Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom en fängelseaktig korridor begifver man sig ned till källarsalen och äter en middag med parisiska pris, men utan parisiska varor. Biffsteken tyckes stekt i ett talgljus, vinet rödt bläck och efterrätten bröd, tuggadt af en tandlös gumma, ty hårdare bitar af kanten sticka okrossade fram mellan russinen och sockret. Vid andra ändan af bordet spisa några infödingar samma mat, men tre gånger billigare. Först följande morgon, då man åter sitter under träfotsacken i den citrongula släden, ter sig resan på nytt i ljusare färger. Det schweiziska höglandet visar sig heller aldrig så storslaget vildt, så öfverväldigande som just i sin isiga midvintersdräkt. Om sommaren erhåller det ett menlösare drag, som fördärfvar stämningen. Det liknar då en Herkules, förklädd till kypare eller, i bästa fall, till en beskedlig herde, som mjölkar kor. Vägen upp till Splügen har syskontycke med Via Mala, har samma sänkräta, svindlande fjällväggar, samma i djupet sjudande ström, men är rymligare, öppnare, gladare. Vid middagstiden hålles en timmes rast i byn Splügen, som insnöad ligger på bottnen af en ödslig dalsänka. Sedan man på kuskens inrådan ätit och druckit så mycket som möjligt för att blifva varm, fortsättes åter slädfärden i sakta skridt upp mot Splügens snökam. Kusken går bredvid i höga kragstöflar, jodlar och berättar om influensan och skredet. Som han är af rætoromanisk börd, är han dock icke lätt att förstå, och snart tystnar samtalet. Ännu en stund är vägen kantad af hög granskog och snön ofta korsad af friska räfspår. Men snart har ett tunt bälte af risiga lärkträd genomfarits, och vi befinna oss ofvan växtlighetens gräns. Den djupa snön, som likt sanden på sjöbottnen lagts i långa, buktande vågor af stormen, stiger högt upp kring slädens sidor, och hästarna hafva ett tungt arbete. Kölden är pinsamt bitande, och de svarta glasögonen förmå ej helt skydda ögonen mot snöns stickande återstrålning.
Vi har utsett justitieombudsman och 6 kommitterade som tillsammans med honom skall ha vård om tryckfriheten. Även revisorer är utsedda. Till nästkommande ständer har Vi hänskjutit alla grundlagsfrågor som inte blivit avgjorda vid detta riksmöte. Efter det Vi fulländat de värv, som svenska folket ålagt Oss har Vi bestämt nästa lagtima riksdag till Ständerna skall infinna sig i huvudstaden. Örebro den 18 augusti 1812. Undertecknat av samtliga ständer. Bevillning för år 1813,och de följande åren till slutet av 1817, så vida ej inom denna tid urtima riksdag infaller. gjort och samtyckt vid urtima riksdagen i Örebro den 18 augusti 1812. För att fylla behoven har Vi antagit en bevillning på 2.650.000 riksdaler förutom de till statskontoret inflytande inkomster från postverket, charta sigillata, stora sjötullen, landstullen och husbehovsbränningen. För att få en rättvisare fördelning har denna förordning blivit sammansatt till Kronans och undersåtarnas bästa. Personlig avgift. Alla i Sverige mantalsskrivna personer utan avseende på stånd eller förmögenhet erlägger bevillning. Denna avgift fortgår även för dem som fyllt 63 år. Undantag krigsfolk men inte deras hustrur och barn. Avgift av lön, rörelse och egendom Alla som erhåller lön betalar viss bevillning i stigande skala beroende på lönens storlek. De som har pensioner, gratialer eller benådning av allmänna medel betalar skatt, gäller också kvinnor, om inkomsten överstiger 50 riksdaler. Traktamenten och resor under kommenderingar är undantagna. Handlande, fabrikörer, hantverkare och borgare taxeras efter deras villkor och rörelse med 5 % på inkomsten för föregående år sedan löner och arbetskostnad för själva rörelsen avräknats. Det är den skattskyldiges plikt att lämna taxeringsmännen alla upplysningar. Denna prövning beror helt på taxeringsmännen, som skall med ed och samvete söka strängaste rättvisa. Tabeller på den minsta avgift som skall utgå, där städerna är uppdelade i klasser. Driver någon fler rörelser räknas de tillsammans. Borgaränka som driver rörelse räknas som borgare. Räknas sedan upp vad de olika yrkesmännen skall betala. Bevillning för jordbruket. För alla hemman och lägenheter utan avseende på dess natur erläggs bevillning med 12 skillingar på var hundrade riksdaler, som egendomen är värd.
St:rs 596 Stats-Utskottets mideid. skrifvelse i ämnet, utan att frågan förut blifvit, såsom veder bordt, af Förstärkta StatsUtskottet behandlad och afgjord, expedierats i öfverensstämmelse med H. R. o. Ad.s samt H. B onde Staude Is beslut, innefattar afslag å den i Nåder gjorda framställningen. g:o Vid Utskottets förklarande, alt det ej ansåg nödigt afgifva något förslag i anledning af hvad Revisorerne yttrat rörande det fortsatta anvisandet af KrigsHofRättens Mililaire Ledamöters tractamenten å 2tdra HufvudTiteln i stället för å den 3:dje hvarom R. St:r gjort underd. anhållan, har anmärkts; att en sådan afvikelse från hvad 64 och 65 §§. Regeringsformen stadga, boidt föranleda till ärendets remitterande till ConstilulionsUtskottet. Till svar härå får Utskottet medgifva , att tillämpligheten af nyssnämnde §§•>» förevarande fall hos Utskottet ej kommit i fråga, utan har Utskottet betraktat saken ur den synpunkt, att då K. RI:t ansett den af R. St:r begärda öfverflyttning af ti actaments-utbetalningen från a:dra till 3:dje Titeln mindre lämpelig så länge KrigsflofRättens Stat i öfrigt qvarstod å förstnämnde Titel samt Utskottet, enligt gjordt Förslag, ansett sig böra uppföra delta Verk å 3:dje HufvudTileln, hvarigenom den önskade regleringen med tractaments-utbetalningen äfven vinnes, Utskottet trott Revisorernes anmärkning ej böra blifva ämne för annan åtgärd än den om förhållandet gjorda anmälan. I öfrigt bör Utskottet upplysa, att de till Reseoch tractaments-penningar så väl å aldra som 3:dje HufvudTitlarne uppförda summor äro blott förslagsvis bc - Betänkanden, N:o 319.
Lag i dessa afseende!» föreslås, den nödvändigt bär upptaga allt hvad som kommer attjaibehållas Lagutskottets Bettinkanden. utaf äldre Författningar i samma ämnen, i synnerhet det, som, enligt Riksens Höglofl. Ständers underdåniga önskningar, af Kongl. Maj:t de senare åren är i nåder förordnadt, under den 6:te Augusti 1815 och 28 December 1822, samt af Högloft. Kongl. KammarCollegium uti Circulaire eller Kungörelse den 24-tde Januarii detta år, allt syftande att förhindra Svenska jordens vidare fördränkande, genom påbuden uppmärksamhet vid nya Vattenverks anläggning. Jag finner mig så mycket mera förpligtad, att ödmjukast yrka enhet i dessa ämnens behandling, vid ifrågavarande nya Lags stiftande, som, pl enskild motion, att, utan undersökning, få anlägga Huobehofs., Såg. och MjölQvarnar, efter blott skedd anmälan till Häradsftätren , hvilken på afstånd kan meddela tillstånd dertill, sådant blifvit tillstyrkt uti den afdelning af Högloft. Ekonomioch BesvärsUtskottet, der jag har den åran vara Medlem, mot hvilken tillstyrkan jag naturligtvis protesterat, af det enkla skål» att jag anser det lika så vigtigt, det underdåniga tillstyrkande till Lagar, i afseende på ett och samma ämne, på en och samma tid, ej motsäga hvarandra, som att de blifvande Lagarne ej göra det. Vid Vatten eller Vattudrags sänkning anser jag vidare högst vigtigt, att, innan den beslutes, noga undersökes, om vättnet i sitt till varande skick antingen är nyttjadt eller katt begagnas till ängsvattningar — säkerligen det minst kostsamma, förmånligaste, sig sjelf Lagutskottets Bttånkanden. yiy ameliorerande företag, som till Svenska Landtbrukets förkofran kunna påhittas.
Den 22 Februari f. m. bär de nuvande värde-förhållanden hos den stora allmänheten; det är endast denna R:drs underafdelningar, som komma att undergå förändring, derigenom att dess 48 sk:r, eller 96 halfva skir, blifva fördelade uti 100 lika stora delar, d. v. s., att hvarje Ti5:del af R:rn utgjorde i det närmaste två styfver R:gs; och denna obetydliga skillnad, jemförd med det stora helas fördelar, är knappast värd att omtalas såsom ett hinder för decimalsystemets införande. Det är likväl denna R:dr R:gs, som i allmänna rörelsen mest begagnas och hvarefter de liesta, åtminstone större, beräkningar göras. Svenska folket, hvarmed jag menar den större allmänheten, hafva i låugliga lider vant sig vid alt anse R:drn R:gs såsom enheten uti deras handel och vandel, ja! ända till den grad att om man nämner för dem värdet på en vara i Silfver eller Banko, förvandla de _den genast, i sin tanke, till R:gs, och göra derefter sin beräkning, synnerligen då fråga är om summor öfversligande R:drn. För allmänheten Olifver förändringen således ej svår, emedan det blott är ett ombyte af namn från R:dr R:gs, lill R:dr Riksmynt. Deremot tror jag, alt om någon annan beräkning på R:drn R:gs tages lill royntenhet, sådant skall möta mycken missbelåtenhet hos den stora allmänheten. På dessa grunder tillstyrker jag att R:drn R:gs måtte antagas till enhet inom Riket. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Till de skäl, som blifvit anförda för Utsk:s förslag och K. M:s Nåd.
— Nio 12. i anledning af Konul. Majits Nådiga Proposition om ändring i 1 § 9 morn. Tryckfrihels-Förordningeu. II. 401. Å. 498. III. — Nio 13. rörande Riksdagens förlängande en månad. II. 401. — Nio 14. angående förnyadt anslag till Lag-beredningen. 11.401. — Nio 15. i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående öfverlålande till Malmö Stad af mark tillhörande Malmö f. d. fästning. II. 498. — Nio 16. i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition angående afskrifning af ett Majoren J. Wernbergs Sterbhusdelegare ådömdt ersältnings-belopp för en balance. II. 498. — Nio 17. angående ett förändradt användande af den ^ procent, som af Sterbhus inom Wermland erlägges. II. 498. — Nio 18. angående förändring i sältet för fångars forslande. II. 498. — Nio 19. angående det till Westerås Län hörande Wåhla härads förläggande till Upsala Län. II. 498. — Nio 20. angående stapelstadsrätt för staden Sölvitsborg. 11.628. — Nio 21. i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, rörande den till skolorna i åtskilliga städer inom Lunds stift utgående Helgonskyld. II. 628. — Nio 22. angående af Kongl. Majit i Nåder föreslagen nedsättning uti den af Stora Kopparbergs Bergslag utgående kopparränta m. m. III. 9. — Nio 23. i fråga om upphörande af de bland Statsverkets ordinarie inkomster upptagne Gerningsören. III. 9. — Nio 24. angående jordafsöndring från bostället Selleberg till byggnadsplats för skolhus i Rackeby församling inora Skaraborgs Län. III. 9.
När dertill kommer, att, utom ofvanuppräknade utgifter, af Titelns tillgångar de senare åren blifvit d isponerade till Helsingborgs hamnbyggnad 20,000 Rrdr, och att, när denna nu är färdig, rnånga dylika behof är o befunne nödige och böra i moa af tillgångarne uppfyllas, men härtill erfordras en penningeutgift, som ej kan inskränkas till blott ett lånbiträde, hvars belopp skulle återfordras, så finner man häraf omöjligheten att, åtminstone för närvarande och intill nästa Riksdag, disponera någon betydligare del af g:de Hufvud-Titelno anslag på det sätt Friherre Ehrenborgh föreslagit, äfvenså litet sorn på det sätt Friherre Cederström ifrågaställa 2:0 Tid efter annan hafva mindre summor från gide Hufvud-Titeln utgått, såsom lån till befordrande af nyttiga företag i industrielt hänseende och vid 1833 års slut egde Titeln utestående fordringar till en sammanräknad summa af 48, igo Rrdr; men dessa försträckningar hafva varit till ett alltför inskränkt belopp, för att kunna betydligt inverka p& näringarnesförkofran, elter för att kanna stadga omdömet i den framställda hufvudfrågan, om Statens Credit bör användas till näringarnes understöd. I delta hänseende hyser Utskottet den öfvertygelse, att näringarnes förkofran hufvudsakligen hvilar på näringsfrihet och näringsshicklighet, och' att, der icke några band äro lagdo på näringarne för att tvinga dem in uti vissa former och der kunskap och insigter finnas, der förvärfvas äfven genom flit och sparsamhet de capital, som äro nödiga för industriens stigande utveckling och hvilka ensamt grundlägga rfkedomarne.
N:o 27, i anledning af väckt motion, om utvidgad frihet för Presterskapet att få Embetsbref till Kongl Maj:ts Befallningshafvande genom Kronobetjeningens försorg fortställde; Bifölls. io:o N:o 28, i anledning af väckt motion, derom, att Årieplougs och Arvidsjaurs Lappmarker malte lill Norrbottens Län förläggas; Bifölls. 11:0 JV:o 29, i anledning af väckt motion, angående vei’kställandet af arbeten för Kongl. Flottans i Carlskrona behof; Bifölls. 12:0 N:o 3r, i anledning af väckt motion, om meddelande afsa beskaffade privilegier för Trelleborgs by, som medföra rättighet att hålla öppna Salubodar; Afslogs. och 13:0 N:o 3a, i anledning af väckt motion, att Beväringsynglingarne icke måste samlas till vapenöfning, förr än de uppfordras till Rikets försvar; Bifölls, Från Hederv. Bokm-Standet. S. D. Lades lill handlingarne: 1:0 Kongl. Maj:ls Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående Riksdagens förlängande; och 20 Allmänna Besvär - och OeconomieUtskottet>■ Utlåtande N:o 26, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 3, angående väckta motioner, 0111 Landsliscalstjensternas upphörande, S. D. Remitterades lill StatsUtskottet: Kongl. Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående ser - Prot. Uldr. d. 21 April 1834- 59 skild vedergällning till LagComite'ens arbetande Ledamöter, efter nu mera fulländadt updrag. till Lag-Utskotlet: Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse lill Rikets Sländer med öfverlemnange al LagComileens förslag till Allmän CivilLag; samt tdl Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: j:o En af Anders Danielsson från Elfsborgs
Om för öfrigt Corrections anstalter skola blifva mot ändamålet svarande, så torde de snarare böra inrättas i mindre scala, än att, såsom planen innehåller, lösdrifvare skola på ett ställe sammanhopas från ganska aflägsne Provincer, hvarigenom svårigheterne för dem okas att efter undergången Correction och vunnen förbättring skaffa sjg Laga försvar, då de blifvit från hemorten långt afsldljde. Jag tror alltså det skulle vara långt nyttigare att med allmänna Medel understödja de redan i flere Provincer med framgång började Corrections Inrättningar, och der sådana icke finnas dertill uppmuntra. Den anmärkning, att penningebrist är orsaken till den r.u mera än förr rådande sysslolösheten, förefaller mig rätt besynnerlig, då Rörelse-Capitalet de sednare 9 åren varit dubbelt så stort som förut. Jemte det jag nu sluteligen får anhålla om Ridderskåpets och Adelns uppmärksamhet dervid, att det af Utskottet föreslsgne ökade Anslag för Corrections.Inrättningar är ganska betydligt, kan jag icke neka mig yttra, att jag tror det vara Stats-Utskotfets pligt att tillse det medel gifvas till åttkillige andra äfven magtpåliggande behof, och att, ehuru det skulle vara ganska fägnesamt, att. alltid kunna tillstyrka hvad som föreslås, är det likväl någon gång ganska nyttigt att afstyrka. *10 Den a? April. Jag hämstaller således att Utskottets Betänkande måtte bifallas. Herr Sparre, B<npt Erland-. Flere värde Talare hafva så väl utveckladt mänsklighetens fordran på Corrections-Inrättningar, att jag icke deri anser något behöfva tilläggas, utan förenar mig i alla delar med dem.
Vid de nu kommo farande genom borga-grinden, var der samlad en stor hop folk, och alla undrade öfver de äldste prinsarne, att de redo på så magra hästar och sågo så svultna ut, medan den yngste prinsen var både frisk och frodig, och hans gångare dansade under honom att det var en lust till att se. Men de skulle nog inte ha undrat så mycket, om de fått veta, hvad ingen visste, att de två äldste konunga-sönerna i tre hela dagar aldrig fått annan kost än bara hafre-bröd med spicke-sill. Det led så någon tid bortåt, och konungen lät en dag åter kalla prinsarne inför sig. När de kommo, sade han: »jag har hört mycket ordas om edra kärestors rikedom och skönhet, och kan jag visst icke tro annat än att allting är såsom J sägen. Likväl lyster mig gerna veta, om de äfven äro snälla i sina händer. Dragen derföre bort och bedjen dem sticka hvar sitt sadel-täcke, att jag så må döma om deras slöjd.» Detta likade de begge äldste prinsarne öfvermåttan väl; ty ingendera tviflade, att ju hans fästemö skulle sömma det yppersta täcket. Men annat var det med den yngste prinsen; han blef illa till mods, ty det rann honom i hugen, huru omöjligt det vore för hans lilla råtta att sömma något sadel-täcke. Han sade derföre ingenting, utan teg. Häraf togo bröderna sig anledning att åter gäckas med honom, och mente att det nu skulle visa sig hvad käresta han funnit ibland gran-topparne: säkert vore det ett torpare-barn och ingen förnäm jungfru; hennes slöjd månde ock blifva såsom hon sjelf var till. De tre konunga-sönerna togo nu åter orlof af sin fader, lagade sig till med vapen och präktig utrustning, och drogo bort ifrån kungs-gården. När de så kommit på väg, kastade de hvar sitt gull-äple, och äplena till att löpa, allt som prinsarne redo efter.
Utskottet, som äfven för sin del funnit det leda till mera ordning i uppbördssättet, att hela Lagmansoch Iläradshöfdinge-räntan, med deruti inbegripne Tingsgästnirigs-penningar, till StatsVerket ingår och derifrån vederbörande tillhandahålles, har tillika ansett sådant, utan minskning i den af Domare och Nämnd häraf påräknade inkomst, böra verkställas; och då, i Utskottets tanka, hvarken uppehåll, olägenhet eller förlust skall i åtnjutandet deraf uppkomma, om den på Häradshöfdingarne och Nämnden belöpande delen af hela räntan, sådan den, efter verkställd Mantalsskrifning hvarje år, blifvit efter Matlagens antal till uppbörd debiterad, får i LandtRänteriet uppbäras; tillstyrker Utskottet, att, på sätt K. StatsContoret föreslagit, Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan till hela beloppet 12 sk., hädanefter till StatsVerket må få ingå och ett emot 5 deraf belöpande anslag i RiksStaten uppföras till godtgörande af Domarnes och Nämndens Tingsgästningspenningar. — De vederbörande, som i Tingsgästning nu åtnjuta mera än likväl under deras tjenstetid, dervid bibehållne. Hemställande Utskottet för öfrigt, hvad Dalarne angår, att, i anseende till hvad K.M:ts Bef:h:de anfört, det så väl i afseende på Lagmansoch Häradshöfäinge-räntans utgörande, som Tingsgåstningspenningarnej hvilka i denna Ort aliena uppbäras af Betänkande n. igi Nämnden directe, som för Häradsliöfdingens lott redovisar, det derstädes må tills vidare vid hittills följde grunder och ordningar förblifva.
Detta allt kommer ifrån felaktigheten uti våra Författningar; och då våra Skogar äro af så skiljaktig natur, att enskildte hafva rätt framför Kronan till Häradsoch Sockne-Allmänningar, men Kronans rätt deremot är obestridlig till Krono-Parker och sådana Allmänningar, hvartill Kronan har enahanda dispositionsrätt, som till Krono-Parker, hvaraf många äro så små , att de ej löna mödan att vårda , så frågar jag om det ej är tid att tänka på en allmän delping och reglering af sådane Skogar, hälst genom öfverlemnande till enskilte rättsinnehafvare af den större delen , fri dispositionsrätt och fred kan erhållas för Staten öfver en mindre, men dock tillräcklig, del, ehuru jag medgifver att en sådan reglering blir vidlyftig. I öfrigt är den sats gifven , att Staten bör bi. behålla Skogar för sitt behof, men de böra vara af ett visst större omfång, samt hafva ett sådant läge vid sjö, att de äro lätt åtkomlige, så att landet ej ruineras med transporten. När detta mätte vara obestridligt riktigt , så hemställer jag om ej Utskottens Utlåtande må bifallas , enär deruti finnes föreslaget, att vi skola till Konungen öfverlemna verkställigheten af en dylik förändring med Skogarne, sedan undersökning föregått, samt menigheten blifvit, hörde, och fått tillfälle sig utlåta. Jag till - £14 Den 12 December e. m. styrker således bifall å Utskottens ifrågavarande Utlåtande, Grefve Posse: Denna öfverläggning har redan vunnit den fullständighet, att jag ej vidare beböfde yttra mig, om icke Gretve von Rosen, Robert, sagt, att Skogarne inom Östergöthlande Län ej vore förstörde , utan välbehållne. Troligen hämtar Grefve von Rosen denna anledning deraf, att inom samma
Tionde och Hammar skatts-jern : 16,ooo Skepptd Tackjern k 5: 4,5oo d;o Stångjern å i5: Alun-Tionde, på förslag Svafvelbruks-Tionde, dito S:r 211,500 R:dr Mantalspenningar, på förslag Lagmansoch Häradshöfdinge-Ränta, dito Gerningsören af Handtverkare, dito Sterbhus-Af gift, dito ’ Bötes-medel, dito , S:r 435,700 R:dr ’ Cavallsrie-Regementernes Häst-vacance-spanmäl.• vid Lif-Regementet för 5oo Numer å 7JT:r 3,750 Ttr „ Östgötha Gavallerie för . 1,000 d:o k d:o 7,500 _ „ Bohus Läns Dragoner för 4°° 6:0 a 5 T:r 2,000 — „ Westgötha d:o för 1,000 d:o a 7 j. d:o 7*500 „ Smålands d:o för 5oo d:o k7 d:o 3,500 — Ständiga Rotevacance-afgifter : vid Skänka Infanterie-Regementerne för 385 Numer a 6 T.‘r Tillfälliga Rote-vacanceoch Möles-afgifter, på förslag Kneckle-rotefrihets-medel, på förslag Bdlsmans-vacance-afgift S:r Penningar 32,000.’ ’ Spanmål, oindelt 26,56oT:i a 5 R:r 132,800.(fi4 Krutoch Saltpetter-försdljningsmedel, på förslå®. Control-stämpel-medel, dito Numer-Lotteri-medel, dito Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst 60,000. Till Numer-Lotteriets Stat och Utgifter 50 000 Bakoch Lots-medel, på förslag Ersättningarj dito Penningar. Värde å 5 R:dr Tunnan.
N:o 57, angående anslag till lindring i de genom kolera-farsoten Carlskrona stad åbragta kostnader förlidetår; N:o 58, angående understöd till Hospitals-fonden; N:o 59, angående utsträckning af nämdemäns rätt till skjutsoch traktaments ersättning för syner och andra förrättningar; Nto 60, angående 2:ne byggnads-anslag för Ultuna Landtbruksinstitut; och N:o 61, angående den s. k. kurhus-afgiften. Den 28 Juni. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid fcrnyad föredragning af Stats-Utskottets den 14 och 21 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 156, med anledning af erhållna äterremisser i fråga om det för staden Christianstad begärda ytterligare låneunderstöd, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt förut i ämnet fattade beslut och lades förevarande Utlåtande till handlingarne. 8. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 14 och 21 dennes på bor det lagda Memorial Nto 157, med förslag till allmänna iakttagelser och föreskrifter för erhållandet och utbekommandet af stats-bidrag till hamnoch kanal-byggnader samt väg-förbättringar och vatten-aftappningar. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets den 16 och 21 dennes på bordet lagda Utlåtande Nto 40, öfver Tapet-fabrikören Johan Sandbergs ansökan om ersättning för en af honom å Banko-auktion, efter silfvervärde, inropad, sedermera origtig befunnen pant. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets den 16 och 21 dennes på bor det lagda Betänkande Nto 36, i anledning af väckt motion om lekmäns verksamhet i kyrkans tjenst.