Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De kallor vi a.nvandt vid nedskrifrandet af dessa, anteckningar Iro framst Camilla Colletts egna skrifter samt den af hennes son utgifnn festberattelsen. Afveii har det personliga minnet af ett par intressanta samtal med Fni Collett samt en liten uppsats af professor Dietrichson i ett arbete om slakten Collett anlitats. a) ss) Bref fkån Chicago. *) Chicago juni 1893. Da Dagny begärt a t t f&amp; del af niina intryck dels från den världskvinnokongress, som i dessa dagar ägt rum i Cliicago, dels från v %r kvinnoarbetsutställning i wWomanJs Buildings å Coliimbiaexpositionen, villfar jag med nöje denna begäran i nedansthende rader. Redan för omkring 20 å r sedau gaf ett samtal mellan miss Susan B. Anthony och den framstående skotskan Miss Margaret Parker uppslag till id6n om en kongress, hvarest alla intressen rörande deii då i sin gryning varande kvinnosaken skulle afhandlas af kvinnorna själfva. Saken har sedan dess oupphörligt kämpats för af dess modiga pionierer, synnerligen af Susan Anthony, hvilken iinder stora svårigheter stridt för kvinnans frigörelse i Amerika, varit anklagad för sina idéer och sina åtgöranden, ja, till och med kastats i fängelse när Iion 1872, viss om det berättigade i sina strätvanden, framträdde till valurnan. För ungefär 40 å r sedan öfvergaf hon sitt egentliga lefvebröd, lärariiinekallet, för a t t hålla föredrag öfver kvinnans rösträtt, hvilket ämne sedan dess varit, som Iion själf skämtande uttryckte sig; hennes kapph hi ist^, och s&amp; uteslutande uppslukat alla andra intressen, a t t lion ined rätt kan yttra: shvad naiiin ni an g e mina förearag, så ha de dock endast ett iiiiiehåll&gt;. Under ett par %r var hon ledare för en kvinnotidning iinder stora pekuniera svhigheter och arbetade i sju %rs tid imder de största försakelser för a t t afbörda sig skulder, &amp; dragna genom detta företag.
Nådig författning, låta samma undantag allmänt kunnige göras, och äfven vidtaga en lika utväg hvarje gång behofvet sådant kräfver. I afseende åter på ledningen af Fäderneslandets handel till ett för detsamma nyttigt mål, så och, då Handelns framgång hufvudsakligen beror af ett lyckligt förhållande med andra Mag - 168 Underdåniga Skrif'v el ser'. ler,’ hvilket endast gepom £. K. M:ts Nådiga omsorg kan beredas, utan äfven dess sanna frihet och flor egentligen består i rättigheten, att fritt införa alla artiklar från de orter, der varan kostar minst samt Svenska handeln är mest skyddad, samt på E. K. M. ankommer, att, med begagnande af sin höga rätt, vidtaga alla de mått och steg, som £, K. M. finner nödiga i afseende på Utländska Magters beredvillighet, att medgifva en för Svenska Handeln förmånlig reciprocitet, anhålla Riksens Ständer i underdånighet, det täcktes E. K. M. allmänningen låta kungöra de jemkningar och förändringar i den stadgade Tull-Tariffen eller de införsel-förbud, hvartill Utländska Magters bifall eller vägran, att ingå i cn för Sverige nyttig reciprocitet, kan föranleda, så viii i afseende på förhållandet med sjelfva handeln , som äfven hvad angar heleller halffrihet för utländska fartyg , samt bestämmande af Skeppsumgälder, m. m., äfvensom, att E. K. hl. täcktes, med iakttagande af samma medel , vårda Svenska Fabrjquernes och handelns förmån, i händelse någon Regering eller Handelssammansättning ville, igenom hvad medel sorn helst, försöka att i landet i mangel införa sådane varor, sorn här kunna tillverkas, eller ock om dtn oförmodade händelsen skulle ^inträffa, att någon främmande Magt aldeles förbjuder införseln af en eller flore ibland Sveriges förnämsta esport-producter. I enlighet med ofvan omförrnälde grund , eller att handelns frihet är den allmänt gällande regeln och act inskränkningar eller förhud endast äro att betrakta såsom undantag derifrån.
Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten; dock bär, oaktadt den af Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generella öfversigt af Statsmedlens utdelning, det åligga vederbörande embetsman att verkställa den speciella Revision, som dem i kraft af deras Embetsbefattning tillkommer. Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten; dock vare den decharge, som vunnits derigenom, att ConslilutionsU(skottet vid föregående Riksdag lemnat ett mål oanmärkt, icke gällande i afseende å en fråga, hvilken Stats-Utskottet, på grund af anmärkning, framställd af Riksens Ständers Revisorer, anmäler enligt 30 § f mom. Oaktadt den af Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generella öfversigt af Statsmedlens utdelning, åligge det vederbörande embetsmän att verkställa den speciella Revision, som dem i kraft af deras Embetsbefattning tillkommer. 36 Konttilutioni-UlskotleU Memorial N:o *■ Hänvisning: Bihang till Riks-Ståndens prot. 3 Sami. Const.-Utsk:s Mern. Förslag till tillägg uti 1 § 4 mom. Tryckfrihets-Förordningen, rörande skyldighet för utgifvare afDagblad eller Periodiska skrifter att ställa borgen för böter, kostnad och skada.
Deremot en mindre kapitalist eller mindre bemedlad person, som får arrendera jord på bestämd tid och mot årligt arrende — han får behålla sina medel att röra sig med, och hos honom upstår snart begäret att under arrendetiden förkofra sin ställning, ja han tvingas att bruka hela sin själs spänstighet, omtanka, förstånd och personliga förmåga, för att blott årligen samla ihop af jordens afkastning till arrendets erläggande, och så alstras af sig sjelft begäret att, medelst god hushållning, förvärfva årliga öfverskott. Men hvad lagen tillstadt vid städsel af jord, har hon lagt hinder i vägen för vid arrenden af arfvejord; en motsägelse, som föga väsendtligt gagnat till något. Kongl. Förordnm af d. 13 Juni år 1800, till ändring och förklaring af 16 kap. 15 §m J.B:n, beröfvar nemi. en arrendator af arfvejord säkerheten af oqvald besittning af denna jord under öfverenskomna tiden; han må hafva aldrig så väl upfyllt sina iklädda förbindelser och användt hela sin förmögenhet till jordens förbättring, så kan han dock gå miste om den sena skörden för sina mödor, blott genom den jordegares tillfälliga död, med hvilken han kontraherat. Med hvad jag nu haft äran anföra såsom skäl, vågar jag vördsammast föreslå: 1:0. Att tillåtelsen om lifstidstädsel af jord måtte uphäfvas; samt 2:o. Att, med ändring af åberopade Kongl. Förordnm, i de fall, som vidkommer, det måtte stadgas, att arrendekontrakt på högst 25 år utgifvet af jordegare, innehaf vande arfvejord, må — såvida arrendator icke sjelf det förverkar — ega laga kraft och verkan, äfven om den, som kontraktet utgifvit, skulle under tiden med döden afgå. 2:0. Förmågan, att väl kunna sköta ooh häfda en näring, grundar sig på goda insigter och förkunskaper. I sina armar har bonden eller arbetaren sitt begynnelsekapital — sin grundplåt; men det är icke nog; hans förstånd och omtanka behöfva äfven utvecklas och bearbetas.
Constitutions-Utskotlets Memorialj N.-o 68. 45 Nuvarande RiksdagsOrdnings, §. 66. Per. 1. molsvaras af „ Per. 2. ~ d:o Per. 3. — ersättes i —• - §•67. - §. 68. Per. 4. ersa lies i §.69. _ — _ — §. 70. Mom. 1. „ Mom. 2. Per. 1. Per. 2. §.71. §. 72 — —. ersättes i §. 73. _ _ §. 74. — _ §. 75. Per. 1. d:o — „ Per. 2. och 3. — §.76. ______ §. 77. Per. 1. _ _ _ _ „ Per. 2. — _ _ — , Per. 3 och följande —■ — §. 79. Per. 1. _ _ _ _ , Per. 2. och följande ersättes i 81 och 82 ersättes i d:o — d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o — Nya Förslagets. §. 128. — §.§. 92, 65 Mom. 3. §. 131. Mom. 2. _ _ §. 133. §. 130. — —. §. 131. Mom. 1. — _ §. 142. _ _ §,§. 110 och 73. — arbetsordningen utgår d: i d:o d:> d:o — d:o §. 137. §. 101. §. 135. §• 139. §. 141. §. 140. §. 140. §. 138. arbetsordningen §. 136. ^ arbetsordningen Bih. till R. S Fröt t 1840, 3 Saini. 3u Haft. 7 Rättelser.- 7 r. 15 uppifrån står; r. 3 nedifrån — 8 sista r. — 13 r. 22 uppifrån — 17 r. 3 - 19 r. 3 — 26 sista r. — representationsrätt läs: representationssätt de detta hindras / skattläggning
De la Gardie, Jacob, 263. Friherre Klingspor, Fredric Philip . 261. N:o 2g4- Friherre Boye; Fredric i52. Herr Åkerhjelm, Conrad . i5o. ji8 Den i5 Februarii e. m. röster. N:c 1877. B. Herr v. Hohenhausen, Michaél 186. Herr af Melin, Henric Georg 271. Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till RiksStåndens underd. Skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 37g. Angående sättet för MilitiaeBoställenas utarrenderande samt Militiae-BostälisCassans förvaltning. I fråga om yrkad lindring för Rustoch Rotehållare i Jemtland. Angående Låneunderstöd af Allmänna Medel till Hamnanläggning vid Jönköpings Stad. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Landshöfding af Wingårds anhållan om befrielse från ersättningsansvar för de af förre LandsSecreteraren Kleman tillgripne och förskingrade Medel. N:o 384- I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition angående rättighet för patrull, post, vaktkarl eller fångförare att, genom bruk af skjutgevär, söka förekomma fånges flykt. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga proposition angående ausvar å dea Den i5 Februarii e. m. nq sorn bortförer eller undanhåller andras minderåriga harn. Justerades 6 ProtocollsUtdrag, inhållande Eidderskapets och Adelns i Plenum den 12 dennes fattade Beslut. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän StatsBevillningsLagsamt Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af den io dennes: N:o 126. I anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 79, rörande väckt motion om förändrad grund för Prsestationers utgörande af Hemman. jFrun StatsBevillningsBancoLagsamt Allm.
På grund af hvad direktionen för technologiska institutet och kommers-kollegium i underdånighet anfört, tillstyrkte Statsrådet, att direktionens för slöjdföreningen underdåniga anhållan icke må vinna nådigt bifall. b) I afseende på det under denna titel uppförda anslag 44,100 r:dr för technologiska institutet, anförde departementschefen i underdånighet, hurusom, sedan [Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 20 November 4844 hos Kongl. Maj:t anhållit om nedsättande af en kommittée utaf sakkunnige män till utrönande af tillståndet inom technologiska undervisningsanstalten, samt, iläll skäl till anmärkningar förefunnes, till utredande huruvida orsaken dertill läge i institutets stadgar eller i desammas försummande efterlefnad, så hade Rikets Ständer, vid 45 sedermera under samma riksdag skedd reglering af sjette hufvudtiteln, ansett sig böra uppföra anslaget för berörde undervisningsanstalt endast intill nästa riksdag, då genom den föregångna undersökningen sig visat, huruvida inrättningen motsvarar sitt ändamål; och som, efter det en i berörde ändamål af Kongl. Maj:t förordnad kommittée sig yttrat och afgifvit förslag till en i flera hänseenden förändrad organisation af technologiska institutet, Kongl. Maj:t i nåder fastställt nya stadgar för denna inrättning, samt förordnat att desamma skola från nästa års början lända till efterlefnad, jemte det att Kongl. Maj:t, för tillsynen deröfver, tillsatt en serskild styrelse och meddelat öfriga föreskrifter, som ansetts nödiga till betryggande deraf, att institutet må i möjligaste måtto motsvara sitt ändamål, hemställde departementschefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t må hos Rikets Ständer begära att nuvarande anslag för technologiska institutet, 14,100 r:dr, äfven fortfarande må under titeln: undervisningsanstalter för slöjderna, få utgå; i hvilken underdåniga hemställan Statsrådets öfriga ledamöter instämde.
Rva Nötespassevolaneetonden, att, gemensamt med den Kamis oek 1829 ars Alötespassevolanee-fonderne, etter Kon»!. 5Ia^:1s Radika Kodtknnande användas tor bekof, kvilka redan af dess» tillKanKar f)llss ock vidare kunde uppkomma, i oek för sä val §/tri/t)ö?L^ 1V:o 22. 27 värfvude 80in indelta ^rmeen8 vupenöfniiiAur oell dermed j»emen8lvsp eksnäs ut^iftei, uti 8klitve!86 den 29 Alsi8 1841, tillika i underdäniAliet unllällit utt, till undvikande ut' ulla jän6-trun8uetioner omtörmälde trenile lonner eiliellun, KonAl. 4Iaj:t täektes i Nätter untletullu deiu8 83mmunföisnde till en enda tond, Iivui8 toi vultninL oell räken8ku^er tinZe ilrä» oell med den duZ, dä nämnde 8uniuluiilÖrinA komme utt tör8>Mä, i likliet me6 livad i utseende s»ä ull» undra ut ullmänns mette! lnldude (ta88or e^de rum, lilitvu underkuvade 1iiket8 8täiltle>8 oell (Ieru8 I1evi80rer8 «ran8knin^: Ilvurförutuil ! likets 8tänder, 8om tunnit ^ro88-s>u88evoIunee-fondei>8 IlellällninAur till 8törre delen utlänte, 8.ä väl til!
dr Ellen Fries efter hr Ernst Beckman, som undanbedt sig återval. Assessor C. A. Lindhagen meddelade till sist några intressanta prejudikat angående mannens målsmanskap öfver hustrun, hvilka utgjorde en förträftlig illustration till det omyndighets tillstånd, hvari den gifta kvinnan hålles. Ett upprop för Iduns skollofskoloni. * ^MJ^K du vår, af frostvind härjad, g^gé Blomma, bruten i sin knopp? Såg du väl, förr ' n skörd var bergad, Kulen vinterdag gå opp? J Såg du rosor, morgonfriska, Dö för tidig middagsglöd? — Såg du barnaläppar hviska Skyggt sin bikt om sorg och nöd? Kvinnlig klockare. Hos k. m:t har fröken Anna Sofia Skog anhållit om tillstånd att, utan hinder däraf att hon är kvinna, söka och innehafva sådan klockaretjänst, med hvilken organisttjänst är förenad. K. m:t bar i så måtto bifallit ansökningen, att den omständigheten, att sökanden är kvinna, ej må utgöra hinder för henne att anmäla sig så- som sökande till och innehafva förenade klockareocb organistbefattningar inom Göteborgs stift. I DU N 1893 Rustningar mot fienden. I händelse koleran skulle hemsöka vårt samhälle, äro helt säkert våra yrkessköterskor för fåtaliga att ombesörja den ökade sjukvård, som då blir en följd af farsoten. Flere kvinnor i hufvudstaden hafva anmält hos förste stadsläkaren, det de äro villiga att, i händelse kolera skulle utbryta, tjänstgöra såsom extra sköterskor. Men de böra väl ej alldeles oförberedda gå till detta viktiga värf? Dessutom torde väl mången moder, maka och syster manas af inre håg och kallelse att vid förefallande sjukdomsfall biträda vid vården af sina närmaste. Äfven dessa tillfälliga och fullkomligt frivilliga » sköterskor » böra söka skaffa sig kunskaper om de förhållanden, som närmast ligga till grund för kolerasjukvården. Doktor Göransson har därför åtagit sig att genom en serie föreläsningar meddela undervisning i den kolerasjukvård, som tillhör sköterskor. Huslig ekonomi. Stiftelsen Lars Hiertas minne har anslagit 1,000 kr.
— Jo, jag är icke så stark nu som förr, jag orkar icke mera sitta uppe och arbeta om nätterna och jag har bara tre flickor som hjälpa mig att sy. Och så vill jag gärna ha först färdigt det arbete, som jag först åtagit mig. Innehållsförteckning. — Det är nog rättvist, snälla Hilma, och jag Emilie Björnberg (nied ' porträtt); texten af Birger Schöld. förstår så väl, att det är svårt, men det är också ström. — I sinnesförvirringens natt; poem af Helene Malmså ledsamt för mig om det ej kan bli som jag qvist. — Debet och kredit i nervernas hushållning; beartänkt,. betning för Idun af MathildaLangtet. Idun Fredagen den 17 maj 1889. Tidningen kostar B yra: Klarabergsgatan 54, en tr. Annonspris: 25 bre pr petitrad ( endast 1 krona för qvartalet. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF postarvodet inberäknadt. Ingen lösnummerférsäljning. Agnes HELLBERG. Träffas å byrån kl. 10 — 11. A l l m. Telef. örlidet år gick den svenska pressen notisen om, att det nya skandinaviska sjömanshemmet i London invigts och öppnat sina portar till välsignelsebringande gästfrihet. Långt före detta var emellertid denna välgörande institution väl känd för oss alla, och från den stora britiska verldsstaden försporde vi ofta och med tacksam glädje, hvad godt den verkade på desse våra hemville landsmän, som på de vida hafven sökt sitt sträfsamma lifsarbete. Skandinaviska sjö- manshemmet hade under de sista åtta åren varit inrymdt i en hyrd lokal, n:r 88 &amp; 90 Leman Street. Nu har det fått sin egen lokal vid West India Docks, helt nära West India Docks-jernvägsstationen. Danska sjö- manskyrkan ligger strax invid, hvarjemte det är beqväma kommunikationer mellan denna plats och Surrey Timber Docks, hvarest den norska sjömanskyrkan är belägen. Prenumeration sker: I landaorten: å postahstalterna. I Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i bokladorna samt a tidningskontoren Hedenström.
Redan vid 1840 och 1841 årens riksdag väcktes fråga om ett anslag af 1,000 R:dr årligen för Råby Räddnings-Inslituts utvidgande, men Rikets då församlade Ständer funno icke lämpligt att i en tidpunkt, då omarbetningen af fängelse-systemet och 16 Stals-Utskotlels Utlåtande, N:o HO. den dermed sammanhang egande fattigvårds-lagsliftningen utgjorde ett föremål för Statsmakternes åtgärd, anordna allmänna medel för ifrågavarande, helt och hållet enskilda, anstalt; hvaremot, och såsom ett erkännande af meranämnde inrättnings ädla och gagneliga syfte, beviljades enahanda summa, för en gång, till reseunderstöd för den person, hvilken af Institutets Direktion utsåges att i Hamburg eller andra orter taga kännedom om dervarande, för samma ändamål bildade stiftelser. Vid sistlidne riksdag gjordes ånyo framställning om ett dylikt årsanslag, hvilken likväl af dåvarande Statsutskott uti dess under N:o 188 afgifna, af Rikets Ständer sedermera bifallna, utlåtande afslyrktes, enär Utskottet, som erkände det hedrande föredöme stiftaren lemnat genom de frikostiga understöd, hvarmed nämnda Räddningshus blifvit grundlagdt och uppehållet, hyste den åsigt, att dylika anstalter icke borde genom Stats-anslag framkallas och vidmakthållas, samt ansåge betänkligt alt på Staten öfverflytta skyldigheter och utgifter, som de särskilda kommunerne rätteligen ålåge; hvarförutan, enligt Utskottets tanke, ifrågavarande inrättning genom ett sådant anslag, samt de kontroller och bestämmelser, sorn vid dess beviljande ovilkorligen måste föreskrifvas, möjligen, emot stiftarens afsigt och önskan, skulle komma att förlora sin egenskap af en helt och hållet enskild stiftelse.
Skrifvelse, N:o 10 il. träde mening, föreslå Rikets Ständer, bland annat, att såsom bufvudränle-persedlar inom detta län måtte bestämmas: spanmål, smör, kött, hö, tackjern och dagsverken, samt alt fläsk förvandlades lill spanmål; oxe, får och lam lill kött; halm til! hö, samt stångjern, osmundsjern och ved till tackjern. Som, enligt hvad Rikets Ständer iuhemlat, ganska olika förhållanden i afseende å ränte-persedlarne ega rum emellan den så kallade Bergslagen eller Nora, Lindes, Carlskoga, Lekebergs och Lerbäcks bergslager, samt den öfriga delen af länet, så att, i bergslagen, åtskilliga persedlar, såsom t. ex. kött och hö, jemförelsevis till det öfriga länet, förekomma till ganska ringa belopp och jemväl stå till högre priser än annorstädes i länet, under det med persedeln tackjern eli motsatt förhållande eger rum, anse Rikets Ständer nödigt, att för dessa olika delar af länet vidtagas särskilda bestämmelser i afseende å de persedlar, som böra bibehållas eller förvandlas. 1 följd häraf och då deputerade begärt, att smör mätte, såsom särskild skattetitel, försvinna, hafva, med åberopande af Rikets Ständers här ofvan meddelade yttrande om dagsverksräntän, Rikets Ständer, i öfverensstämmelse lör öfrigt med hvad E. K. M. Nådigst föreslagit, för sin del beslutat, att: l:o Såsom bufvudränle-persedlar inom Orebro län bestämmas: för den del, som ligger utom bergslagen: spanm.ul, kött, hö och tackjern, samt för bergslagen: spanmål och tackjern, hvilka persedlar bibehållas utan annan förändring än den, som kan blifva en följd äf i allmänhet gifne föreskrifter; 2:o Af nuvarande räntepersedlarne förvandlas fläsk till spanmål af hälften råg och hälften korn; oxe, får, lam och smör till kött; halm lill hö, samt stångjern, osmundsjern och ved till tackjern; dock med den skillnad för bergslagen, att smör, kött med oxe, får och larn, samt hö med halm, derstädes förvandlas till tackjern ; 3:o
Jag skall emellertid nu visa er brefvet, och hemställer sedan, om det innehåller någonting komprometterande för konung Kristian, eller om genom detsamma något missförstånd kan framkallas mellan rikena. * För att gifva våra läsare en inblick i hvad frågan gäller, citera vi hvad som i ämnet yttras af signaturen Anti-Marcellus i Dagens Krönika juni häftet 1886, en uppsats om Henning Hamilton, der det heter: &gt;De som önska inhemta hvad som under mars — maj 1864 förekom mellan Karl XV och hans * förtrogne » å ena sidan, samt konseljpresidenten Monrad och öfverhofjägmästaren, senare inrikesministern Carlsen å den andra, hänvisas till Revue des Deux Mondes febr. 1870, der den utmärkte fransyske historieskrifvaren M. A. Geffroy behandlar denna korrespondens, hvilken äfven delvis återgifves i Norsk Rigstidende den 6 maj. Den hade genom en indiskretion af någon bland Monrads omgifning kommit tidningen tillhanda. Deremot tyckes Geffroy på diplomatisk väg ha fått del af skriftvexlingen. Innehållet i de bref kungarne vex-lat sig emellan var honom icke bekant. Karl XV hade i sina bref framstält förslag om att Danmark skulle afstå från anspråk på hela Slesvig och åtnöja sig med den del, der danska språket talades. I sådant fall ville han ingå en förbundstraktat med Danmark och understödja dess anspråk. Han sände äfven ett kortfattadt förslag till ett familjepaktum för att reglera successionen. De bref söm konun * garne vexlade sig emellan ha senare blifvit bekanta. Denna brefvex-ling inskränkte sig till ett bref från Karl XV den 18 april 1864 och svar derå från Kristian IX den * 29 i samma månad. Den senares var afTattadt i mycket artiga och tacksamma ordalag för det vänliga förslaget men innehöll för öfrigt endast, att han gifvit sin ministerpresident order i anledning af det framstälda förslaget. Således en avis au lecteur huru ärendet borde behandlas.
Det är derföre af denna Folkclass i synnerhet, som Socknarnes Fattigvårdsanstalter betungas med Fattighjon af så väl äldre personer, som värnlösa barn, och det är för dess försörjning, som största bekymret yppar sig när missväxter inträffa. 16 4-'0 Politisk Författning. Under dc senast förflutne Feni åren, a ro skattlagde Nyhemman tiJl i| mantal samt 684 stycken andra å Kronans Skogar upptagne Lägenheter, sorn icke kunnat åsättas hemmantal, /\2 Qvarnar och 12 Sågar. Hemrnansklyfningar hafva icke under denna tid i någon märkbar mån tilleller aftagit. Af Kongl. Förordningen den iq December 1827 om Hemrnansklyfningar och Jords afsöndringar från hemman, ha förgå verkan förmärkts, hvartill orsaken sannolikt igenfinnes i bristande omtanka på de förmåner för framliden, som dermed åsyftas, under det tillfället att afhjelpa ögonblickets behof af Bosättning, utan de deri föreskrifue iakttagelserne, är obegränsad. Sjelfägande Jordbrukare äro 14,870 samt Arrendatorer och Brukare 6,736. Rusthålls-Stammars och Augmenters till rustningen anordnade räntor utgöra efter förvandling 64,753 R:dr 6 sk. 7 rst. och från hela Länet erlägges 38o R:dr 1 1 sk. 3 rst. KneckteRotefrihetsmedel af 3ii?| oroterade hemman; dock är förslag uppgjordt till dessa hemmans rotering. Till Postföring äro anslagne 3o| hemman och 7g Gästgifvargårdar finnas, utgörande tillsammans 55| mantal. Statsbidragen äro väl icke högre än att de, med afseende å Landets beskaffenhet, under någorlunda förmånlig conjunctur borde kunna utgå med lätthet, men i anseende till de nyligen inträffade svåra missväxterna och de vanligen laga prisen å Spannmål efter de bättre skördarne, hafva Krono-Utskylderne icke utan förlägenhet och ansträngning kunnat utgöras. Hvad Bevillningen beträffar har man ännu icke, för att uppnå det för