Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nationens största angelägenhet, då blott i en, sannolikt icke grundad förmodan, att Nationen äfven framdeles kan bära samma bevillnings-tyngder som nu, på 165,000 R:dr nära, de ålagfe de skattskyldiga en lika summa, utan föregången pröfning, om och i hvad mån inskränkning deri möjligen kunnat äga rum, samt med bibehållande af föregående Riksdags Statsbrist, hvilken, sorn sådan, nu rätteligen icke borde existera, utan på föregående pröfning bero - 518 Den 22 Juni. Det är väl sannt, att vi, sorn i egenskap af Riksdagsmän äro i tillfälle att närmare känna StatsUtskoltets lika så upplysta sorn nitinl. la bemödanden vid ärcnders behandling, icke sakna anledningar till den förmodan, att en öfversigt inom Utskottet af Statens tillgångar, i förening med förestående behof, föranledt till den framställning, Bevillningsförslaget innehåller, men jag anser denna enskilta öfvertygelse icke medgifva rättighet, att, m d afvikelse ifrån faststä 11cl ordning, nu i förväg om Bevillningssumman fatta ett beslut} jag får således, i grund af hvad jag anfört, yrka, att yttrande af Ridderskapet och Adeln om sjelfva Bevillningssumman, till dess Statsreglenngen föregått, må uppskjutas} men då grunderna för Bevillningsberäkningen äro framställde, torde det tillåtas mig att till Ridderskapets och Adelns pröfning, dä Bevillningssumman bestämmes, nu i förhand yttra lika öfvertygelse med den, en Ledamot af Hedervärda BondeStåndet i Utskottet tillkännagifva, att, nemligen, Bevillningssumman till två millioner kunde och borde nedsättas.
Detta måtte väl vara något helt annat än att upträda såsom ledare af revolutionära rörelser, och då Hr Carlheim Gyllenskjöld sagt, att det just var jurister, som på ett särdeles verksamt men föga välsignelsebringande sätt deltogo uti 1848 års rörelser i Tyskland och isynnerhet uti det s. k. Frankfurter-parlamentet, ber jag endast att få erinra, att det, om jag ej allt för mycket irrar mig, ingalunda var jurister, utan tvärtom Professorer i andra vetenskapsgrenar, som utgjorde de egentliga ledarne i nämnde parlament, Hvad Hr Printzenskölds anförande beträffar, så får jag säga, att den värde talaren i sanning derigenom ganska kraftigt understödt mig. Han har nemi. vitsordat mina upgifter och sålunda Den 15 Jall f. m. 323 tillkännagifvit, att det juridiska studiet i Upsala illa bedrefs, att liirarne öfverlastade lärjungarnes minne med långa schemata och .fordrade, att lagboken skulle läras snart sagdt utantill. Det är just detta sätt att studera som jag öfverklagat och önskat ändra. Hr Printzensköld har tillika sagt, att lärarne i stället borde för lärjungarne framställa vissa status quaestionis, vissa rättsfall, och låta dem på dessas rättsenliga lösning pröfva sin omdömesförmåga. Nå väl, mine Hrr, just för att lärarne måtte blifva i tillfälle att på detta sätt tillvägagå, just för att det praktiska lifvet måtte gifva dem ämnen till dessa status quaestionis, yrkar jag att de måtte förflyttas till en stad, der det finnes något praktiskt lif, der deras erfarenhet kan vidgas, deras blick skärpas, med ett ord deras juridiska vetande utvecklas och fullkomnas. Huru vill man begära, att läraren skall begagna en sådan läromethod som den af Hr Printzensköld förordade, uti en stad, der ganska få rättsfall förekomma, der någon lagskipning af mera betydenhet ej eger rum, ty den lagskipning, som utöfvas af Upsala RådstufvuRätt, erbjuder i sanning ganska ringa ämnen af interesse för det juridiska studiet.
Det är således en betydlig - Den 28 Mars e. m. tydlig lindring till bränvinsbrännaretts fördel, och inom Utsk:t ansågs denna eftergift t. o. m. alldeles för stor. Att lian icke får i sådant fall tillgodoräkna sig restitution för underklänning, är alldeles nödvändigt, emedan han eljest kunde med flit försumma att erlägga skatten, och sedan bränna så mycket mindre, hvarföre han då erhölle restitution. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Gr. af Ugglas: Såsom den föreg:de talaren redan uplyst, har genom denna § en betydlig lindring blifvit bränvinstillverkarne beviljad. Att något ansvar måste finnas för begångna försummelser i afs:de å skattens erläggande, är naturligt, emedan eljest många skulle kunna försöka att kringgå förordmn och bränna utan att i föreskrifven tid hafva erlagt skatten. Jag anser således, att ingen ändring bör göras i §:ns lydelse, sådan Utskrt nu upställt densamma. Frih. Sprengtporten: Jag finner, att jag förbisett, att den 24:de §:n undergått en förändring, till följe af hvilken min anm. icke vidare är af behofvet påkallad. Jag får således återkalla densamma. § bifölls. Bi föllos. $ 28. Frih. Tersmeden: Jag tror att Utsk:t vidtagit en ganska betänklig åtgärd, då det föreslagit nedsättning af kontroilörernes arfvoden. Om det kontrollsystem, som hittills iallmänhet lemnat ganska lyckliga resultater, skall kunna fortfarande uppehållas, så är det nödvändigt att aflöningen icke allt för mycket inknappas. Det är för Landshöfdingarne af största vigt att kunna besätta de ifrågav:de platserna med personer, på hvilkas heder de kunna fullkomligt lita. Det är visserligen sannt, att i allmänhet många flera sökande anmäla sig än platserna äro, men det har också ganska ofta inträffat, att Landshöfdingarne, för att lå fullt pålitliga personer, måst gå utom kretsen af de sökande; och ännu mera torde det blifva förhållandet, om arfvodet bestämmes lägre än dei hittills varit. Jag får således anhålla, det 11. o.
Ej må Ledamot af RiddarhusDirection derjemte kunna vara Fullmägtig i Riksens Ständers Bank eller RiksgäldsContoir, eller Revisor öfver dessa Verks samt StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning. 50 §. Riddarhusutskott består af tolf dertill utsedde; Ledamöter. Iniör detta Utskott skola alla Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka efter de tvenne första anteckningame 496 Den 25 Junti. vid Riksdagen sig infinna, sin behörighet till säre och stämma styrka, och Inträdespollett utbekomma. Detta Utskott tillkommer ock ätt öfverse och granska RiddarhusDirectionens göromål sedan sista Riksdag, så väl i anseende till Riddarhusets som Wadstena Adeliga JungfrUStifts angelägenheter, samt revidera räkenskap perne för RiddarhusCassan, Wadstena Adeliga JungfruStiftsCassa, Adeliga CadettSkokasFonden såsom ock alla öfrige under Directionens vård och förvaltning ställds Cassör, Donationer och Legater, af hvad namn de vara må, äfvensom att inventera dessa Cassorsoch Fonders belopp, samt granska säkerheten af de dem tillhörige Hypotheker, börandes om allt detta Utskottet till Ridderskapet Och Adeln aflemna sin Berättelse, hvaruti derjemte bör föreslås de ändringar och förbättrade anstalter, hvilka Utskottet antingen i anseende till förvaltningen, eller i andre hänseenden, kan finna nödige» I öfrigt äger Utskottet att under påstående Riksdag öfvertaga alla RiddarhusDirectionen9 befattningar, med iakttagande så väl af denna Riddarhu Ordnings, sorn den för Directionen särskilt utfärdade Instructions, föreskrifter. Lottning och inskrifning i Adaliga JungfruStiftet må likväl, då den under Riksdagen inträffar, af Utskottet icke annorlunda verkställas, än att Landt.Vfarskalken anmodas att dervid vara närvarande. 51 Dm 25 Junit. 49? 51 $.
Nådiga pröfning underställas, samt Rikets näst sammanträdande Ständer fä emottaga en. Nådig Proposition i denna vigtiga fråga.” Och har motionären derjemte föreslagit Rikets Ständer, alt ställa till Kongl. Majlis disposition ett anslag af 10,000 Ridr Rimt till arfvoden åt biträdande personer, aflöning åt Kansli-personalen, skrifmaterialier m. m. På sätt uti en af motionerna blifvit närmare utredt, har behofvet af en ändamålsenligare och enklare organisation af Statsförvaltningen och styrelseverken, allt ifrån början af vårt nyaste statsskick, utgjort föremål för uppmärksamhet å så väl representationens som Regeringens sida. Det var ock de i anledning dera! utarbetade förslag som grundade don år 1840 slutligen antagna förändring af Stals-rådets sammansättning, hvarigenom den så kallade Departemental-stvrelsen infördes. Ett af de hufvudsakligaste syftemålen dermed var, att ställa Departcmenls-chelerne i spetsen livar och en för sin förvaltningsgren, för att kunna med närmare uppmärksamhet följa alla dithörande angelägenheter samt öfvervaka verkställigheten af meddeldta föreskrifter. Det synes ock då, till närmare utveckling af det antagna systemet, fordras, ali de Regeringen underordnade förvaltnings-myndigbelerna, utgörande dess organer, erhålla en derefter lämpad organisation. Likaså vore en sådan förändring uti arbetsordningen inom dessa verk erforderlig, hvarigenom den långsamhet uti alla ärendens handläggning, som med skäl öfverklagas, kunde blifva undanröjd och nödig raskhet uti administrations-bestyrens behandling befordrad. Att under tiden efter införandet af ofvannämnde nya organisation af Statsrådet, behofvet af en dylik förändring ej heller undfallit Hans Majit Konungens uppmärksamhet, synes af dess meddelanden till Rikets Ständer vid 1844 års Riksdag. De regleringar inom Embetsverken, som sedermera blifvit verkställda eller ifrågakommit, hafva dock egentligen varit inskränkta till blott jemkningar uti personaloch lönestaten. Hufvud frågan, eller beredandet af förändring uti sjelfva organisations-syslemet och ändamålsenligaste sättet för dess tillvägabringande, har sålunda ännu icke vunnit lösning.
Vi förfogade oss dit och kommo snart öfverens med mamsell Ringvall, en, såsom jag förut antydt, något bedagad och dertill mycket mager, men ytterst artig och till utseendet högst aktningsvärd dam, som sjelf visade oss lägenheten. Priset var tio kronor per månad, städningen inberäknad, hvilket ju var ganska dyrt. Men Tegnéhr ansåg det vara ytterst vigtigt för vår trefnad, att vi fingo ett dylikt snyggt rum. Han tänkte naturligtvis på, huru klent det gått med studierna i det lilla otrefliga kyffe, han förut bebott. Dertill föll detta nya rum honom synnerligen i smaken, emedan det låg fritt för sig sjelft, utan genomgång för någon annan hyresgäst. Han erbjöd sig till och med att betala två kronor i månaden mer än jag, hvilket jag dock på det lifligaste afböjde, enär jag ansåg mig hafva minst lika god råd att betala som han. Dermed hade vi nu allting ordnadt för vår sammanflyttning – till hvad lycka kommer längre fram att visa sig. Vårt afsked blef det allra hjertligaste. Jag följde honom till jernvägsstationen, der vi drucko afskedsskålen i fradgande porter, och under ömsesidigt tillönskande af en glad och angenäm sommar samt löften om en flitig korrespondens vinkade vi sympatiskt med våra mössor åt hvarandra, då tåget satte sig i gång för att föra honom till hans hembygd. Mitt afsked med Pettersson blef deremot ganska kyligt. Madam Andersson hade, såsom jag kunde förstå, snarast möjligt underrättat honom om mitt förslag att utbyta honom som rumskamrat emot Tegnéhr, och han ansåg sig derföre endast hafva handlat klokt och prisvärdt, då han redan på förhand, bakom min rygg, försäkrat sig om det gemensamma rummet, som dock ursprungligen var mitt och uteslutande mitt. Vi offrade emellertid ej många ord på rumsförhållandena, som ju för resten redan voro utagerade. Båda voro vi belåtna med att skiljas. Så kan vänskapen utveckla sig. Madam Andersson var vänligheten sjelf och hjelpte mig med sakerna ner till ångbåten om morgonen, då jag skulle fara.
Och, oaktadt de Sedel-valeurer på Riksdaler-tal, nemligen i, 3, 10, 25, 100 och 5oo, hvilka af Rikets senast församlade Ständer bestämdes, icke komme att, efter skeende förändring till Courant* uttrycka mera än a/3 af det värde de, då beslutet togs, voro ämnade att föreställa, har Motionairen tillstyrkt bibehållandet af enahanda valeurer för Courant-myntet, dock med tillägg af en ny valeur, nemligen å Fem (A) R:dr Courant, hvartill Motionairen ansett grönt papper böra begagnas; till stöd för denna tanka, äfvensom den, att Sedlar, jemväl å 1 R:dr Courant, böra utfärdas, har Motionairen åberopat åtskillige af honom sistlidne höst till Banco-Utskottet framlagda skäl, och ytterligare erinrat, att, ona Bihang till R. St. Fröt, 1034 och i835. 6 Sami, 1 Afd. % Bandet, 3zaira Häftet. t 2 Banco-TJishttets Retankaäe N'.o 107. ingen Sedel skulle utgifvas å lägre Riksdalers-valeur än 2 R:dr Courant»sådant kom me, sedan all Sedel-utgifning från Riksgälds-Contoret med Silfverutvexlingens början upphört, att medföra en ökad åtgång af de så dyra Skillings-sedlarne till ersättning för i rörelsen 'åiu löpande i3 å 1400,000 R:dr af Riksgäldssedlar på 1 R:dr.v Hvad Stadganden af 3:dje Classen vidkommer, så borde, enligt Motionairens åsigt, de redan tillverkade sedel-papperssorteine godkännas, med iakttagande endast, att alla Sedlar göras å lamelleradt papperoch att Fullxuägtige föröfrigt måtte bemyndigas gifva åt papperet de ytterligare förbättringar, hvilkas lämplighet en ökad erfarenhet kan vitsorda»
Jag har redan förut haft tillfälle att utla min åsigt om det af StatsUtsk upgjorda förslagets nytta för fäderneslandet, i händelse det ginge igenom, icke derföre att jag ovillkorligen gillar allt hvad som i Betänk, föreslås, men derföre att den olika upfattningen af hvad som för fosterlandets väl är det bästa blifvit af Utsk. gamska viii skärskådad, och jag är fullt öfvertygad om att hvar och en, huru varmt han än nitälskar för genomdrifvandet af den åsigt han hyser, är färdig att till någon del låta jemka med sig i detta afseende, för att åstadkomma något för det hela gagneligt oell väsendtligt. Emedan fråga nu är om denna punkt så torde det tillåtas mig, efter att sålunda först hafva uttalat min önskan om bifall till Betänk, i sin helhet, att i afseende på densamma yttra det jag icke kan underkänna en slags skyldig billighetskänsla, sorn talar för medgifvande af lönetillökning äfven åt de öfvertaliga Amiralerne, men å andra sidan måste jag gilla Den 8 Juli f. m. 167 den af en talare framställda idéen, hvilken jag äfven förut framlagt, ehuruväl utan att då lägga den vigt på densamma som jag nu finner den förtjena, att nemi. icke några bestämda Amiralsplatser skulle finnas inom Flottan, utan att de borde för tillfället tillsättas ur den grad hvarifrån Amiraler nu tillskapas. Fördelarne deraf skulle blifva många, men tillfället torde icke ännu vara inne att göra en sådan åsigt gällande. Det har blifvit uplyst af Ordf:den inom StatsUtsk. äfvensom af en ledamot inom konseljen att StatsUtsk:s förslag bör uplättas så att endast eti viss summa är ställd till K. M:s disposition för att ordna förhållandena inom Amiralsgrnden, och då anser jag att Ståndet icke har skäl att visa den farhåga som Hr Blomstedt hyst nemi. att hädanefter ovillkorligen skulle finnas en Amiral, en 'ViceAmiral och en ContreAmiral. Hr Blomstedt: Sedan Statsrådet Ugglas i likhet med Frih.
De som gripes skall skjutsas till det Allmänna Arbetsstället dit de anses höra, men behöver inte fängslas som vanliga fångar, dock skall alla tillfällen till rymning förekommas. Vid ankomsten förs arbetskarlen till landshövdingen som sedan förpassar honom till kommendanten. Har han pengar eller kläder som han inte behöver skall pengarna deponeras hos landshövdingen och kläder och ev andra tillhörigheter upptecknas i fångpasset. Han får inte lämna arbetsinrättningen förrän han erhållit tjänst eller lovligt näringsfång. Har han under tiden gjort sig känd för lättja eller vanart lösgives han inte förrän han förbättrar sitt leverne Kungörelsen angående kronofogdars dagtraktamente och skjuts vid privata utmätningar; Stockholm den 27 mars 1804. Kronofogdar, som utreder privata utmätningsmål skall erhålla 16 skillingar i traktamente och skjuts efter 1 häst. Begärs skriftlig berättelse av förrättningen har han rätt till lösen på 4 skillingar arket. Han får inte begära ersättning för varje resa från hemmet till förrättningen om han utför flera förrättningar på en gång. Inga traktamenten utgår till hans eventuella medhjälpare. Stockholm den 27 mars 1804 SAMUEL af UGGLAS Kungörelse angående sättet hur inbetalningar bör ske till de under Kongl Kollegium lydande kassor; Stockholm den 12 april 1804 Inbetalningar till Kungl Kollegiums kassor får bara göras till Rikets ständers bank eller Riksgäldskontoret. Insättningsattesten skall lämnas till det kontor dit pengarna höra och där skall kamreren kvittera inbetalningen. Stockholm den 12 april 1804 BROR CEDERSTRÖM Kungörelse angående frihet till införsel av ungerska måltidsviner, och vad därvid bör iakttagas; Stockholm 19 april 1804. Ungerska måltidsviner skall fritt få föras in i landet, på lika villkor som viner från Frankrike, Spanien och Portugal. Dock inte finare viner, som Tokayer och Ruster nr 1. Vinerna skall ha bevis att de är ungerska och får endast införas genom tre Östersjöhamnar, nämligen Danzig, Memel och Pillau. Stockholm den 19 april 1804. J LILJENCRANTS
Riksdags-Ordningen på följande sätt: ”hvar och en allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott för viser, ligga på bordet till nästa Plenum, då remiss bör ske. — Remissen kan således uppehållas genom blott en enda Ledamots begäran om bordläggning. Och likasom inom ett serskildt Riks-Stånd beslutet gallas enhälligt, då ingen enda Ledamot är af annan mening, lika så säges också Riksens Ständers beslut vara enhälligt, när intet enda af de 4 Riks-Stånden är af annan mening, oaktadt hvarje serskildt Stånds mening kan vara bestämd af en ganska obetydlig pluralitet. Uti 82 §. Regerings-formen lyda nemligen orden sorn följer: ”Hvad till ändring och förbättring af Glundlagarne uti nu föreskrifven ordning, Riksens Ständer enhälligt beslutit och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksens Ständer enhälligt antagit, ege kraft af Grundlag.” Då derföre hvarje serskildt Stånds moraliska person så fullkomligt föreställes af dess pluralitet, alt en sak, som alla fyra Riks-Ståiidens enskilta pluraliteter godkänt, säges vara af Riksens Ständer enhälligt antagen; så bör det väl ej kunna nekas, att ju ett Stånds pluralitet ock - Bil. till Constitutions Uttk. Betänk. Ar:o 5. 9 så bestämmer hvad som bör förklaras för Ståndets gemensamma tankar. Dessutom bar blifvit påstådt, att med benämningen ”Con st i tutions-Ut sk o t te ts yttrande", hvarvid 56 §. Hege rings formen tillåter Stånden att göra anmärkningar, ej bör förstås sjelfva Redactions - förslaget, utan endast Utskottets raisoniiement der om” Men emot delta tolkningssätt får jag blott åberopa samma Grundlags-paragraph.
Så fördelaktigt det än varit, om åt Konservatoriets båda afdelningar kunnat gifvas särskilda lärare, bildade och tillsatta med afseende å den olika art af undervisning, som i den ena och den andra af dessa meddelas, har likväl Akademien, utan att uppgifva hoppet om ett framtida införande af en sådan sakernas ordning, med afseende å härmed förenade betydligare kostnader och ännu bristande erfarenhet i hvad mån undervisningen i Andra afdelningen komme att tillitas samt göra ökade lärarekrafter derstädes behöfiiga, ansett sig för närvarande böra vid äskandet af nya anslag inskränka fordringarne inom gränsen af den strängaste sparsamhet. I enlighet med denna grundsats förmäler Akademien sig hafva beslutat att hos Eders Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om behofvet, utöfver nuvarande ordinarie anslag, af ett årligt belopp af 6,900 R:dr, att användas till extra arvoden på sätt i ofvan anförda stat och i det föreslagna Reglementet närmare angifvas. Af samma grund och ehuru samtlige embetsmännens samt de aldra flesta lärarnes löner med skäl kunna sägas vara otillräckliga, har likväl Akademien icke velat nu väcka, fråga om allmän förhöjning deri. Endast för de förstnämnda samt för lärarne i orgelspelning och i exekution å blåsinstrumenter har löneförhöjning blifvit föreslagen; för läraren i orgelspelning, på det han må kunna egna sig så mycket mera åt det vigtiga kallet att bilda skickliga orgelnister, äfvensom särskildt lemna undervisning åt fruntimmer, och för läraren i blåsinstrumenters behandling, för att på tvänne ordinarie lärare kunna framdeles fördela undervisningen å trä- och messingsmstrumenter.
Att underdånig anhållan derom gö-' res, dét Kongl. Majit täcktes förbjuda Götha Canal-Bolag vidare fortsättning af DiscontröreTsen, så vida ej Bolaget fullgör de vilkor, hvilka detsamma i sådant afseende varda föreskrifne. Ut supra. Ex Protocollo J. TJ. Almqvist. S. D. Vid föredragning af Bevillning»-Utskottets Memorial af nasti, gårdag, rörande lindring uti Bevillningen för de Innevånare i Stora Kopparbergs Län, som utgöra Grufvehjelp till 44° Ven 2 g Juli. till Stora Kopparberget eller Man talskol , och' då den af Utskottet föreslagna nya redaction af Ståndet blifvit godkänd, fann Ståndet, ihan. '» delse de öfriga Respectiva Standen också antaga berörde Redaction, detta mål böra öfverlemnas till afgörande af förstärkta Stats-Utskottet, som likaledes äeer att afgöra fråsan om Extra Stämplingen å Chartor i Stockholm. Ut supra, Ex Protocollo J. U. Almqvist, &. V. -C öredrogs ånyo och bifölls Bevillningsutskottets Memorial angående Sjö-Tullens förhöjning. Ut -Supra. Ex Protocollo J. TT. Almqvist, S. D. T öredrogos å nyo och biföl los Stats-Utskottets Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om allmänna medels anslående för Svenska Theatern; samt Allm. Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, angående Chartors upprättande öfver hemmanen i Riket. Ut supra. Ex Protocollo 7. U. Almqvist.
1 skärgården, i synnerhet på längre ut belägna öar, äro dock hemmanen klufna i mindre delar, ända till ^ydels mantal; men derstädes är jordbruket mera binäring, samt sjöfart, fiske och lotsning de egentliga inkomstkällorna. Genom laga skiften hafva under dessa tre år blifvit delade 158^ mantal med en ägorymd af 5,657 tunnland åker, 7,678 tunnland äng och 32,680 tunnland skog och betesmark; hvarjemte blifvit uppgångne rålinier samt verkställde stängseloch vägdelningar m. ra. till en längd af 2,388,282 alnar. För utflyttningar i följd af laga skiften hafva under alla tre åren blifvit beviljade understöd af statsmedel till belopp af 4,810 R:dr 14 sk. banko. Statsbidrag. Utskylder och allmänna besvär å landet hafva, såsom tabellen närmare utvisar, blifvit för år 1850 beräknade till följande belopp och värden: Kostnad för rustning och rotering 117,974: ii. 8. — Diverse afgifter, onera och besvär 48,087: 16. — Summa Banko R:dr 775,857: 35. 9. Kostnaden för väghållningen har dock under 1850 otvifvelaktigt betydligt öfverstigit, om icke uppgått till flera gånger det beräknade beloppet 91,752 R:dr 3 sk., i anseende lill det myckna arbete Länets invånare på de flesta trakter nedlagt å vägarnes utläggning till större bredd och försättande i bättre skick. 16 Till bestridande af kungsoch kronosamt gästgifveriskjutsen har inom Länet årligen utgått följande antal hästar: