förslag till 2: dr a afdelningen af det nya reg lementet får Riksgålds-hontoret.
Rgs Afd.
Under åberopande af sitt, under M 259 afgifna, Memorial, får Stats-utskot tet härmedelst till Rikets Ständers pröfning och fastställelse öfverlemna det af Utskottet uppgjorda förslag till den afdelning af Riksgälds-kontorets nya reglemente, som bör handla om detta verks fordringar för de af dess medel utgifna lån, och hvilken afdelning innefattar nedan uppräknade <§§, nemi.: 21 §, angående lånet för Upsala akademis Ribliotheksbyggnad, innehåller enahanda stadganden, som nu gällande reglementes 28 <§. 22 §, angående lånet för Carlstads läroverks utvidgning, motsvarar nu gäl lande reglementes 56 §. 23 §, angående lånet för reparerandet af skolhusbyggnaden i Nyköping, innehåller de för detta lån vid sistförflutna riksdag stadgade betalningsvilkor (92 § i 1845 års reglemente). 24 §, angående lånet för fullbordandet af den nya stiftskyrkan i Hernösand, upptager de i nuvarande reglementes 90 § meddelade föreskrifter rörande samma låns återbetalning. 25 §, angående det för Carlskrona stads pastorat vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade lån, är hufvudsakligen lika lydande med 35 § i 1845 års reglemente. 26 §, angående det byggnadslån, hvilket vid 1823 års riksdag beviljades staden Norrköping, är af samma lydelse, som meranämnde reglementes 20 §. 27 §, angående de till staden Borås återuppbyggande efter 1822 och 1827 års eldsvådor beviljade lån, innefattar samma stadganden, som hittills gällande 21 §; dock är det kapitalbelopp, hvarå afbetalningarne, enligt ,§:s sednare moment, skulle beräknas, i detta moment utsatt. 28 §, angående staden Öregrunds byggnadslån, är, utom en förändrad ord ställning i slutet af §:n, likalydande med nuvarande 22 §.
Hilt. till n. St.
Prot. 1847 och 1848 4 Sami. 1 Afd. 2 Sand. 42 Baft. 1 Stals-Ulskolllcs Memorial, JYs 276. 29 §, angående byggnadslånet till staden Wenersborg, motsvarar 23 § i 1843 års reglemente; varande, sedan den i sistberörde § meddelade föreskrift i afseende på deri der omförmälda decharge blifvit fullgjord, stadgandet härom uteslutet. 30 §, angående det staden Söderhamn tilldelade byggnadslån, liar samma lydelse, som nuvarande reglementes 24 §. 51 §, angående det till staden Wexjös återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda beviljade lån, motsvarar samma reglementes 25 § och eger hufvudsakligen en dermed öfverensstämmande lydelse. 32 §, angående det sistnämnde stad efter 1845 års eldsvåda beviljade byggnadslån, motsvarar 26 § i hittills gällande reglemente, hvilken §:s början undergått en numera nödig redaktionsförändring, 13:de och 15:de punkterna i samma § äro uteslutna, emedan deruti förekommande bestämmelser finnas införde i här nedan föreslagna 34 <§.
Det vid den föreslagna nya §:ns slut införda tillägg innehåller Rikets nu församlade Ständers beslut genom bifallandet af Stats-utskottets utlåtande JVs 67. 55 §, angående byggnadslånet till staden Åmål, grundar sig på Stats-utskottets, af Rikets Ständer bifallna, utlåtande JVS 119. 54 §, angående uppbörden af kapital- och ränte-inbetalningarne för en skilde tomtegare tilldelade byggnadslån, innefattar samma stadganden, som 27 § i 1845 års reglemente. 55 §, angående det, näringsidkare i Wexjö, efter 1843 års eldsvåda bevil jade, så kallade förlagslån, grundar sig på Rikets Ständers, genom godkännandet af Stats-utskottets utlåtande JM 85, fattade beslut. 56 §, angående det låneunderstöd, som blifvit åtskilliga handlande och nä ringsidkare i Åmål tillerkändt, innehåller hvad Rikets Ständer, enligt Utskottets ofvanåberopade utlåtande JM 119, härom beslutat. 37 §, angående det lån, staden Malmö vid 1812 års riksdag erhöll för ka sern- och stallbyggnaders uppförande, grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt 20 punkten i Stats-utskottets utlåtande JM 78. 38 §, angående lånet till återuppbyggande af Conradsforss bruk, upptager de för detta lån i nuvarande reglementes 93 § föreskrifna betalningsvilkor.
59 §, angående den, emot återbetalningsskyIdighet, i Riksgälds-kontoret lyftade summa för fyr- oeh båk-inrättningarnes förbättrande, är lika lydande med 33 § i 1845 års reglemente.
Slats-Ulshollets Memorial, N:o 276. 3 40 §, angående Riksgälds-kontorets fordran för det vid 1823 års riksdag beviljade lån till Ystads hamnbyggnad, motsvarar oftanämnde reglementes 29 §. 41 §> angående Malmö stads hamnbyggnadslån, eger hufvudsakligen ena handa lydelse, som 50 § i nu gällande reglemente.
42 §, angående den, för Landskrona hamns iståndsättande, såsom lån ut betalda summa, innehåller det om detta låns återbetalning i nuvarande reglementes 43 <§ meddelade stadgande.
43 §, angående lånet för hamnanläggningen i Warberg, innefattar de i 32 § i 1843 års reglemente anförde betalningsviikor för samma lån.
Af den vid bilagde 44 § uppgifne anledning, kan Utskottet för närvarande icke föreslå den lydelse, som denna § bör erhålla. 43 §, angående det, enligt 44 § i 1845 års reglemente, för hamnanläggningen vid Åhus beviljade och under innevarande riksdag utbetalda lån, samt 46 §, angående lånen till förbättrande af hamnarne vid Carlshamn och Söl vitsborg, enligt samma reglementes 73 §, innehålla de för dessa lån af Rikets Ständer fastställde betalningsviikor. 47 §, angående staden Linköpings år 1841 erhållne hamnbyggnadslån, är hufvudsakligen likalydande med den hittills gällande 31 §.
48 §, angående det, på grund af nuvarande reglementes 72 §, utbetalda lån för upprensning af farleden genom Söderhamns skärgård, upptager det i skuldförbindelsen för besagde lån bestämde betalningssätt.
49 §, angående den, för landshöfdingeackordernas infriande, beviljade lånesum raa, innefattar samma stadganden, som 37 § i 1845 års reglemente, med tillägg af det vid denna riksdag, enligt Stats-utskottets utlåtande JV° 97, meddelade beslut, i afseende på den ackords-amorteringsränta, hvilken af Landshöfdingen i Wermlands län bör utgöras.
Dock som det, i sammanhang med nyssberörde beslut, meddelade förklarande, att utaf den, till 900 r:dr nedsatta, årliga inbetalningen, bör 800 r:dr beräknas såsom 4 procents ränta och 100 r:dr såsom V2 procents kapitalafbetalning, intill dess ackordssumman (20,000 r:dr) blifvit till fullo betald, strider emot verkliga förhållandet vid liqviderna för ett amorteringslån, för hvilket räntans årliga belopp efter hvarje kapitalafbetalning minskas, hvaremot den lill lånets amorterande afsedda andel utaf den fastställda årliga inbetalningssumman efter hvarje liqvid ökar sig; så har Utskottet ansett 4 Slats-Ulskottets Memorial, N:o 276. detta förklarande böra uteslutas ur det, till följd af omförmälde beslut, nu föreslagne serskilda stadgande.
Vid det förhållande, som under SO § finnes anfördt, måste Utskottet framdeles afgifva serskildt förslag till denna §.
Beträffande de till nu förevarande afdelning hörande 34 och 39 §§ i 1845 års reglemente; så får Utskottet erinra, alt dessa §§ icke behöfva i det nya reglementet öfverflyttas, emedan Riksgälds-kontoret redan erhållit full liqvid för sina, uti desamma uppgifna, fordringar för det till pantlåneinrättningens i hufvudstaden bildande och underhållande meddelade låneunderstöd, äfvensom för 2:ne Rikets Ständers bank lemnade lån, samt för de utaf Lappmarks Ecklesiastik-fonden utlånta medel.
Likaledes utgår nuvarande reglementes 40 §, enär Riksgäldskontoret redan återbekommit öfverskottet af de från samma verk ademnade tillgångar för anskaffande af stall och magasinsbyggnader åt garnisonen i Ystad.
FÖRSLAG TILL REGLEMENTE FÖR RIKETS STÄNDERS RIKSGÄLDSKONTOR.
(Fortsätlning).
Riksgdlds-kontorets fordringar för de af dess medel utbetalda eller godtgjorda län. § 21.
Det, Upsala akademi, för fullbordandet af akademiens nya bibliotheksbyggnad, vid 1823 års riksdag beviljade lån af femtio tusen riksdaler, återbetalas med två Slals-Ulskollels Memorial, N:o 276. procent årligen å samma låns belopp, hvarjemte för den, efter hvarje kapitalafbetalning, återstående lånesumma tre procents årlig ränta erlägges. § 22.
Återbetalningen af det lån af åttatusen riksdaler, som af Rikets, åren 1840 och 1841 församlade, Ständer beviljades, för utvidgandet af läroverken i Carlstad, verkställes af Carlstads stifts domkapitel med tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutan tre procents årlig ränta erlägges för det återstående lånekapitalet. § 23.
Å det, för skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation vid sednast förflutna riksdag, beviljade och utaf Strengnäs stifts domkapitel år 1843 utbekomna lån af tretusen riksdaler, skall, efter fem års förlopp frän länesummans lyftning, årligen afbetalas en femtedel af denna summa och derjemte såsom ränta erläggas tre procent å kapitalåterstoden. § 24.
För det, till fullbordande af nya stiftskyrkan i Hernösand, nämnde stad samt Hernö landsförsamling, vid sist förlidna riksdag beviljade, och år 1843 jemväl utanordnade lån af fyratiotusen riksdaler, hvilket under fem års tid får utan ränta innehafvas, skall derefter, före slutet af hvarje år, inbetalas fem procent å lånets ursprungliga belopp, af hvilka fem procent beräknas tre procents årlig ränta för det återstående lånekapitalet; kommande således det utöfver denna ränta erlagde belopp att såsom kapitalafbetalning afgå å lånesumman, intill dess denna är till fullo godtgjord. § 23.
Såsom ränta och kapitalafbetalning å det Carlskrona stads pastorat vid 1840 och 1841 års riksdag tillerkända låneunderstöd af tolftusen riksdaler, inbetalas årligen fem procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter tre procent, och kommer således den öfriga inbetalningssumman att minska lånebeloppet. § 26.
Det af Rikets vid 1823 års riksdag församlade
Ständer beviljade lån af två hundratusen riksdaler till återuppbyggandet af den del utaf staden Norrköping, som år 1822 nedbrann, likvideras fortfarande, på samma sätt som hittills, me - 6 Sluls-Ulskollets Memorial, N:o 276. deist årlig inbetalning af sex procent af de ursprungliga lånebeloppen, hvarvid tre procents ränta å låntagarnes återstående kapitalskulder beräknas, samt öfverskottet afgår å lånesummorna. § 27. Å de låneunderstöd utgörande etthundratusen riksdaler, som, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1823 samt 1828—1830 års riksdagar, från Riksgälds-kontoret utgått till återuppbyggande af staden Borås, efter de nämnde stad, åren 1822 och 1827, öfvergångna eldsvådor, återbetalas årligen sex procent, beräknade efter de häraf utdelade lånens ursprungliga belopp, af hvilka 6 procent tre procents ränta afdrages för hvad som å lånen återstår, hvarefter öfverskottet å lånekapitalen afskrifves, intilldess desamma äro till fullo godtgjorda.
Ständer medgifna ytterligare lindring uti betalningsvilkoren för det serskilda lån af åttiofemtusen riksdaler, som, i anledning af 1827 års eldsvåda blef vid riksdagen åren 1828—1830 beviljadt för nyssnämnde stads återuppbyggande, skola, å det, efter 1840 års inbetalning, återstående lånekapital, åttiotvåtusen fyrahundrasextiotre riksdaler 24 sk., två procent årligen till Riksgälds-kontoret erläggas, äfvensom den, efter sist berörde års slut, å detta lån upplupna och vidare upplöpande ränta skall med fyra procent årligen utgöras. § 28.
Återbetalningen af det, vid 1828—1830 års riksdag staden Öregrund för uppförande af dess nedbrunna allmänna byggnader, beviljade räntefria lån al fem tusen riksdaler verkställes genom erläggandet, vid hvarje års slut, af entjugondedel, eller fem procent, af lånets ursprungliga belopp; börande lånet härigenom vara till fullo inbetald t före slutet af år 1859. § 29.
Det, staden Wennersborg, vid 1834 och 1835 års riksdag, beviljade byggnadslån å etthundrafemtiotusen riksdaler skall, enligt de efter 1840 års slut gällande förändrade betalningsvilkor, liqvideras medelst erläggandet af sex procent årligen å den ursprungliga lånesumman; af hvilka 6 procent fyra procent utgöra ränta för det oguldna beloppet och återstoden afräknas på kapitalet. § 30.
Såsom ränta och kapitalafbetalning för det, vid 1840 och 1841 års riksdag, Stats-Ulskotlets Memorial, N:o 276. / staden Söderhamn beviljade lån af tolf tusen riksdaler, till stadens nya reglering och uppförandet af dess allmänna byggnader efter den år 1833 der inträffade eldsvåda, erläggas, inora slutet af hvarje år, intill dess lånet är till fullo godt gjordt, sju procent å det ursprungliga kapitalet, hvarvid, sedan ränta, efter fyra procent årligen för det återstående kapitalbeloppet afgått, öfverskotta utgör afbe talning å lånesumman. § 31- Sedan ett belopp af 79,400 r:dr redan år 1843, genom utbekomna brandskade-ersättningsraedel, blifvit återbetaldt utaf det, för staden Wexjös återuppbyggande efter 4838 års eldsvåda, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade och till utgående utaf mindre kreditivet anvisade lån af etthundratusen riksdaler; så bör den härefter återstående lånesumman, tjugutusen sexhundra riksdaler, enligt de i högstberörde Kongl, bref stadgade betalnings vi Ikor, liqvideras genom en årlig inbetalning af sex procent å detta belopp, intill dess hela lånet med ränta, efter fvra för hundra om året, blifvit till fullo återbetaldt. § 32. 1 afseende på användandet, fördelningen, redovisningen och återbetalniugen af det, enligt Kongl.
Brefvet den 18 December 1843, staden Wexjö i nåder tillerkända och jemväl å mindre kreditivet anvisade nya byggnadslån af tvåhundrafyratiotusen riksdaler, komma de i samma Kongl, bref meddelade stadganden att tjena till efterrättelse, så vidt dessa stadganden icke blifvit ändrade genom det af Kongl. Majit och Rikets Ständer under sistförllutna riksdag vidtagna beslut, angående öfverflyttandet från Kongl.
Statskontoret till Riksgäldskontoret af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande, samt ränte- och kapitalbetalningarnes infordrande och uppbärande.
Och åligger det alltså Riksgäldskontoret att vederbörligen bevaka de på detta verk af Kongl. Statskontoret öfverlåtna fordringsanspråk samt tillse, att de vid lånets beviljande af Kongl.
Majit föreskrifna vilkor och förbehåll varda behörigen iakttagna och uppfyllda.
Efter de genom förrberörde beslut föranledda förändringar och med uteslutande af jemväl för andra dylika lån gällande samt i nedanstående 34 § anförda bestämmelser, innefatta åberopade stadganden följande föreskrifter, nemligen: l:o.
Lånemedlens fördelning besörjes af en, utaf Wexjö stads brandskadade invånare vald, serskild kommitté, med Kongl. Majlis befallningshafvande till ordförande, under iakttagande, att lån för byggnader af tegel eller sten, för gjutna kalkbrukshus eller för en våning höga trädhus, utvändigt beklädda med tegel och 8 Slats-Ulshotlels Memorial, N:o 276. kalkbruk, meddelas till hälften högre belopp, än för trädhus af lika brandförsäkringsvärde, eller i förhällande säsom tre till två. 2:o.
Derest tillgångarne medgifva, må lån beviljas för byggnader af förstnämnde beskaffenhet, till trefjerdedelar och för trädhus till hälften af den summa, hvarför byggnaderna varda brandförsäkrade, men icke i Dågot fall derutöfver. 3:o.
Lånen må till den 1 Januari 1850 innehafvas räntefritt och utan kapital-afbetalning; hvarefter i tre år, eller till den 1 Januari 1853, skall, jemväl utan kapital afbetalning, årligen erläggas tre för hundra i ränta för lån å tegel-, sten- och kalkbrukshus samt tegelklädda trädhus, men fyra för hundra i ränta för lån å trädhus; börande, från sistnämnde tid, årligen inbetalas sex för hundra å primitiva länesumman, dervid räntan liqvideras efter nyssberörde beräkningsgrund, och återstoden utgår såsom kapitalafbetalning.
Då lån hos kommitterade sökes, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag, i 2:ne exemplar, öfver den byggnad, som skall uppföras; och bör, innan något i afräkning å ett beviljadt lån får lyftas, till kommitterade aflemnas låntagarnes, till Kongl. Statskontoret eller Riksgäldskontoret ställda, skuldebref å hela lånesumman, innefattande förbindelse, att lånet i stadgad ordning återbetala och att, till säkerhet derför, lemna första inteckningen i tomten och den byggnad, som derå uppföres. 5:o.
De uti näst föregående punkt omförmälda skuldebref böra förblifva under kommitterades vård och redovisning, intill dess ett beviljadt lån är till fulla beloppet utgifvet; men, i den mån detta eger rum och byggnaderna blifvit brandförsäkrade, skola skuldebrefven till Riksgäldskontoret insändas. 6:o.
Om kommitterade vid något tillfälle, af förekomna skäl och anlednin gar, finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade lånesumman, och det intecknade skuldebrefvet, till följd häraf, kommer att innehålla en större summa, än det verkliga lånebeloppet, skall skilnaden afskrifvas på skuldebrefvet, innan detsamma till Riksgäldskontoret varder insändt. 7:o.
Sednast efter fem års förlopp, räknadt från den 1 Juli 1844, bör den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara i så fullbordadt skick, att försäkring derå i städernas allmänna brandstods-bolag, enligt de för denna inrättning gällande föreskrifter, må kunna vinnas, vid äfventyr, att lånet i annat fall genast infordras. 8:o.
Så fort försäkring å en byggnad kan erhållas, bör densamma, genom låntagarens försorg och på dess bekostnad anskaffas, hvarefter till kommitterade aflemnas brandförsäkrings-brefvet, jemte ett af brandstods-bolagets direktion utfär dadt - Slals-Ulskottels Memorial, N:o 276. 9 dadt bevis derom, att låntagaren afsagt sig rättigheten att brandstods-bolaget frånträda, så länge någon del af lånet är obetald; och böra jemväl dessa handlingar, tillika med låntagarens skuldebref å lånesumman, till Riksgäldskontoret insändas. 9:o. Ofvergår tomt, innan den blifvit bebygd, till annan egare, må den nye egaren inträda i den förres rättigheter och skyldigheter. 10:o. Hvad, som icke af de anslagna byggnadsmedien lyftes inom fem år, från den 1 Juli 1844 räknade, får derefter ej utbetalas. ll:o.
Sednast den 1 Juli 1850, skola från kommitterade lill
Riksgäldskontoret vara insände vederbörandes skuldebref å hela den lyftade lånesusnman; kommande, derest något eller några af dessa skuldebref efter denna termin skulle uteblifva, ersättning att från kommitterade i laglig ordning infordras för det belopp, som icke genom insända skuldebref blifvit behörigen redovisadt, jemte fem för hundra i ränta å samma belopp, beräknad från och med den 1 Januari 1850 och intill dess betalning följer. 12:o.
Sedan alla skuldebrefven, inom föreskrifven tid, blifvit till Riksgäldskontoret allemnade, böra kommitterade öfver de emottagna medlen upprätta en generel liqvidation, som insändes till Riksgäldskontoret, för att der granskas. 13:o.
Om antingen förste låntagaren, eller den, som genom köp, arf eller testamente inträdt i hans rättigheter och skyldigheter, skulle afstå sin egendom till borgenärers förnöjande, eller ock om, i anledning af årsproklama, fatalier skola bevakas, innan det för lånet utgifna skuldebref till Riksgäldskontoret inkommit, böra kommitterade opåminde, vid ersättnings-ansvar, uppgifva för Riksgäldskontoret det å lånet uttagna belopp, som skall bevakas.