Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederströms ofvannåmde anförande och med yrkande , att någon vidsträcktare frihet, ån den som redan eger rum i afseende på handtverkerier och näringar, icke skulle leda till deras och idkarnes fördel och således ej bör medgifvas, ' 16:0 Herr Bjuhrs, H., Memorial, angående föreslaget förbud deremot, att burskap beviljas personer, som i annan stad eller å annan ort idka sin rörelse, hvilken, så vål som Nårings-idkarnns bostad, Motionären förmenar böra förblifva der, hvarest burskapet erhållits. 17:0 HerrWinbladhs, P., Memorial, angående någon allmän och kraftig anstalt till före*; kommande I.agUtskottet! Betänkande». g lommande af det intrång, Handtverks-Åmbetena, särdeles i Stockholm, lida af sådane personer, som idka deras yrken ulan att dertill ega behörigt tillstånd eller derföre erlägga utskylder. 17:0 Herr Lennings, G., Memorial, hvaruti föreslås att bland andra vilkor för inträdet i Borgerliga yrken äfven borde_ stadgas det, att Borgaren vid anstäldt förhör visade sig ega erforderlig kunskap i Rikets Grundlagar. 18:0 Herr Lundmans, C. F., Memorial, angående förbud emot Commissions-bandels idkande för Bruk eiler Fabriker, åtminstone i Uppstäderne , annorlunda ån under vilkor af Borgarerått, hvilken äfven med alla andra näringar i Ståderne, såsom Apothek, Bokhandel, Boktryckeri m. fl., efter Motionairens förmenande) borde vara förenad. Från Hederi). BondeStåndet. 19:0 Magnus Janssons, från Kronobergs Lån, Memorial, angående fri handel med alla Landtmanna-produeter, så att de, vid hvilka tider af året som heldst, måga få till Städerne infåras. 20:0 Anders Berndssons, från Bohus Lån, Memorial, angående fri försäljning af färskt kott i Götheborg vid alla tider på året; deruti Bonr LagUt$kott.ets Betänkanden.\
RegeringsFormen, hos Riksens Ständer anmälas, på den grund, att han icke deruti är nämnd, har Utskottet åtminstone i detta fall följt Conslitutionens bokstafliga innehåll; men enär Utskottet följaktligen hvarken funnit nämnde Föredragande böra ställas under RiksRätt ef - 358 Den i a Martil. ter io6 §. eller anmälas hos Riksens Ständer efter 107 §., kan jag icke i Grundlagarne igenfinna någon anledning för Utskottet, att i annan ordning eller på annat sätt, än de uti nämnde §§. faststälde, den till Utskottet remitterade Anmärkning behandla, och i detta fall lärer ConstitutionsUtskottet icke hafva iakttagit Grundlagens föreskrift i afseende på den gräns för sin befattning med frågor, hvilken Utskottet uti Praemisserne af Betänkandet bestämdt uttryckt. Utskottet har, såsom anledning till sitt förhållande i detta fall, uppgifvit sig vara uti tvekan om valet emellan tyst öfverseende och dess tillkännagifvande hos Riksens Ständer, hafva, genom den senare utvägen, velat undvika förebråelsen, att ej åt lika beskaffade frågor hafva lemnat en lika oväldig behandling. För min del tror jag, att Utskottet, efter dess i hufvudfrågan fattade beslut, bade hellre bordt välja den förra utvägen, och då jag, såsom en följd af den högaktning jag hyser för. Utskottet, gerna vill tro den värde Ledamotens yttrande, som här i dag förklarat, att Utskottet, vid stadgandet af sitt beslut, endast följt sin öfvertygelse om Målets beskaffenhet, kan jag icke finnå något skäl till Utskottets tvekan.. Då hvar och en, som har en allmän befattning, icke ett ögonblick bör tveka, att i sitt handlingssätt följa Lagarnes Bud och sin, på mogen eftertanka grundade, ölvertygelse om det rätta, utan afseende på de olika omdömen, för hvilka dess åtgärd Den 12 Martu. 359 Iean blifva föremål, måste väl denna föresats vara ännu mera stadgad hos dem, sorn emottagit det vigtiga förtroende att efterse huru Grundlagarna blifvit efterföljda.
Den afgör hufvudsakligast om delegares rätt varder vid skiftet iakttagen, om han i egor får hvad han bör få, derigenom att de alla blifva satta i ett riktigt förhållande till hvarandra. Denna åtgärd måste finnas ganska grannlaga och kinkig, då, såsom ofta händer, flere hundrade serskildte egostycken skola, det ena efter det andra, jemföras med hvarandra; och, med bästa vilja och förmåga hos taxeringsmännen, är det knappt för dem möjligt dervid undvika misstag, isynnerhet som åtgärden i sig sjelf är till viss grad arbiträr. Det blifver således i följd häraf nästan en omöjlighet för delegarne att bedöma, om ego-graderingen är i alla delar riktig och rättvis, eller skäl finnes till missnöje dermed, förrän de nya skiftena blifvit utlagda och delegarne då komma i tillfälle att jemföra deras nya ego-lotter med dem, de förut haft; och dittills sakna de derföre i allmänhet skäl att emot ego-graderingen göra anmärkningar. Finna de sig då vara lidande och ådagalägga, att delta lidande är grundadt, huru skall det kunna afhjelpas, om taxeringsåtgärden är förut orubbligt fastställd.» De skäl, förestående utlåtande innehåller för bibehållande af nu gällande föreskrifter i detta ämne, äro, efter Utskottens omdöme, af den vigtiga beskaffenhet, att Utskotten, med åberopande deraf, anse sig icke böra tillstyrka någon ändring uti berörde stadganden; och hemställa Utskotten, i följd häraf, att motionärens förslag härutinnan må förfalla. Lagoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, iV-o 43. 13 Af Pehr Bengtsson från Calmar län: att tiden, inom hvilken den med skifte missnöjde må besvär deröfver till ordförande i egodeluings-rätt ingifva, må utsträekas till 120 dagar, räknade från den dag, förrättningsmannen förklarat skiftet slutadt.
Anordnar hvarje qvartal prlstäfllngar för sina prenumeranter. Annonser mottaga * genom S. öumsélius annonsbyrå ocn no * redaktionen tlil 26 öre pr 4-spaltlg petitrad ( I DUN Drottninggatan 4 0 40 Utställning af H E M M E T S A L L E H A N D A illustrerad veckotidning för nytta och nöje börjar ny årgång tionsafgiften från den 1 nästa Oktober då till årets slut 1 fer. 25 och är Öre, prenumerapostarvodet inberäknadt. A L På dessa i Sverige o. utlandet patenterade o. prisbelönta Stickmaskiner kan man efter 2 ä 3 veckors öfning tillverka nästan allt hvad af ylle eller bomull behöfves i hemmet. Se vidare annonsen i Idun den 1 och 8 februari d. å. Richard \ J Förändrad redaktion och utstyrsel. S U C H A Honorar för Höstterminen livarje kr. elev); b) 2 elever på 30 (för hvarje elev). Honoraren ende år. Idun ILLCISTRERAD frfTI D N T N G J FOR • N:R 43 (618). M E D PLANSCHER O C H HANDARB. IDUNS DET MODETID. UTAN ANDRA PL. 5: - &gt; 3: - OCH FRITHIOF HVARJE ONSDAG &gt; REDAKTÖR CTGIFNINGSDAGARI ÅR: K R. TRÄFFAS KVINNAN MAJ 1899. UTGIFVARE: HELLBERG SÄKRAST K L. 12:TE Å R G. BYRÅ OCH KOMMISSIONARER EXPEDITION: ANTAGAS KLARA S. VILLKOR. STOCKHOLM, LÖSNUMMERPRIS ' NORDISKA AKADEMIKERMÖTET. REDAKTIONSSEKR. HOFBOKTRYCKERI. vackert dekorerade hörsal under dessa dagar erbjöd. fl. F. Brucc foto. DET IDUNS HÖGSKOLANS HÖRSAL. NORGE! Og endnu 2 tilvserelse.
Då motionen i öfrigt är särdelns vidlyftig, och dess innehåll, sedan numera tryckta exemplar af densamma blifvit utdelade till Riks-Ståndens ledamöter, kan af en hvar inhemtas, torde Utskottet kunna undgå att redogöra för allt, hvad motionären till stöd för sin hemställan anfört, och hvaraf en stor del utgöres af samma skäl, som man ansett tala för Upsala universitets förflyttande till Stockholm, derom nu icke är fråga. Behöfligheten åter af ännu ett universitet i riket har motionären sökt visa hufvudsakligen dermed, att rikets folkmängd numera vunnit en så betydlig tillvext i jemförelse med den tid, för snart tvåhundra år sedan, då landet redan ansågs behöfva två universiteter, och att antalet af de vid elementarläroverken kunskapssökande i ännu betydligare grad förökats. I detta hänseende synes dock en siffra i och för sig mindre bevisande, så framt man icke tillika kan ådagalägga, att de begge nuvarande universiteten, i bredd med folkmängdens tillvext i riket, förete en så stigande freqvens, att de med befintliga krafter icke förmå uppfylla sitt ändamål. Sådant torde förhållandet icke kunna sägas vara, så länge Upsala universitet besökes af föga mer än 900 studerande och Lunds räknar endast emellan 300 och 400 i hvarje termin. Orsaken dertill, att antalet studerande vid universiteten icke ökats i en grad, som står i förhållande till folkmängdens i landet tillvext öfverhufvud, måste förnämligast sökas i den utvidgning och fullkomning elementarundervisningen erhållit och i inrättandet af en mängd tillämpningsskolor och tekniska bildningsanstalter. För icke så lång tid tillbaka gafs det knappt någon annan utväg till vinnande af inträde i Statens tjenst, eller i yrken der särskilda kunskapsprof behöfde afläggas, eller såsom lärare i allmänna läroverk, än att från universitetet förskaffa sig intyg beträffande de i hvarje fall stadgade kompetens vilkor; hvarförutan universitetslärarne hade uteslutande befattning med den pröfning af de från skolorna och gymnasierna afgångna lärjungarnes kunskaper, som, i den s. k. studentexamen, borde försiggå, innan rättighet vanns att begagna den akademiska undervisningen.
Jag anhåller, att Ridd.— seeret. mätte få upplysa huruvida denna voter.propos. är godkänd af de öfriga Stånden. Till följd häraf tillkännagaf underl, t. f. R i d d.s e c r e t., alt prot.utdrag, ronde pröfningeo af StalsUtsk:s förevarande meni., ännu icke frän något af de öfriga RiksSt:n hade ankommit. Ex. Hr Gr. o. Landtm, behagade härefter upplysa, alt, enligt enskildt meddelade uppgifter, alla de föreslagne voter.- proposme bade blifvit af de 3 öfriga RiksSl:n godkände. Hr von Hartmansdorff: Jag bar i sak egentligen intet att anmärka, utan endast i afseende på språket. Der slår nemi.: ”Den, som anser att K. M:s .nåd. propos. om anslag lill underhåll för instructions-compagnier vid indelta infanteriet, jemte underhåll af sängar, sängkiädespersedlar, husgeråd m. m. för dessa compagnier, tillsammans 37,500 r:dr, ”icke hör beviljas,” etc. Om det stod bör af slås, så vore det tydligare. Del skulle eljest lätt kunna hända att man vid votering i förstärkt StalsUlsk. kunde misstaga sig om meningen och icke visste om man skulle rösta ja eller nej. Den i 3 punkten föreslagna voter.propos. blef uppå härefter framställd propos. godkänd. 4:de punkten, jadt anslags uppförande på stat eller utgående endast för 3 är; 5:te punkten, ang:de ett anslag lijl bestyckning af Carlstens fästning: 6:te punkten, ang^ejctlf anslag till fortsättning af befästningsarbetena vid Carlstien g ; 7:d_e punkten, ang:de Den 22 Januari e. m. 383 ett anslag för befästningsarbetena vid Carlsten; samt 8:ilo punkten, ang:de ett anslag för befästningsarbetena i Stockholms skärgård. De i dessa punkter föreslagne voter.propos:r godkändes. 9:de punkten, ang:de en ifrågasatt und. anhållan hos H.
Nto 55, öfver en af Hr Rosenblad, Bernh, väckt fråga om bestämmande af någon viss prsescriptiunstid, inom hvilken åtskilliga äldre fordringsposter böra från banken uttagas; Nto 56, i anledn. af väckt fråga 0111 förhöjning uti minimi-beloppet för lån mot pant af gidd och silfver; Nto 5y, öfver väckt motion 0111 förändring, i afseende på förnyandet af bankens inteckningar; Nto 58, i anledn. af väckt fråga 0111 förändring i föreskrifterna, i afseende på låns erhållande ur R. Sits Bank och andra publika cassör; Nto 5g, innefattande hemställan, att åtskilliga å daler kopparmynt utgifna sedlar måtte få i banken inlösas; Nto 60, i anledn. af väckt fråga om aflemnande af en samling sällsyntare medaljeivoch skådepenningar från bankens till Rikets mynt-cabinett; Nto 6r, i anledn. af väckt motion att ränta å discontlån ej må beräknas förr, än medlen kommit låntagarne tillhanda ; Nto 62, i anledn. af Hofrätts-commissarien S. Anderssons ansökning om eftergift af öfverränta å ett discontlån; Nto 63, till svar å H. R. o. Adts återremiss af Utskt» under Nto 35 aflåtna betänk.; LagUtskottett Nto 96, i anledn. af väckt motion om stadgande af skyldighet för bördeman alt gifva köpare ersättning för af denne erlagda undan tags-förmåner; Nto 97, i anledn. af väckt motion om inskränkning t allmän åkligares rätt alt anställa åtal å brott mot 14 cap. 3 §tn Missg.btn; De n i5 Augusti e. tu. *47 ]N:o 98, i anledn. af väckta motioner om böters afljenande nied arbete; N:o 99, i anledn. af väckt fråga om förändring i vissa delar af Hilvar, lagstadganden om giftorätt oell arfsrätt 111. 111.
För att lemna ett ungefärligt begrepp om mängden och omfattningen af de göromål, som åligga Läns-styrelsen, torde böra nämnas, att de vid Lands-kanslioch Lands-kontors-Expeditionerne incaminerade och anmälda målens antal utgjorde 1837: 11,227, 1838: 15,896, 1839: 15,230, 1840: 14,560 och 1841: 13,655, deribland en stor del varit särdeles vigtiga elier ganska vidlyftiga samt således erfordrat flerfaldig handläggning och beredning och mycket arbete, innan de kunnat slutligen afgöras. Oberäknadt alla dessa göromål och ärender, tillhörande Läns-Administrationen i det hela, deltager Landshöfdingen personligen uti Pröfnings-Komité och markegångssättning, roteringsoch r ek ry te rings-kom missioner, mönstrings-förrättningar, Ivänne beklädnads-direktioner, Irenne boställs-direktioner, tvänne lazaretlsoch kurhus-direktioner och tvänne hushållnings-sällskaps-förvaitningar, förutan andra mera tillfälliga sammankomster och förrättningar. Af uppfoslringsoch undervisnings-anstalter för folket äro följande befintlige på Länets landsbygd. Östad barnhus i Östad socken af Ahle härad, inrätladt 1774 af framlidne Commerce-liådet JN. Sahlgren medelst donation 36 af Östad säteri, 7 mantal med t afhyst rå och rör, 12}? mantal frälse och frälseränta dessutom af ett mantal, samt en i Rikets Ständers Bank insatt capitalfond af 16,666? R:dr Specie. Antalet på harn, som af barnhusinrättningen underhållas, uppgår ärligen tili omkring 100, hvilka njuta vård och uppfostran af åboerne å de barnhuset underlydande hemman, samt undervisning uti en på säteriet uppförd och efter växelundervisnings-melhod inrättad skola. Växelundervisnings-skolor finnas dessutom:
Besvoch Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 2. 1839, utgifves en journal, innehållande upplysningar öfver rikets statistik, och i hvilken äfven de öfrige ministrarnes berättelser till Kejsaren offentliggöras. I Danmark blef, genom ett Kongl, reskript af den 23 Nov. 1833, en Kommission nedsatt för att, efter ett af enskild person utarbetadt förslag, uppgöra plan till ett statistiskt tabellverk och derefter tillvägabringa ett sådant. Denna Kommission, som skulle omfatta äfven Hertigdömenas statistik, ulgaf under åren 1835—1847 10 häften, hvilka behandla folkmängd, jordegendoms-förhållanden, boskapsskötsel, handel m. m.. men, sedan Hertigdömena är 1848 undandragit sig att deltaga i detta verk, och då Kommissionens sammansättning icke heller syntes ändamålsenlig, fann Konungen, i slutet af samma år, för godt att upphäfva Kommissionen; hvarefter, genom Kongl, resolutionen den 3 Dec. 1849, en ny statistisk byrå blifvit upprättad samt från och med den 1 Jan. 1850 träd t i verksamhet, under ledning af Danmarks förnämste statistiker, Bergsöe. Äfven i Norrige, der tabellverket förut författades uti Finans-departementet, har, sedan den 1 Jan. 1846, en statistisk byrå, under namn af »Conior for det almindelige Tabellverk», blifvit inrättad. Man har sålunda öfverallt insett behofvet af en ceritral-myndighet, hvilken skulle emottaga, bearbeta och kontrollera alla statistiska materialier. Äfven der yttre eller inre oroligheter loranledt upphäfvandet af en sådan, har man aldrig underlåtit att, när lugnare förhållanden återinträdt, återställa densamma till förnyad och ännu högre verksamhet. Med undantag af några få bland ‘de små Tyska och Italienska furstendömena, lärer det derföre för, närvarande endast finnas två stater i hela den civiliserade verlden, som ännu icke ega någon sådan inrättning, och dessa äro: Portugal och — Sverige! Jag bör likväl anmärka, att Portugal redan träffat förberedande åtgärder tilt inrättande af en dylik byrå.
Stånds-fördelningens olämplighet och uttalade den grundsats, att alla Svenska medborgare, utan hänseende till stånd, yrke eller hemvist, borde ega rätt att deltaga i val af riksdagsmän. Men huru har väl denna grundsats sedermera lyckats göra sig gällande! Vid de flesta Riksdagar, som efter denna tid hållits, hafva frågor om mer eller mindre genomgripande förändringar i representationssättet utgjort föremål för R. St:rs eller åtminstone deras Konst.- Utsk:s öfverläggningar. Dessa frågor hafva likväl icke lyckats att på detta rum tillvinna sig bifall, vare sig att de afsett ståndsfördelningens fullständiga uppbäfvande eller endast en obetydlig förändring i R. o. Ad:s eget representationssätt. Derföre qvarstå äfven ännu de båda öfre Stånden, R. o. Ad. på fullkomligt enahanda och Preste-St. på nära nog samma ståndpunkt som för 56 år sedan; derföre fortfar ännu en stor del af vårt lands mest ansedda, dugligaste och inflytelserikaste innevånare att vara förnekade allt deltagande i landets lagstiftning. Huru länge tror man val att ett sådant förhållande skall kunna fortfara! Orättvisan deraf gör sig för hvarje dag mer och mer gällande. Rehofvet af en genomgripande representationsförändring inses numera lifligt af större delen utaf landets tänkande män. Under sådana förhållanden har K. M:t vid sista Riksdagen framlagt det förslag till national-representationens ombildning, öfver hvars öde vi nu skola besluta. Detta förslag är enkelt, lättfattligt och bygdt på nationel grund, på den, om äfven till namnet nya, dock i Sverige urgamla kommunal-institutionen; och om förslaget innehåller brister, öf ervägas dock dessa vida af dess förtjenster, hvarföre jag tror att både fosterlandskärleken och klokheten böra mana oss att antaga detsamma. Det är mig icke obekant, hvilket motstånd detta förslag röner från den sida af detta bus, inom hvars leder jag under mera än 10 Riksdagar räknat så många både politiska och enskilda vänner; men då jag nu nödgas emot dem uppträda, vet jag, att de liksom jag inse, att för representantens handlingssätt får det icke gifvas någon annan bevekelsegrund, än bans åsigt om hvad som är sannt, rätt och för fosterlandet gagnande.
Be« säl; Hwarföre Herr Capitainen hemställt, om icke Stats-Jtstotlet, matte anmodas att förestå Fond, sä till Expectance Löner för de af Pommerske Officerare hwilka i Krigstjensten wilja fortfara, lvm ock till skalig ssade-rrsätlning för de öfrige. * * I au - MZ96 Den 9 Julli. I anledning häraf har Högloft. Ridderssaptt och Adeln till Stats Utskottet öfwcrlemnadt att upp§i!wa Föeftag delS till skadeslös - Hällande för ter lidande som öswergatt Osficerarne wid SwerigeS Pommerske Reaementer wid tillfälle af detta Lands tagande i besittning af Franska Armeen dels till en serskild Expeckance Lönings-Stat, och Accords,ersattriings-Fond för bemälte Officerare. Den smara belägenhet, hwaruti Pommerlke Regementerne genom den, tid efter annan öfwer, Kanane händelser kommit, fsrtjenar wifierlioen efter Stats - Utstöttes öfwertygelse ett ömt afseende, och deras, såsom Swenske Stridsman wisade tapperhet och wälförhallande, kan lika litet wara obekant, som det betryckta tillstånd, hwaruti dcfie Reaementer mäste sig befinna, under det att Pommerska Landet nu ater ar af Franska Trupper inkräktadt och hemsökt; Och da Franska Nationen i alla tider tacksamt ve»nött och omfattat dem, hwars lott det blilwit att uppoffra sig för SwerigeS ära och sielfständighet, äger twifwelsmal ej ruin, att ju Riksens Ständer med nöje, och sa midt omständigheterna medgikwa söka att bereda Pommerske Regrmenterncs Officerare den undsättning eckänsamheten, och deras belägenhet kräfwa.
Jag finner i anledning häraf, lika med Herr Cederschjöld, det vara betänkligt, att sät C4 H. i5 Den 4 Mars. ta Fullmäktige i en sådan nödvändighet att utlåna medlen till oinskränkt belopp; och jag gillar derföre försigtigheten af Herr Cederschjölds föreslagne tillägg, att ej större belopp af lånet må upptagas, än för hvars utlåning redan finnes säkerhet uti inkomne lån-reqvisitioner. Herr Rosenblad: Grefve Horns modification af Friherre Kanlzous förslag har den förtjenst, alt icke strida emot förut fattade beslut. Hvad Herr Cederschjölds yttrande angår, kan jag icke smickra mig med det hopp, att jordbrukarne ej äro i behof af lån på bättre vilkor än vanligt; och gravationerne å deras hemman äro aldeles icke hinder för dem att komma i åtnjutande af ifrågavarande låneinrättning, enär, såsom Utskottet yttrat, de redan befintlige inteckningar kunna öfverflyttas på RiksgäldsContoiret. Herr Lefre'n: Det har alltid varit Utskottets mening, att vid upplåningen skulle iakttagas, att Obligationerne ej utställdes förrän valuta derföre bekommits. Jag är följakteligen icke emot Friherre Kanlzous tillägg, men som det i framställningen är otydligt, anser jag bäst att antaga det i de af Grefve Horn nyttjade ordalag. Herr Cederschjölds förslag åter strider mot åsigten, att lånet behöfver upptagas för jordbrukarens behof, och är aldeles onödigt, Den 4 Mars. 227 då försigtighetsmått äro af Utskottet föreslagne till förekommande af förluster, i händelse något af de upplånte penningarne skulle blifva outlånt. Herr Cederschjöld: De värde Ledamöter, som ifra för lån, synas mig följa olika åsigter, vid olika tillfällen, i afseende på Landtmannens ställning. Förr hafva vi hört desse Lånepatroner försäkra, att .Svenska jorden befinnes intecknad öfver dess halfva värde. Om så är, skulle ej någon jordbrukare kunna komma i åtnjutande af lån utaf de medel, om hvilkas upplåning utom Riket nu är fråga.
S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-UIskottets Utlåtande N:o 59, i anledning af väckt motion, angående bildande af en stam för örlogs-flottans matroser, medelst enrolering af skärgårdsfolk, äfvensom i sammanhang dermed ett meddeladt Utdrag, N:o 505, af Höglofliga Bidderskapet och Adelns Protokoll den 19 dennes, deruti Ridderskapet och Adeln inbjudit de öfriga Riks-Stånden att instämma i dess, vid pröfning af förbemälda Utlåtande, fattade beslut, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, om icke, genom enrolering och öfning uti Kongl. Maj:ts flotta af fiskare och skärgårds - Frot-Utdrag den 29 December 1857. 751 folk, för densamma kunde under fred bildas och i krig användas en tjenlig och föga kostsam förstärkning af dess stamtrupp. Preste-Ståndet biföll ifrågavarande Utlåtande och lade Ridderskapet och Adelns inbjudning till handlingarne. S. 1). Vid förnyad föredragning af en från Hedervärda Bonde-Ståndet, medelst Protokolls-utdrag N:o 481 1/2. till Preste-Ståndet ställd inbjudning att förena sig uti det beslut, som Bonde-Ståndet fattat, angående Lag-Utskottets Utlåtande N:o 49, i fråga om oäkta barns arfsrätt eller deras moder, då icke andra barn finnas, förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i ämnet fattade beslut och lade inbjudningen till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Utlåtande N:o 87, i anledning af ett utaf vice Häradshöfdingen Carl Hessling gjordt ackords-anbud; och Memorialet N:o 68, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter i 8:de artikeln af Banko-reglementet. Frän Vällofl. Borgare-Ständet. S. 1).