Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungen bör skydda hvar och en vid en fri utöfning af sin religion, så vidt han derigenom icke störer samhällets lugn, eller allmän förargelse åstadkommer, samt Herr Rosenqvists ifrågavarande motion, att Rikets Ständer skulle hos Hans Majit Konungen och Hennes Majit Drottningen anmäla deras underdåniga önskan, att Hennes Majit Drottningen tacktes antaga den EvangeliskLutherska Läran, innefattade en framställning, stridande emot den enligt 16 §. RegeringsFormen Konungen tillkommande rättighet och pligt, att skydda hvar och en vid en fri utöfning af sin Religion; alltså och då Herr Rosenqvists berörde motion, efter Hans Excellences omdöme, vore stridande emot ordalydelsen i den åberopade 16 §. RegeringsFormen, ansåg Hans Excelleuce sig icke kunna samma motion till någon åtgärd eller handläggning upptaga. Ridderskapet och Adeln hördes häruti allmänt instämma. Den 19 Augusti. Herr Rosenqvist anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut. Friherre Wrangel, Henning: Jag hemställer, om icke hela motionen kunde försvinna utur Protocollerne, sa att den ej syntes. Den är af sådan halt, att den gör Ståndet skam. Jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition i detta afseende. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob: Jag skulle visserligen högeligen önskat, att aldrig en motion, så stridande emot min öfvertygelse samt Ridderskapets och Adelns tänkesätt, framkommit, men då den blifvit gjord, och Motionairen oaktadt allt hvad en lika ädel som lycklig och aktad Talare deremot anfört, ytterligare yrkat dess fortfarande, anser jag såsom en pligt att lemna åt kommande tider ett ojäfaktig! bevis, att Ridderskapet och Adeln ej kunnat, ej velat gå in i en sådan sak. Jag önskar således, alt motionen måtte slå qvar, så väl för den person, som gjort den, som för Ridderskapets och Adelns skull. Samtid och efterverld är jag säker skola, lika med hvad Ridderskapet och Adeln nu gjort, bedöma så den ena som den andra handlingen. Herr Tham, Wolrath:
känsla som vid dessa ord svalla uti hvarje Ridderligt bröst, får jag blott i minnet återkalla år 1809. — Då stod det gamla Sverige, ensamt, Llottadt, försvagadt, anfallit på alla sidor, men ändå ej förtviflande. Äro vi då vanslägtade? äro vi icke mera de samme? och är icke föreningen med Brödrafolket en ny kraftig uppmaning, att vara ömma om vår sjelfständighet?-—-Men jag lämnar detta ämne, och går till det för dagen egentliga, ehuru förlägen, att uppträda med tankar, som strida tvärt emot personers, för hvilka jag bär den största aktning. Jag kan likväl ej afhålla mig ifrån några anmärkningar vid ett och annat, af de skäl jag på detta rum hört rigtas emot fortfarandet af Armeens Indelta Befäls Löningssätt. Jag utbeder mig någon uppmärksamhet af Ridderskapet och Adeln och anhåller, att om jag icke citerar någon värd Talares yttrande ordagrannt, sådant endast må tillräknas en inskränkt fattningsgåfva; jag hoppas dock hafva uppfattat sjelfva saken och jag skall bjuda till alt undvika missförstående samt att blifva korrt. Såsom skäl emot Indelta Löningssältet har här blifvit anfördt, att den Räntegifvare, , sorn är tilldelt åt Löntagare, blir, under missväxt-år särdeles, mera betungad vid utgörandet af sin skatt, än hans granne, hvars ränta är Kronan behållen. Någon gång torde detta inträffat; men mediet Den 22 December f. m. 73 deremot anser jag vara enkelt och verkställbart utan märkelig rubbning uti något ekonomiskt förhållande. Antages den af mig väckte motion om grundräntans utgörande, om ock endast lill sin hufvudsakliga syftning, så är missbruk uti förenämnde afseende förekommit och en olägenhet undanröjd, utan att bela byggnaden derföre störtas. Jag tror för min del att när under framskridandet på Ekonomisk väg något hörn af de yttre former stöter emot Nationens vigtigare intressen, så är det bättre afslipa delta hörn, bättre att runda det efter tidens fordringar, och på det sättet undvika stötestenen, än att störta allsammans uti gropen.
Committerade hafva likaledes genomläst och granskat de af BiksdagsBeslutet, RegeringsFormpn, Riksdagsordningen, TryckfrihetsLagen och BevillningsSfadgan, med dertill hörande Formulärer, samt Chsrtjs iigillatseFörordningen tagne afskrifter, sorn till tryckning utlemnades; och sedan reviders-arken af dessa Författningar blifvit af anie Ledamöter hos Committéen genomsedda och rättade, samt Författningarne derefter färdigtryckta, hafva Committerade ytterligare genomläst samtlige dessa Författningar, då de få trycka fel, sorn dervid upptäcktes, antecknades och uppgafvos till Boktryckaren, för att anmärkas å sista »idan af hvarje exemplar, förr än utgifvandet verkställdes, utom af CharljeSigillatasFörordnin gen, Riks. St. Kommitterades Berättelse. 9 gen, hvaraf exemplar blifvit lill Landsorterna afsönde, innan sisla granskningen deraf hann verkställas; hvadan ock de deruti befunne tryckfel endast kunnat i Committeiades Protocoll anmärkas. I öfrigt anse Committerade sig böra hos Biksens Höglofl. Ständer i ödmjukhet anmäla, att då Committerade anmärkt flere skiljaktigheter i afseende på RiksdagsLedamöternes namn, hvilka funnos tecknade å Pergaments-exemplaret af RiksdagsBeslutet, som förvaras uti HofCancellersExpeditionen , och på den afskrift deraf, sorn ifrån samma Expedition till Boktryckaren blifvit af. lemnad, hafva Committerade förordnat, att endast de namn, hvilka å Pergaments-exemplaret, såsom OriginalAct, funnos skrifne då tryckningen verkställdes, skulle i den utgående upplagan af RiksdagsBeslutet tryckas, samt anmodat Herr HofCancelleren, att derefter ej tillåta vidare namnteckning å OriginalActen. Mannerheim. C. L. Staél von Holstein. O. J. Lagerheim. C. C. Lilljenioalldh. Johan Westin. Lars Olsson. Joh. Jak. Hedrén. Jon. Uilberg. Eric Ericsson. Carl E.
För Visitkort har den nuvarande tullen, 25 öre pr skålpund, på enahanda skäl visitkort, som för Kopparstick, Estamper och Litografiska arbeten, blifvit, i enlighet med hvad som skett i Traktaten ined Frankrike, nedsatt, för år 1867 till 10 öre samt från och med år 1868 till 8 öre pr skålpund. I rubriken har jemnväl artikeln Adresskort blifvit upptagen. Då artikeln Vismut, som för närvarande drager en tull af 14 öre pr skålpund, vismut, icke framför andra metaller synts böra vara med införselsafgift belagd, och dessutom år 1862 lemnat en inkomst af endast 6 rdr, har densamma föreslagits till tullfrihet. Enahanda afgiftsfrihet har ock ansetts böra ega rum för Vitriol, med afseende vitriol, på dess behöflighet för åtskilliga näringar, för hvilka den utgör ett vigtigt beredningsämne; varande den äfven i Traktaten med Frankrike till tullfrihet upptagen. Sedan Komiterade i sina underdåniga Betänkanden i fråga om Traktaten med väfnader.
Derjemte erinrade Utskotten, att i Hr Stjernsvärds förslag den personliga tjenstepligten blifvit ökad, då enligt detsamma hvarje medborgare, endast med vissa bestämda undantag, skulle från och med fyllda 20 till och med fyllda 50 år deltaga i landets försvar; de första 6 åren tillhörande arméen och de derpå följande landtstormen; att det icke vore troligt, alt nationen skulle underkasta sig en så ytterst tiyckande personlig tjenstepligt, hvarigenom individen, utan kallelse för militär-tjensten, skulle slitas från hem och yrke under 6 hela år, för att utgöra en del af härens stam, eller Stolssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Ulsk. Betänkande, N.-o i8. 27 ock, i lyckligaste fallet, förpligtas exercera under 3 på hvarandra följande år; att den i förslaget förutsatta tvungna permitteringen vore olämplig, enär de 5,762 korp or a ler och soldater, sorn, efter slutade öfningar, voro skyldige att underkasta sig densamma för en tid af 288 dagar, säkerligen skulle komma att under denna tid till en del sakna arbetsförtjenst, falla fattigvården till last och gifva anledning till ett ännu större ökande af brotten, än som redan allmänt öfverklagades; och att det ej vore sörjdt för närvaro af en enda prestman vid de tillfällen, då armeen mest syntes vara i behof af själavård, eller under krig; att liera brister än vidare kunde mot förslaget anmärkas, men alt, som redan blifvit yttradt, dessa anmärkningar voro af mindre vigt och kunde vid en tillämpning lätt undanrödjas, såvida förslaget i Öfrigt vore antagligt och nyttigt; men det hvilade på vilkoret af indelningsverkets upphäfvande. En sådan åtgärd vore dock, efter Utskottens tanka, af den våda för fäderneslandet, att all tanka derå borde lemnäs å sido. Indelningsverket hade visserligen blifvit klandradt af mången, och i dess organisation funnes väl brister, men till sin hufvudgrund innefattade det, efter Utskottens åsigt, det för Sverige mäst passande organisations-system, ty den indelda armeen vore nationel och egendomlig för Sverige.
R9sando i Str~ckholui uppinii7ksnmmas pk min Tiandzrbets-Atelier s4som slrclcles liiiqdig dlirigcnoin, att clcven sjalf far bestibinmn; lektionstiden fria 9 f. m. till 5 c. ni. OBS .. Bestiiilningar cmottagns f i r uppritningar, monteringar s: rint förfsrdigande &amp; f linneutstyrsler. ' Tel. 87 9.9. mattor efter föregkende desinfektioii f r h damm och smuts enligt ny metod;, möbler, sä1-1$ och ghglilader frAl1 mal och aiidra parasiter; tagel och renar fjäder medelst nykoiistruerade maskin er. Tel. S7 99. v Reder 4 6 Desinfektions* ch Mottrengöringsansta / t Hämtning och hemsändning inom Stockholm kostnadsfri tt. Kontor: Drottninggatan 23, 2 tr, upp. Allm. a. lämnar åt kvinnor råd och upplysningar i juridiska och ekorrorniska angelägenhetier. - Träffas å förbundets byrå 54 Drottninggatan, l tr. Onedagar och L ö r d a g a v 7cL 10-11 f. m. Högre läroanstalt för flickor 13 Kommendörsgatan 13 Vid läroverket beredas elever äfven för mogenhetsexam en, Högre Brarinn eseminarium och. Gymnastiska centralinstitutet. Undervisning meddelas i huslig ekonomi. I srnaskolan mottagas nybörjare. Anmälningar mottagas. och hos Förest&amp;ndareii D: r E. Schwartz, Chefturegatan 46, kl. 4 - 5 e. m. ' Äkta x Ar .T G: Undertecknado, soni anviindt tIerr Axel Litströms Collodin mot C OLE ODIN. ; tgzy; t? : z;,; enhvar. till det basta rekoinmenTusendera. Amhl den 3 maj 1886. G. Geijer. A. L@~ngberg, l7lllf ?jrlitllprJk m l l, och kunna det derföre hos och d. tals .personer. Radman.
För dylike Sedlar3 föregående korssning i Bankens Cassör, å 12 sk, per iooo:de, enligt Fullmägtiges Resolution d. 23 Mars 1813. För contrasignation af ett antal smärre Sedlar, erforderligt till fyllnad i det så kallade Pensum för Commissarierne i Små-Sedels-Contoiret, å 34 sk. 8 r:st. per iooo:de, enligt Fullmägtiges Resolution d. 33 Maji 1824. För uppträdning af WexelBankens Verifikationer, 115 sk. för hvarje jooorde folier, enligt Fullmägtiges Resolutioner af d. 26 Febr. 1807 och d. 25 April i8ifi För biträde vid utskrifning af Transport-Sedel-Räkningarnes Extracter, högst 150 R:dr på. året, hvaraf disponeras 1 R:dr 12 sk. för hvarje iooo:de Numer, enligt Fullmägtiges Resolution d. 24 Januarii 1822. För provisionel klistring å stället, af de till Wexel-Banken in Öfverföres 5,033: 1 6. af Banco-Fullmligtige: 77 Öfverfördt 5 kommande förslitne Sedlar och Documenter, ä 16 sk. för hvarje arbetsdag, enligt Fullmägtiges Resolution d. 2 2 Aug. 1818. Till den Kammardräng, som af Revisions-Commissarien begagnas för nödigt biträde vid economiska detailler, ett belopp af högst 33R:dr om året, enligt Rikets ■Ständers Revisorers slutliga Skrifvelse, eller det så kallade RevisionsReglementet af den 14 Dec. 1825. Under Banco-göromåleus nu varande skick och organisation, kan utaf desse anslag ej något inbesparas. b) Bestämda Års-Anslag till Embetsoch Tjenstemän samt Betjente inom Verket:
ayckc med B i r d s omtyckta och vlllktindz melodier, samt den lifliga, om ock just ej s i glads libretton. F m Edlingr - Cmmen, har ju ock, med allt sklil, blifvit erkänd som en d hennes blsta m k r; och om det ickc knn nekas. alt konstniirinnms beg8fning. hela hennes liamkter visor i t helt a n n u hill, m h t e man s i mycket m e n beundra det resultat, till hvilkct hon genom tvifvelrutnn dlvorlign och noggrnnna studier kommit; och om, enligt texten, den rCmrmen., hon viinr urs. icke iir den. med respekt till sïgmdes .satunge., som egentligen ales, och till hvon knappast tvifvclaktign krrikter den verldrbeknntn habnncran i i: rm ikten i musikaliskt ifseendc s1 yp ciligt gifvcr oss nyckeln, - s i m b t e man dock. Wtwn med friskt minne af i t s h l i g a utlnndetr anirtcr i denna rol. k h n n sig fullt tillfrcdstitld. Den inom pressen redm gjorda anmPrkningcn emot fmmdilppindet I landets förrti lyriska scen d en toreador shdnn som den nnramndc iir f u k befogad. Deremot har m m RTdngt räntat en lika viil hchöflig anmllrkning mot utlijrandet d moderns ml. Xficaëlas parti innehrfves f. n. af cn srtirt. som under mingn lir varit cn s. k. grandc uiilit6 inom teatern och hvnn rört, ehuru nuniers möjligen nSgot skarp, dock mlirksllrdigt v31 h i h e h l i t sig. Micaëlar parti lir, för ntt ickc vara en primadonnas, bland dc tacksammistc och hennes tvi nummer: dnnten med losa i första ikten.
De nuvarande tullbestämmelserna vid införsel af kamullseller redgarn utgöra, för det ofärgade, otvinnade och odubblerade 6 sk., och för det som är färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 8 sk. skålpundet, I afseende åter å kamullsgarn blef, med bibehållande af den äldre införselstullen å det färgade, tvinnade eller dubblerade eller s. k. brodergarn 16 sk., för otvinnadt och odubbleradt kamullsgarn, hvilket intill 1845 års slut var till införsel förbjudet, vid senaste tulltaxereglering, sedan uppå Rikets Ständers hemställan sagda förbudsbestämmelse då upphört, stadgad en tull af 18 sk. för ofärgadt och 20 sk. för färgadt sådant garn, dock sålunda, att s. k. streikgarn, hvilket endast genom en lösare snodd skiljer sig från vanligt kamullsgarn, kan med särskilt tillstånd af kommerskolle - Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40. 35 gium få för fabriksväfnad införas, ofärgadt mot 8 och färgadt mot 10 sk. skålpundet. Vid bestämmandet af dessa tullafgifter å kardullsgarn afsågs, dels att bereda en öfvergång från förbudsstadgandet, dels den då gällande och till fortsatt tiillämpning fastslälda införselstullen å ull, hvilken för de finare slagen utgjorde 8 sk. skålpundet. På sätt ofvan är omförmäldt, har imellertid nu blifvit för all ull föreslagen en gemensam införselstull af 2 sk. skålpundet, eller lika med hvad för närvarande är bestämdt för de gröfre sorterna samt med hvad som enligt 1835 års tulltaxa ägde rum före år 1842; och torde här, i sammanhang med frågan om afgiftsbestämmelserna å kamullsoch kardullsgarn, vara på sitt ställe alt närmare redovisa för de skäl, hvarpå detta tillstyrkande grundats.
Ibland besia Punkter Innehaller usta punk. ten, "art Bonde, Ståndet wal funnit dest wid 1829 ärs Riksdag yrkade hufwudsakeliga påstående om lika beskattning a all Jord inom Swea Rike, fordra mycken möda och betydlig kostnad, och således, etter all sannolikhet, kunde pa tiden ankomma; unn denna staga were likwäk, efter Bonde-StändetS tanka, af det betydliga inflytande pa Rikets framtida wal, att den icke kunde alldeles lämnas utur sigte. Bonde-Ståndet wille derföre icke pasta, att denna skattläggning genast matte ga i fullbordan, men ansag deremot nödigt, att del beslut derom nu matte för framtiden tagas, och sadane hufwudgnm. der bestämmas, att »verkställighet deraf en gang ma kunna inträffa, utan allt för stora olägenheter fördawarande Innehafware." Denna Punkt innefattar s:ne bade grannlaga och wigciaa ändamål. — Det ena, att all Jord »noin Swea Nike ma undergå en lika beskattning, och det andra , att sadane hufwudgrunder matte dertill bestämmas, att »verkställighet deraf en gang mä kunna winnås. Derwid förekommer, såsom af erfarenheten styrkt, akt Hemman, ehuru af lika natur och mantal, Den io Augusti. 2499 tal, icke desmindre finnas af den olika och skiljaktiga beskaffenhet, i anseende till agor, område och förmohner, att det ena icke kan jemnföras med det andra, fastän de bärdor och skyldigheter, som böra utgå efter Hemmantalet, alltid efter Hemmanens natur aro lika och någon minskning icke underkasta, de. Området är således flerestädes af den olikhet, alt Hemman af ett och samma Mantal pa ena stället, endast innehar omkring 40 a 50 Tunneland, men a ett annat ställe flere hundrade, till och med rooo Tunneland och deröfwer, samt aker och äng i proportion derefter Del ena kan derjemte finnas försedt med fullkomlig tillgäng af mulbete och utmark, hwilka förmohnek det andra aker helt och haller saknas.
Då jag icke kunde sjelf förstå, hvad som menades med dessa insekter, rådförde jag mig med en framstående entomolog, som upplyste mig om, att med jättegeting icke härvidlag egentligen kunde menas Bdlgetingen, utan sannolikt den i våra barrskogstrakter vanligt förekommande Trästekeln, hvars larver lefva under barken ■ i veden, och att med Hästmyra sannolikt menades vår vanliga, ofta i trädstammar lefvande Stockmyra. Sid. 260 bibehålies rörande Göken ännu den gamla sägen, att han framför allt skulle lefva af liåriga fjärillarver, som försmås af andra foglar. Holmgren har i sin handbok i zoologi deremot tydligen visat, att Göken endast i nödfall tillgriper dylika larver. Sid. 321 påstås om Dufvorna, » att frön och rotknölar af de mest olika slag utgöra flertalets näring » — Jag förstår sannerligen icke, hvilka slags rotknölar härmed åsyftas, ej heller huru rotknölar skulle kunna åtkommas af dufvorna, då deras svaga näbb icke tillåter dem att gräfva i jorden. Lika orimligt synes mig påståendet, å sid. 325, att Ringdufvan skulle äta daggmaskar, hvilka, om än dufvan på något listigt, för mig oförklarligt sätt, skulle kunna fånga dem, krypa upp till jordytan så sent på aftonen, att denna fogel redan gått till hvila. Herr Redaktör! Ni tycker kanske, att det äfven för mig kan vara tid att nu gå till hvila, och jag vill derför icke längre taga ert utrymme i anspråk. Något slags fortsättning af min ransakning vill jag dock söka att ombesörja annanstädes, för så vidt icke den högt fortjente utgifvaren af Svenska Jägarförbun-dets Tidskrift — hvilken naturligtvis vore den mest kompetentedomare härvidlag — tager saken om hand.
När man för redogörelse-förenklingens skull, icke dragit i betänkande, att föreslå bortskänkande åt de skattskyldiga af flere slags inkomster, ehuru för dessas uppbörd och redovisning endast erfordras några få korta anteckningar i räkenskaperne, så må det billigt väcka förundran, att man nu funnit denna förenkling icke vara af större vigt eller behof, än att man vill tillöka dessa räkenskaper med en särskild redogörelse öfver en af Statens ordinarie inkomsttitlar, och dertill genom öfverföringar från den sednare lill de förre, tillintetgöra den enkelhet som just i nuvarande redovisningssätt företinnes, samt försvära såmedelst den revisionskonlroll, som man väl snarare borde vara angelägen om att underlätta. Att för öfrigt alla böter och sakören egentligen tillhöra Staten, lärer väl svårligen kunna bestridas, ehuru Staten af dem till viss del öfverlålit sin rätt på andra, och då tyckes det ligga temmeligen klart i sakens natur, att bötesraedlen höra oafkortade inflyta i den räkenskap som omfattar Statens intrader, och det så mycket heldre, som uppbördsmannen är underkastad lika redovisningsansvar för alla bötesandelar, hvilken eller hvilka de också må tillhöra, hvarföre ock saköreslängderne alltid skola såsom verifikation för debiteringen räkenskaperne biläggas. Gr. Ridderstolpe: Jag anser att man alltid bör rådfråga erfarenheten, då man vill organisera. Då räkenskaper, som nu skola föras öfver utskylderna, hvilka icke kunna betalas förr, än hvar och en får tillfälle att sälja af den äring, som året inbragt, icke heller kunna förr afslutas, än detsamma tilländalupit, så instäm - Den 2 Augusti. 113 .stämmer jag med Hr Printzensköld rör:de alla de förändringar han föreslagit.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Nils Månsson, G. Knoch. Slätsoeh Bestar s-TJts\ottens Betänkanden. 1095 Utdrag af Protocolkr, hållit i Riksens Högloft. 'Ständers Stutssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskotts gemensamma Plenum vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 26 April 1818. S. B. _ _ _ _ _ - Herr Capltain Hertzenhjel n begärde och erhöll tillåtelse till uppläsande af dess till Utskottens gemensamma Berednings-Protocoll för den 30 sistl. Januarii afgifne anförande i ämnet, så lydande: Kongl. ”Majtts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om medel att till ett nedsatt pris hålla den torftigare delen af Stockholms Stads Invånare gröfre brödsorter tillhanda, är et^ förnyad t bevis af den Landsfaderliga omsorg, som sträcker sig till alla dess undersåtares klasser, och derföre lär med underdånigste erkänsla af Riksens Ständer upptagas. Då nu öfverläggning härom i Högloft Stats, och Ekonomi - Utskottens samfälte Beredning kominer att företagas, anhåller jag vördsamt, att deröfver få yttra mina tankar; min framställning skall grunda sig på de upplysningar,5 jag sökt inhämta, om de anstalter, som under loppet af förledit år blifvit vidtagne, att oaktadt ett högt uppstegradt Spannemålspris anskaffa bröd åt de behöfvande, för ett pris svarande mot deras svaga tillgångar; och genom verkningarne af dessa åtgärder, söka en vägdelning vid frågans utredande, hvad för en framtid, kan vara nyttigt och möjligt att åstadkomma. 1096 Stafsoch Eesvars-Utsftottens Beränianden. Af Riksens Ständers Revisorers berättelser om Magazins-Directionens styrelse och frhrvältning inhämtas, att, på Kongl.
Ridderskapet och Adeln ankommet Protokojls-utdrag, N:o 45, med dels Herr Örnflychts, Adolf Gustaf, motion, om pension för enkan efter majoren S. B. Oberg, dels friherre Cederströms, Rudolf, motion, att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 30,000 R:dr Banko, att ställas till Kongl. Maj:ts disposition för uppförande äf en minnesvård öfver Högtsalig H. K. H. Hertigen af Upland Prins Gustaf, dels ock herr Liljenstolpes, Axel Fredrik, motion, att en summa af 100,000 Rdr Banko måtte anslås till uppresande uti hufvudstaden af en minnesstod åt Högstsalig .Hans Maj:t Konung Carl XIV Johan, beslöt Ståndet att lägga nämnde Protokolls-utdrag till handlingarne. S. D. Johannes Nilssons från Skåne, den 4 i denna månad bordlagda, nu ånyo föredragna motion, om postiljoners löneförmåner, remitterades till Stats-Utksottet. S. D. Föredrogs och remitterades till Bevillnings-Utskottet ett af Anders Jonsson från Skaraborgs län ingifvet anförande, angående tidnings-stämplingsafgiftens nedsättande. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 29 December 1853, angående eftergift, till förmån för Upsala stads gubboch enke-hus-inrättning, af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Charlotta Elisabeth Bång, och jungfru Christina Lundström, dels ock Kongl. Maj:ts Skrifvelse, angående en vid verkställd rotering af köpingen Trelleborgs jord, i denna köpings ordinarie båt»manbå!l uppkommen öfverskjutande mindre rote-andel.j , 94 Prot.-Utdrag den 11 Januari 18S4. Den 11 Januari. Från Högloft.