Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
2. hvartill kommer den för år 1829 an slagne tillökning efter Riksmarkegång, då den är högre än 6 R:dr T:n, för den del Spannemål under Penningelönerne, som öfverskjuter beloppet af StatsVerkets behållne Spannemålslnkomst eller å 40,682 T:r 3i kpr å 1 R:dr pr Tunnan 40,652: 46. 6. — S:r Besparingar, som i Liquid RiksgäldsContoret tillgodokommit 77,259: 47- 4• 9,081: 26. 2. dessutom hafva, för att betäcka de åren 1828 och 1829 uppkomne brister, å Andra Hufvud-Titeln, blifvit å samma HufvudTitel för år i83o besparde . 4,512: 12. 2. Reservationer å Statsanslagen till vidare anordning för utgifter, hvilka redan bestämde eller förväntade, först ett påföljande år utgått, hafva utgjort: Inreserverade „ Andra Dito — 25,496:20. 6. 47,065:2 0.— „ Tredje Dito. Dito (för år 1828 och 1829 den Fjerde) 52,700. — Hufvudsakliga orsaken till Reservationernas sålunda Ökade belopp ligger deruti, att på HufvudTitlarnes sammandrag uti RiksHufvudboken åren 1829 och i83o upptagils och reserverats behållningarne hos sådane Verk, hvilkas räkenskaper förut ej ingått i RiksHufvudboken. Anordning pä öfverskotten å Statsverkets Inkomster har utgjort År 18 2 9. Kostnader i och för H. K. H. Gamla RiksBokslutet efter "Widegrenska me thod en 100: —• Kostnaden för tryckning m. m. af CapitalRäkningarna med Bilagor till 1826 och 1827 årens RiksHufvudböcker 2,515: 24. ■— Dito till 1828 års RiksHufvudbok 1,159: 37.— BataillonsLäkares Lönetillökning 150.
Förtroende och varor utgöra de constituerande beståndsdelarne af rörelsens lif. Hvad som vid varubyte brister i förtroende, måste ersättas genom mynt, hvars godhet åter Åvilar på ett allmänt förtroende. För samma varumängd i allmänna rörelsen behöfves desto mindre mynt , ju högre förtroendet är enskilde emellan, ty reverser och löpande räkningar fylla mer vid varubytet och handeln. För samma grad af förtroende i allmänna rörelsen behöfves desto mer mynt , ju större varubelopp skall omsättas. Att bereda förtroende är alltså, att minska behofvet af mynt; men under hvilken grad af förtroende , som hälst, måste Sedelstockens belopp rättas efter varumängden. NHäraf föijer, att behofvet af Statsoch Banco-Utskottens Utlåtanden i,xxxv Silfverfond vid en realisation ej allenast beror af Sedelhafvarens förtroende till Banco-styrelsen, hvarefter utbytet af Silfver emot insättning af Sedlar rättar sig, utan äfven af förtroendet man och man emellan, hvarefter myntbehofvet rättar sig. Om man nu tänker sig ' förtroendet enskilde emellan och till Bancostyrelsen vara i ett visst förhållande gi f vi t oföränderligt under viss tiderymd, myntet under samma tiderymd jemt afpassadt till mängd efter rörelsens kraf, och sålunda föränderligt efter varubeloppets omsättnings-behof, och sluteligen varulager, hvilka absorbera varu-öfverskott och fylla varubrist, så ser inan under desse tänkte förhållanden intet behof af Silfver i allmänna rörelsen; och man må ej förundra sig deröfver, då man betänker att detta mynt blifvit tänkt såsom orubbeligen representerande varor, och att Silfver ej annat är än vara. Rubbas åter desse tänkte förhållanden, så kan det reela myntet behöfvas för att jemna de liqvider, som brist på förtroende påkallar, gifva hejd åt rubbningen, och återställa gifne förhållanden i sitt rätta skick. Häraf visar sig från en annan sida, att det reela myntets behof för den allmänna rörelsen ej står i. första rummet, utan är subordineradt; en sats, som blifvit af erfarenheten funnen ; man betrakte Spaniens varu-mängd, under hardt mynt i rörelsen , med Rysslands, med pappersmynt.
Grekiskan, Hebreiskan, Disputationer» Choralsång, samt Theologie, Rhetorik och Logica hvilka alla läsas på Latin,då blott latimmar i veckan återstå till Humaniora, Nlathematik och lefvandespråk (modersmålet inbegripet) **) Jag klandrar ej denna fördelning af Studier för ett Läroverk, ämnadt att tilldana medlemmar för det Larda Ståndet, anser den tvertom i detta hänseende för Classisk, men kan ej neka att den förefaller mig såsom mindre lämplig för de ynglingar, som egna sig åt KrigsStåndet; ty att uppoffra |:tedelar af sin ungdoms dyrbara tid att inhemta kunskaper, hvaraf man i en framtid med undantag af Latin, ej hemtar annat än föga nytta, måste vara mindre gagneligt, än att använw da hela sin tid på de ämnen, hvaraf man verkeligen är i behof, och hvilka till och med då knappt kunna medhinnas. Jag inser säle - *) För Gymnasisterne, — ej Lärarne som läsa dubbelt. **) Ordinarie'Lectionstimmar i veckan: För Latin 6. Franska i. Grekiska 3. Tyska t. Hebreiska - i, Svenska I. Moral i. Geographie - i. Logica i. Historie i. Theologie - 2. Geometri 2. Aritmetik - 2. Choralsång - 2. Psychologie - i. Summa a 8. Summa 12, T)m i:> Maji J. m. des icke möjligheten att Gymnasierne med deras nuvarande Theologiska tendens, och med 5 månaders ferier, (hvarunder ungdomen glömmer hälften af hvad han lärdt) kunna ersätta den brist, som skulle uppstå i händelse Carlberg upphäfdes, ty 12 timmars studier i veckan under loppet af 5 månader måste ej kun* na svara emot 30 timmars Studier i veckan under loppet af 11 månader, (som det läses på Carlberg).
Småländska rusthållarne icke fått på sig öfverlåtne annan rätt, än den, sorn K. M. och kronan sjelf egde å den tid, öfverlåtelsen skedde, "skulle, derest åsiglcu hos de Hrr, hvilka yrka ersättning åt rusthållarne, gjorde sig gällande, det förhållande inträffa, att en person, som under en mängd af år upburit en afgift till högre belopp än som vederbordt, skulle få rätt till ersättning för det att rättelse i afgiftens beräknande tillvägabragtes. Men, örn äfven en sådan rättighet finnes, sä är densamma ingalunda rusthållarne fråntagen genom hvad StatsUtsk. i detta Utlåt, föreslagit. Deras rätt att i laga ordning göra sina anspråk emot egarne af augments-hemmanen gällande qvarstår i allt fall. Den fråga, som här endast bör komma i öfvervägande, är, huruvida R. St:r finna för godt att af Statsmedlen anslå någon ersättning åt rusthållarne, oberoende af pröfningen utaf deras rättsanspråk. Till en sådan framställning har StatsUtsk. icke funnit sig befogadt och denna fråga synes mig icke hafva något sammanhang med frågan om den godtgörelse, man anser löntagare böra åtnjuta, emedan de eljest till följd af förändringen komme att vidkännas en minskning i dem tillagde löneförmåner. Sedan Staten funnit nödigt att aflöna sina tjenstemän med ett visst belopp, så mäste detta belopp’på ett eller annat sätt fyllas. Den skillnad, som Utsk. Den 22 Mars f. m. 351 gjort emellan rilsthållarne och löntagarne, är således, åtminstone för mitt begrepp, bygd på fullkomligt riktig grund och någon jemförelse dem emellan är alldeles olämplig.
Skulle Ulskörtet anmärka, ari Stars, RädetS Ledamöter samfält, eller en eller flere af dcm uti deraS radstag om allmänna mätt och steg icke i, akttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats Secreterare icke med owcld, nit, Äcklighet och drift sitt förtroende Embete »löfsätt, skall Utfkortct dä, sädant för Riksens Ständer killkännagifwa, hwil» ka, om De finna Rikets wäl det kcäswa, kunna hos Konungen skriftligen anmäla Deras önskan att Han wille utur StatS'Nädet och ifrån Embctet skilja den eller dem, mot hwilka anmärkning bliswit gjord. Frågor i detta ämne kunna i Riksén» Ständers Plena wäckas och af andra Riksens Ständers Utskott, än ConstimtionS-Utskottet, hos Sranden andragas, men icke as Riksens Ständer afgöras förr än sist, nämnde Utskott deröfwcr bliswit hördt. När frågor uti Riksens Ständers Plena eller andra Utskott än Constitutions-Utstottet wäckas, hurnwida Stats Rådet eller någon desi Ledamot, eller någon föredragan» Le sitt Embete, pä ett obehörigt sätt ntöfwat, böra derwid följande ordalag och inga andra nyttjas: "Det ' är anledning till anmärkning emot Stais Rädet eller ''den och den Ledamoten eller föredraganden, hwarom ''Remih begäres till CvnstitutionS Utskottet, inför hwil« 'ket anledningarnc upgiswaS skolaoch Eall t» sä» dan remisi genast owägcrligen w. lM .S, 798 De« iz december. Under Riksens Ständers öswerläggningar om fadane frågor, äfw.m so -, j Constimrions. Utskottets yttranden, skola icke Ko urnqens beslut i mäl, so u , röra enskilds Personers eliar ^Cvrporanoncrs' rättigheter och''st?geläqr«sheter, kunna ^ens nämnas, ännu !M: dre nägM Riksens
S.D. Till ödmjuk åtlydnad af Konungens respectifve befallningshafvandes remiss till pastorsembetet i Lith tecknad å Häggenås distrikts magazins föreståndares ansökan om rättighet att denne vår få utlåna all i nämnde magazin befintlig spanmål enligt hvilken församlingen borde afgifva yttrande om behofvet af ett så vidsträkt spannmåls lån som nämnde ansökning omförmäler, uttryckte nu talrikt församlade socknemännen sedan så väl nämnde ansökning som Konungens befallningshafvandes derå tecknade remiss blifvit upplästa, dels i anseende till nuvarande stora penningbrist och således omöjligheten för de flesta att emot kontant förskaffa sig nödigt spannmålsbehof för denne vår och sommar, dels ock i anseende dertill att den nu i magazinet inneliggande säd befinnes alldeles oduglig till frö eller utsädeskorn och således bör emot nytt till frö dugligt utsädeskorn utbytas, den önskan att oftanämnde i magazinshuset inneliggande korn måtte till verkligt behöfvande få utlånas med förbindelse för föreståndarne att vid först inträffade god skörd indrifva hela beloppet och sedermera så ansa och sköta säden att den behöfvande der kan påräkna att få låna till utsäde dugligt frökorn. In fidem N. S. Edlund Uppläst och erkändt, intyga på församlingens vägnar: Olof Nathanaelsson Erik Snygg Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma med Häggenås socken i dess sockenstuga d. 1 julii 1849. § 1. S.D. Upplästes, erkändes och underskrefvos så väl kyrkosom fattigcassornas räkenskaper från den 1 maji 1848 till samma dag 1849. § 2. Valdes och befullmägtigades bonden Olof Larsson i Kougsta, att såsom fullmägtig eller deputerad för Häggenås socken, infinna sig vid gällstämman i Liths sockenstuga den 8:de uti närvarande månad, för att verifiera och underskrifva afkortnings längderna och räkenskaperna å 1848 års krono-utskylder. § 3.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöterä vägnar A. Fredin. Efter *393 Den 28 Juni. Efter uppläsandet häraf yttrade sig Herr Prosten Aurelius sålunda: Vid det Betänkande Högloft. GeconamieocVi Eesvärs-Utskottet ämnar till Rikets Höglofl. Ständer nflemn , rörande tillstånd för det ena .Länets innevånare att. söka sin, förtjenst någon tid af året uti ett annat, torde mig tillåtas att harvid göra några erinringar, synnerligast i afseende på de i Halland mantalskrifrte Drängar af alla åldrar , som hafva den friheten att gå till Skane på Trösk, ifrån Michaelis till Vårfrutiden, så att om allmogen vill hafva en sådan Dräng sig till hjelp endast det återstående halfva året, mäste den ingå' uti detta vilkor, elier ock orimligt betala Drängen för hela årets tjenst, hvilket, i anseende till Hemmanets afkastning och öfriga Utskylder, icke är möjligt I samina och annu svårare Författning äro Possessionaterne och Embetsmännen, hvilka sjelfve icke kunna lägga hand vid Åkerbrukets skötsel. -Örn för . 60 å 70 år sedan det tilläfventyrs var en nödvändighet för Halland, innan tidlingen der så tilltagit som nu, att dess unge Drängar fångö tillstånd att gå till Skåne att tröska; så har detta mycket förändrat sig i sednare tider, då Åkerbruket der tilltagit, och skulle ännu mer tilltaga, otn detta icke försvårades genom folkbristen. Så mycket kännbarare för åkerbruket, synnerligare uti krigstider, som Extra Roteringen och Beväringen äro behöflig® till Landets försvar, och uti fred, huru Den s 8 Juni, 1393 huru mycket folk dragés icke ifrån denna Provins, Norra delar och ifrän dess enda yrke, Jordens skötsel.
Hwarunder äfwcn begripas de kostpenningar som i stället för mat bestäs, Le Waktstaswande af Pagerne, Kammar-Betjeningen samt' HofStats Oecon-omie och Livröe-Betjente jemwäl Tullafgifterne för de Waror, som til Hofförtäringens behof utifrän inköpas, samt ätgängen af Ljus och Facklor, tillika med Ljus-ställningen i de Kongl. Stallen under Hofwets wistande pä Lust-Slotten, äfwensom kostnaderns tvid Kongl. Majrts Resor, samt de kostpenningar, hwilka sä wäl wist Lesie tilfällen, som dä Hoff Deir 89 Augusti» läog Hofwet wistas pä Lust-Slotten bcstäs Militairs Wakterne, Jagtwarfs - Manffapet, SpectakclLruppen, jemte ^Stall-StatsBetjeningen. Widare följande Behof. Til inköp och Reparationer af Silfwer, Porcellaine, Glas, Koppar med flere, til HofOeconomien hörande Redskap och Inventarier, til Mendler och Sängkläders underhällande wid Husgeräds-Kammaren samt til ringare Husgeräds - persedlar, Fateburs Medel stil inköp af Linne och dest renhållning m. m Lärandes likwäl öfwer Kongl. Hofwets nu warande Silfwer, Linne, Mendler, Husgeräs och öfrige Indentarie-persedlar böra uprättas behörigt Inventarium. Widare. Beklädning-? medel för all Kongl. MasitS Liverie-Betjening, de inberäknade, hwilka wid Lust-Slotten och Lust-Parkerna bara samma Liverie, jemte Jägerie - Betjeningen!? klädpenningar Eppencemedel samt de til Pensioner ochGratialer för den ringare Hof-Betjeningen, efter derom serskildt utfärdadt Reglemente, besiädde Medel Löningsfpllnader til Kongl. Masts Sex s?fwerste Kammar-Junkare, Jägare-Statens Aflöning, Arfwode för wärdén af Kongl.
Om intec1tning: w deponeras hos Notariatafdelniiigeii iiiiderrättar Notariatafdelniiige11 gäldeiiareii daroni att ' r#ntoriia A inteckiiiiigariia skola till afdelniiigeii inbetalas, livai.efter de inedol, soni iiiflyt; \, till depoiienteii radovisas. Vidare tillser Notariatafdeliiiiigeii:) tt. inteckningarne blifva i vederbörlig tid förnyade. Oni en Iios afdelniiigeii deponerad iiiteckning geliorn iinclerlåteii föimyelse skulle förfalla, ersätter Stocklioliris Eiiskildri, Buirlr därigenom iippkoinirien skada. E ' öi * vnriiigsczfgift: 50 öre fiir Hr p r 1,000 kronor af clepositionens v#rde, dock ej iiiider två kronor. Kruses Pensionat &amp; Hotel Klarabergsgatan 52, Stockholm, minuters vag frin Ceiitralstotioiieii, erbjiider shviil enkla soin elegaiitn. r i m ii. b. eller 2 och 3 tr. Pris: frihol: 26 per dygn. - Ref. Med. Doktor E. M Wretlind, Stockliolm, Doktor * H. Akersfröm, Upsala iii. fl. * Voktiii5stn.se möter vid sta.tioiiei1. tv&amp; Aug. Magnusaon (etablerad 1860) Försaljniugslol~aler: ne&amp;a óotten, en, tv&amp; och t r e tr. npp STOCKHOLM. ' Största lager i Norden Kulörta o, Svarta Y llekladningstyger Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvattkladningstyger Schalar och Kapptyger m, m. 0 bser~ eril!
Afven i afseende på det högsta belopp, som af en person eller på en bok må insättas per dag, per år och inalles, äro bestämmelserna mycket skiljaktiga inom de särskilda bankerna, men alla godtgöra delägarne enahanda ränta, 5 procent för året, å deras insatta medel. Insättarne tillhöra till en betydlig del arbetsklassen, af hvilken dock en ännu större del skulle, under de för denna klass nu rådande gynnsamma förhållanden, utan svårighet kunna göra betydande insättningar. Emellertid kunna sparbankerna anses redan hafva medfört ett nyttigt inflytande på arbetsklassen och bland denna i ej ringa mån inom vissa orter befrämjat flit, sparsamhet och ordentlighet. Att förtroendet för sparbankerna och insigterna om nyttan af dem äro i stigande, visar sig deraf, att delägarnes antal under perioden ökats från 7,371 till 8,678 och bankernas kapital från 1,038,003 R:dr till 1,504,577 R:dr, oaktadt här ofvan anmärkta ogynnsamma förhållanden under 2:ne år af perioden. Sockne-magasiner finnas blott inom Hoby, Öljehults och Bäckaryds socknar och hade vid 1860 års slut en tillgång af 218 tunnor råg och 222 tunnor korn. Magasinen äro bildade genom insatser af hemmansägarne efter innehafvande mantal, och utlåningen sker emot ränta af 4 kappar på tunnan. Den influtna räntesäden användes till förstärkning af magasinens fond, fattigvården eller folkskolan. Ehuru vigtiga inkast kunna göras emot nyttan af dessa inrättningar, samt räntefoten är och måste vara hög, för att inrättningarne skola bära sig, anses de dock medföra stora fördelar, då tillfälle genom dem är beredt den fattige att i behofvets stund på nära håll undfå sitt behof af spanmål, till brödföda eller utsäde, utan att nödgas anlita ofta svåråtkomliga penningar och betungas med en transportkostnad, som skulle betydligt fördyra den på annan ort köpta varan.
Dan böra vara i behörig ordning i/;drifne, el er ock nödige åtgärder härtill vidtagne, på sätt här nedanföre närmare oinförmäles. 2 §• Götha Canal-Bolags samt Malmö DiscontVerks ordentligen bokförde Skulder liqvideras sålunda: 1 Morn. De af Directionerne öfver dess» Discont-Verk på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland Allmänheten utelöpande Assignationer inlösas , vid uppvisandet, till ful» la beloppet med Banco-Sed.ar, järnlikt Riksens Ständers genorn Stats-Uiskottel Fulimägtige med» deldte serskildta förordnande. De öfrige Capital-Skulderne, jemte derå till den förste October 1817 upplupne Räntor, liqvideras till fulla beloppet, på det Sätt, att utaf hela Samman af Capital och Räntor, desse sistnämnde beräknade till den förste October 18171 betalas en femtedel contant, och för de återstående fyra femtedelarne utgifva* Riksgälds-Contoirets Obligationer, utan ränta, på fyra år, med en fjerdedels afbetalning årligen, hvilka Obligationer, utan afseende på ti - Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. 1967 den, då Liqviden sker, altid komma att utfär das under en och samma tlag, eller den forsse October 181.i, Samt ställas på jämna Tio-tal. Men, derest fordringsbeloppet af Capital och Ränta skulle vara sådant, att, sedan en femtedel är Contant betaldt, Obligation för de öfrige fyra femtedelarne icke skulle kunna utfärdas på jemt Tio tal, må skillnaden, eller hvad som understiger Tio Riksdaler, med contant liqvidera». Astundar någon fordringsägare, vid första Liqviden, att få sin fordran fördeld uti flere lika lydande Obligationer, må det tillåtas, när fordringen, som med Obligationer skall liqvideras, utgör ;ett sådant belopp, att någon af Obligationerne icke blir på mindre Summa, än Etthundrade Riksdaler, samt derutöfver på jemm Tio-tal.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att alla de ledamöter, som i frågan sig yttrat, anhållit om antagande af Utsk:ts inbjudning, hvarjemte Hr Hjärne yrkat bifall till det af honom uti en Utlåt:t vidfogad reservation framställda förslag, »att R. St:r skulle uti uuderd. skrifvelse hos K. M:t anhålla, att K. M:t måtte infordra från samtliga städer i riket upgift om det belopp, hvartill bränvinsförsäljningsafgiften under åren 1856—1860 upgåtf, äfvensom de hufvudsakliga ändamål, hvartill den blifvit använd, samt vid nästkommande riksdag meddela R. St:r de till K. M:t inkomna upgifterna.» Härefter framställde H. Exc. propos. på antagande af den ifrågav:de inbjudningen, dervid gvarn,d,es; ja; hvaruppå prqpos. å bifall till Hr Hjärnes nyssberörde förslag gjordes, då svaren utföjlo med flere nej jemte ett eller annat ja; och förklarades denna sednare propos. vara med öfvervägande nej besvarad. § 55. R. o. Ad. lät vid Utsk:ts yttrande bero. §26. Utsk:ts hemställan bifölls. § 58. Utsk:ts yttrande lades till handlingame. § 32. R. o. Ad. lät vid Utsk;ts yttrande bero. §§ 34, 35 och 36. Utsk:ts yttranden lades tilLh^ndljngarne. 2X8 Den 19 September f. m. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtsk:ts den 15 dennes bordlagde Utlåt. N:o 51, i ani. af gjorda anmärkn:r vid Utsk:ts Betänk. N:o 35, ronde väckta förslag dels om förändrad lagstiftning ang:de förlag, dels ock om rätt till underpant i lösegendom i allmänhet. Anmäldes och bordlädes Allm. Besv.- o.
Ett sådant stadgande syntes dock särdeles behöfligt, enär det vore väl bekant, att ett stort och tungt åkdon ansträngde hästarne mera än ett lämpligt lass på ett mindre och ändamålsenligt fordon Anmärkningen i berörda hänseende gällde hufvudsakligen de af Postverket använda nya diligenser, för hvilka, enligt Kongl. Brefvet den 21 Juni 1861, Post-styrelsen numera egde anlita gästgifveri-, hålloch reservskjutsen. I anledning af åtskiliige skjutsskyldiges hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga framställning, att, i anseende till de med befordrandet af de nya postdiligenserna förenade olägenheter, skjutslega för fyra hästar måtte för deras förskaffande få uppbäras, hade Kongl. Majit i nådigt Bref till General-poststyrelsen den 31 Januari 1862 förklarat berörda framställning icke föranleda till annan åtgärd, än att, då för diligensbefordringen anlitades gästgifveri-, hålleller reservskjuts, skulle, i afseende på utgörandet af densamma, tillämpas de för befordran af resande i allmänhet gällande författningar, samt Postverket följaktligen icke ega påkalla hastigare befordran än en mil på en och en half timme, men deremot de skjutsande också icke uppbära annan ersättning än vanlig skjutslega. Ä den underdåniga ansökningen om tillökning i hästantalet hade således ej kunnat fästas nådigt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JYs 43. 11 afseende. Men att förändrade stadganden äfven i denna del vore erforderliga, visades ej mindre af ofvannämnda klagomål, än äfven af en memorialet bilagd, motionären från hans kommittenter tillhandakommen skrifvelse, afseende, att framställning måtte hos Rikets Ständer göras derom, att för befordrande af postdiligenserna, hvilka icke vore afsedda att köras med två hästar, skulle få begagnas höstoch vintermånader fyra, samt våroch sommarmånader tre hästar.
Äfven har jag den erfarenheten, att då de anmäla sig till utrikes re - 91 De» 3 Octo ber c. m - sur, så hafva de vanligen ganska obetydligt af varor när de resa ut, men äro rikligen dermed försedda då de komma hem igen. Om dessa resor äro fördelaktiga för dem eller ej, det vet jag icke, men nog sälja de sina utländska varor när de hemkomma. Det är af detta skäl jag anhåller a tt Utsk;s förslag måtte bifallas. Hr Rosen b I a d : Jag anser mig först böra hafva äran erinra R. o. Ad. om hvad jag tog mig friheten upplysa, då denna fråga förra gången discuterades här, nemi. att genom gårdfarihandlarena utföres till Norrige årligen för emellan 3 och 4oo,ooo r:drs värde af Svenska industri-producter, hufvudsakligen af Svenska husflitens producter, af bomullsväfnader och dylikt. Det var af detta skäl, som jag ansåg mig böra motsätta mig allt betungande af en för Sverige så nyttig rörelse som denna; men ett alldeles motsatt förhållande äger rum i afseende på deras resor till andra utrikes orter, (om man då vill anse Norrige såsom utrikes); de vaior, som på sådant sätt af dessa handlande utföras, uppgå ej till något betydligt värde, men deremot utvisa våra confiscations-annaler, att en stor del af gjorda beslag härflyter från dessa resor, och flere, som bort underkastas beslag, hafva måhända undgått det. Hvad sjelfva afgiften beträffar, så tror jag det bästa vore, att denna bevilln. betaltes i hemorten vid beviiiningsårets slut Skulle det ej komma »tt tillgå på det sättet, så instämmer jag med Utsk., att då lärer det väl vara bäst att göra på samma sätt som hittills, och att det ej är skäl att göra någon förändring härutinnan för att skaffa en liten beqvämlighet åt landssecret:n, en beqvämlighet, som han icke sjelf lärer önska, ty han är van vid det närvar, förhållandet .Således, om R. o. Åd. anser del ej löna mödan att antaga min idde, så önskar jag bifall till Utsk.-s betänk, tili denna punkt.