Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölich, David, Frih. Sprengtporten, Hr Westfelt och Hr Tersmeden, Carl Reinh., reserverade sig emot det fattade beslutet. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då den återstående punkten i utlåt, angick vidsträcktheten af Konungens dispositionsrätt öfver fondens tillgångar, och då mern. N:o 483 i detta afseende endast innehöll en framställning af de beslut, som då varit fattade, och en hemställan till BorgareSt. i afseende på rätta förståndet af dess beslut, behagade R. o. Ad. finna, alt öfverläggningsämnet innefattades i inom. b) af 1 punkten i utlåt. N:o 523 ; hvilket mom. Hr Laudtm. nu lät uppläsa. Frih. Cederström: R. o. Ad. har nyss genom vote ring afgjort, att icke votera öfver, huruvida proc: 11 skall blifva 10 eller 6§ proc., och detta så mycket hellre, som tre Stånd redan bestämt denna proc. till 10. Då nu jemväl tre Stånd bestämt K. M:s fria disposition deraf, så kan jag icke heller anse, att förevar, fråga kan underkastas någon votering eller vidare pröfning, utan tror, att äfven densamma måste anses vara afgjord. BondeSt:s beslut, som har bestämt, att -|:delar skulle gå till K. M:s disposition och ^:del ingå till Riksg.cont, har af Utsk. blifvit rätteligen bortresoneradt. Det synes mig äfven klart, att BorgareSt:s förändrade beslut i afseende på siffrorna ej kan verka till något annat förhållande härutinnan, och jag tillstyrker således, att R. o. Ad. i afseende på denna fråga ej må finna någon annan åtgärd vara behöflig, än att lägga'Utsk:s tillstyrkande i denna punkt till handlingarna. Frih. Sprengtporten: Förhållandet är det, att Bor gareSt.
Utskottet här nedan under rubriken “Lifoch släpmunderingar vid rotehållsregementena“, yttra sig i fråga om den förhöjning, Kongl. Majit, i detta anslag äskat. “20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. c) Då till bestridande af den årliga underhållskostnaden för det ifrågasatta tredje pontonierkompaniets beklädnads-, remtygs-, utredningsoch sjukvårdspersedlar, samt musikaliska instrumenter, enligt nu gällande passevolans, beräknad för nuvarande två kompanier ingeniörtrupper till “21,009 R:dr, erfordrades hälften, eller 10,504 R:dr 50 öre, har Kongl. Maj:t begärt, att sistberörda belopp måtte för sådant ändamål anvisas; och får Utskottet, under förutsättning att Rikets Ständer godkänna hvad här ofvan under punkt 13 mom. a) blifvit hemstäldt ifråga om det tredje pontonierkompaniets uppsättning, tillstyrka, att Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. d) På sätt här ofvan under 17:de punkten finnes omförmäldt, skulle, i händelse af bifall till Kongl. Maj:ts förslag om tillökning af den mellan exercistiderna tjenstgörande styrkan af artilleri-stamtruppen vid Gotlands nationalbeväring, erfordras, till betäckande af de särskilda kostnader för truppens beklädnad, som af densammas tillökning blefve en följd, ett af Kongl. Majit äskadt anslag af 1,497 R:dr årligen till beklädnadsslitningsersättning; men då Utskottet ansett sig böra förstberörda förslag afstyrka, får, under förutsättning att denna åsigt af Rikets Ständer godkännes, Utskottet hemställa, att ifrågavarande till beklädnadsslitningsersättning äskade belopp icke må af Rikets Ständer beviljas.
De kunna i de flesta fall icke röra sig utan att behöfva äska handräckning af Landshöfdingeembetena; men dessa extra embetsverk hafva icke fält makt att ålägga Länsstyrelserna alt fullgöra de föreskrifter, som de meddela. Derigenom händer, såsom förhållandet är med Fångvårdsstyrelsen, att om anmärkmr upkomma mot en Länsstyrelse, så kan icke Fångvårdsstyrelsen behandla saken omedelbart, utan måste från sig öfverlemna ärendet till ett RiksKollegium, som genom vitén eller andra tjenliga medel kan förmå Länsstyrelserna att fullgöra föreskrifterna. Man bör akta sig att införa så beskaffade inrättningar till större antal än som redan finnes, helst man i alla fall och på ett mycket ändamålsenligare sätt kan vinna det mål man åsyftar. Ehuru saken redan genom 3 Stånd är afgjord och man derigenom fått ett nytt bevis på den inkonseqvens, hvartill Ständerna ofta göra sig skyldiga, anhåller jag likväl fortfarande om bifall till Hr Cederscbiölds förslag. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold: Då denna fråga rönt ett så häftigt och oförväntadt motstånd, anser jag det vara min pligt att i vetenskapens och civilisationens namn förklara, att jag önskar framgång åt det väckta förslaget att inrätta en Statistisk Centralbyrå. De skäl, som blifvit anförda emot förslaget, äro af den beskaffenhet, att jag icke anser mig böra uptaga R. o. Ad:s tid med att söka vederlägga dem. Man säger t. ex., vi böra icke bifalla K. M:s Propos., utan snarare ställa en viss summa till K. M:s disposition, hvilken K. M. sedan kan använda på det sätt, han anser lämpligast för ändamålets vinnande. Detta säger man, oaktadt K. M. i samma Propos. förklarat huru han vill använda medlen. Vår gamla Tabellkommissions arbeten voro länge af den beskaffenhet, att de voro de bästa i hela den civiliserade verlden, med undantag kanske af Förenta Staternas, och i England grundade Lifassurance-bolagen sina kalkyler på denna Kommissions tabeller och upgifter, men för närv:de hafva de flesta andra civiliserade stater gått vida förbi vårt fädernesland, så väl i undersökningar, som i vetenskapliga forskningar och i statistik i allmänhet.
"Transport 84,600,000. 448,000,000. 85 Transport 84,000,000. 448,000,000. d) Den summa hvarmed belånade inteckningars nominalbelopp öfverskjuter verkligen återstående skuld, för hvilken inteckningarne utgöra säkerhet 27,000,000. e) Det belopp, hvartill sådana inteckningar uppgå, som, ehuru vid gällande kraft bibehållna, finnas i jordega rens egen hand 25,000,000. f) Sådana inteckningar, som, tillhöriga fastighetsegarne sjelfva, utgöra grundfondssäkerhet för deras lotter i enskilda eller filial-banker 8,000,000. g) Det inteckningsbelopp, med hvilket å landet lielägna industriela inrättningar, såsom bruk, bergverk, sågar, qvarnar, spinnerier, mekaniska verkstäder m. fl., kunna såsom sådana anses vara besvärade 25,000,000. ifiqHOO.OOO. Summa r.dr r:mt 278,400,000. 80 Utdrag af protokollet, hållet hos Komiteteradc för utredande af Sveriges ekonomiska och finansiela ställning samt upprättande al förslag till kreditväsendets ordnande; Stockholm den' 2 Februari 1860. S. D. Efter förut verkställd granskning af de från hypotheks-inrättningarne inkomna uppgifter och de på grund deraf upprältade statistiska tabeller, fortsatte Komiterade handläggningen af frågan om inrättandet af en centraliserad, för hela riket allmän, hypoteksbank, och beslöts underdånigt utlåtande. I frågan om rättighet för hypotheksföreningar emellan fastighetsegare i städerna att vinna inträde i hypoteksbanken, var berr grosshandlaren Lallerstedt af skiljaktig mening och anförde: Det har företrädesvis varil finansiela skäl, som föranledt Komiterade att föreslå inrättandet af en allmän hypoteksbank; men såvida det dermed åsyftade ändamål skall kunna uppnås, måste, efter mitt förmenande, ininträde i nämnde bank beredas icke blott för hypotheksföreningar emellan fastighetsegare på landet utan ock för sådana föreningar emellan fastighetsegare i städerna.
Äfven detta förslag har af Revisorernes pluralite blifvit förkastadt; emot hvilka 2:ne beslut jag reserverat mig; —■ jag har derigenom velat freda mig för ansvar och förebråelser, ätt ej med min röst möjligen ha medyerkat att fördröja eller om intet göra den af Rikets Ständer beslutade Realisation, hvarmed redlighet och tro i våra financiella förhållanden varit åsyftade; äfven sorn, att den contenia förmögenheten, lika med ali annan redligt förvärfvad egendom, efter 20-åriga missbruk och oredor, skulle komma i åtnjutande af lagligt skydd och helgd, .lag har ansett dessa Revisorernes beslut i fullkomlig strid med den af Rikets Ständer för dem utfärdade Instruction, äfven sorn emot BancoReglementet. Till stod för denna min opinion får jag härmed anföra 2:dra Puncten 2:dra Morn. af Revisorernas Instruction öfver Baneo-Verket: ”1 afseende på de åtgärder, sorn, enligt Rikets Ständers beslut, åligga Banco-Fullmägtige, för att förbereda allmän utvexling af Silfvermynt fran Banken, och sedermera, rörande allt som kan den beslutade Realisationens — 55 — fortgång och underhållande befrämja, böra Revisorerne sitt Utlåtande till Banco-Fullmägtige aflemna.” Här är ordalydelsen bestämdt uttryckt, nemligen att rörande allt hvad som har gemenskap med detta ämne, äga Revisorerne blott att med dela utlåtande. Sista Momentet af Ingressen till Banco-Reglementet lyder: ”På de af Rikets Ständer utsedde Fullmägtiges erfarna rådighet, försigtiga omtanka och kraftfulla nit, vid föreskrifternes tillämpningstödjer sig lillförsigten, att de välgörande påföljder, som med dessa vidtagna författningar varit åsyftade, skola i verkligheten enias, samt af möjligen mötande svårigheter och tillfälliga ojörsedde hinderj ej hämmas eller om intet göras.”
Tersmedens anförande och skall inskränka mitt yttrande att förklara, det jag deruti instämmer; men då Friherrn förklarat sig vara sinnad att afstå ifrån yrkande af remiss å den af honom väckta motionen, finner jag mig uppmanad till den förklaring, det jag för ingen del kan biträda densammas nedläggande. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Den mening jag tog mig friheten för en stund sedan yttra, var, att motionen vore öfverflödig, hvilket äfven blifvit besannadt af här utaf Const.- Utsk:s ledamöter afgifne yttranden, att nemi. Hr Åkermans förslag förekommer lill pröfning i Const.Utsk:s nästa sammanträde. En hvar torde således finna, att Frih. Tersmeden väckte sin motion innan det var kändt att frågan om Hr Åkermans förslagskulle i Utsk. förekomma, och alt den af sådan orsak kunde hafva något skäl för sig, men att den numera är utan allt ändamål, hvarföre Frilen också sjelf funnit att densammas meddelande åt Const.Utsk. vore mindre angeläget. Nu, om den remitteras, skulle den utmärka, antingen ett yttrande af missnöje, att Utsk. dröjt med afgifvande af sitt utlåtande öfver Hr Åkermans framställning, eller ock ett misstroende till Utsk:s åtgärd i detta afseende; och då jag icke hyser någondera, fortfar jag att yrka afslag å ifrågavarande motion. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Till Ståndet hem ställer jag, huruvida icke öfverläggningen vänder sig kring Påfvens skägg. Ty om med motionens godkännande och remitterande ett ändamål afses, så måste dermed menas antingen en förebråelse för det förflutna eller en väckelse för framtiden. En förebråelse synes mig destomera oförtjent som man hilligtvis icke kan äska, att Const.Utsk., jemte den finkänslighet, som jag för min del finner naturlig, äfven skall äga det fina väderkorn, att likasom kunna lukta till en annan mening af Hr Åkermans motion, än den, som ordalagen innebära. Som väckelse åter, anser jag den förra vara lika obehöflig, då upplyst blifvit, att sistnämnde motion hos Utsk. förekommer i dess nästa sammankomst.
Men deremot hafva följande Summor fallit Svenska Staten lill last, hvilka dels enligt under loppet af tiden afslutade Special-Conventioner, dels enligt den sednaste Liqvidations-Acten blifvit behörigen erkände och i följd deraf nu till afskrifning uti Krigs-fonds Räkenskapen förekomma nemligen: Stats-Utskottets Betänkanden. io3 Enligt en, den 15 Maji 1815 äfslutad Convention emellan v. Presidenten Billberg och Preusiska Geheime-Rådet Crelinger, om ersättning för Svenska Trouppers underhåll och dermed forbundne andre utgifter i Preusiska Staterne under sista kriget 275,000 I följd af en Convention , slutad den 3 December 1817, mellan GeneralConsuln Dehn å Svenska sidan, samt Geheime Stats Rådet Jordan och Geheime Rådet Balan å den Preusiske, jemte Herr von der Lancken och Schuring befullmågtigade å Svenska Pommerns LandtStånders vagnar, i mångfaldiga ersättnings frågor, som från Svenska Pommerns sida blifvit anhångiga gjorda, de flesta från förra tider, hvil-' ken Convention slots med en begifvande ersättning i ett för allt å Svenska sidan af 450,000 Vidare enligt SpecialConventioner af den 16 December 1817 emellan General-Consulu Dehn å Svenska Transp. 725,000. io4 Stats-Utskottets Betänkaflden. Transp. 725,000. sidan samt Hrr Zfaäm och Philipsborn å den Preusiska, som ehuru, sedermera icke ratificerade, likväl utgöra delar af den sednast afslutade Liqvidations-Acten, med oforåndradt bibehållande af följande påfqringar nemligen: en ersättning till Universitet i Greifswald af 28*000 Likaledes för en del Domainer, som icke kunde återstållas 120,895 Det var nemligen de ansvars förbindelser för ett sammanråknadt Skuld-Capital af 353,262 R:dr H.
Ridderskapets och Adelns Protocoll; se Protocoll. Riks-Archivet * dit aflemnas ett utskrifvet exemplar af Riks-Ståndcns Protocoll; se Riksdags-Ordningcn §. 59, !1^! C-O ” viS C/> ~ 7? — Nro Njo | Pag. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. Preste Ståndet. BorgareBondeStåndet. Ståndet. Riksbokslutet: om förändring i mel boden derför, samt för de förvaltande Verkens redogörelser , , , , , Riksdagj lagtima: dess återkomst pä bestämd tid; se Regerings-Formen §. 49 5 Riksdagsordningen §. 2. „ urtima: dess föremål5 se Regerings-For men §§. 49> 53, 109, 58, 70, ioo, io3 och ig5 samt Riksdags-Ordningen §§. 28, 80, 83, 65, 68, 29, 32, 37* „ från hvad dag dess början räknas; se Riksdags-Ordningen §. 27, 1 mom. 2 perioden. , huru länge den md räcka; se Riksdags ordningen §. 80, 1 perioden. „ om den nuvarandes förlängande på en manad ,) >>>}»>>>>>?>>*?»> frågan om dess prorogation, af hvilket Utskott den må upptagas , , , dito dito dito , , åtgärder till dess snara afslutande, , , i fråga om dess prorog,erande » , , , , med begäran otn Ridderskapets och Adelns samt Pres.te-Ståndets bestämda yttrande i afseende ä denna fråga > , , hvarest den skall hällas; se Regerings Formen §.
Ständers afseende, sorn han, efter hvad Utskottet haft tillfälle etfara, genom sin trägna arbetssamhet i Statens tjenst, otvifvelaktigt så tidigt bortrycktes samt lemnade Enka och Harn i en bekymmersam ställning; så har Stats-Utskottet ansett sig ej böra underlåta, att likaledes vördsamligen hemställa, det måtte bemälte Herr StatsCommissaries efterlemnade Enka hugnas r»ed tilldelande af ett belopp utaf Trehundrade R:dr, såsom bevis af Riksens Ständers välvilja oell hugkomst af mannens förtjenster, hvarom jemväl underdånig anmälan i afseende å medlens utbetalning af Riksdagskostnads-Summan skulle göras. Riksens Högloft. Ständers sammansatte Statsoch Banco-Utskoits Utlåtande öfver Anmärkningar vid Förenade Un kottens Förslag till Reglemente för Riksens Stunders Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, i afseende på Utredningen af Götha Canal-BolagsMalmö- och Götheborgs Discont-Verk. a 03 3 Stetsoch Banko-Utskottens Betiinkantlenl tander den förmodan, att Kongl. Majit icke skulle vägra Dess Nådiga Sanciion å Rikets Höglofl. Ständers, angående Utredningen af Götha Canal-KolagsMalmö- och Götheborgs DiscontVerk, fattade Beslut, hafva Förenade Statsoch Banco-Utskotten, till tidens vinnande, jemte vöra. samt Memorial af den 26 nasti. Junii, till Rikets Högloft. Ständers granskning öfveriemnat, ett af Förenade Utskotten utarbetadt Förslag till det Reglemente, hvilket,'i händelse Kongl. Maj:ts Nådiga Sinction vinnes, skulle tjena Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret till efterrättelse vid den utredning af förenämnde Discont-Verk, som, jemlikt Rikets Höglo!]. Ständers Beslut, genom Riksgälds-Contoiret kominer att besörjas.
Herr stäblman, Otto ^reäric, yttrade sig anse Betänkandet i alt öfrigt pä sä grundade stät bygt, at det borde bifallas, utom r frägan om et indelt Regementes förändring frän Cavallen till Infanteri, wore ett Commando-mäl, hwilkct witzerligen wore ett stort mitztag, enär alla förändringar uti Jndelnings-werket, enligt Constitutionen ankomma pä Konungens och Ständernas gemensamma afgörande. Herr kotlilied, cail kreärlc, erinrade det S6 § Regeringsformen tydligen föreffref, at sä snart anmärkningar wid et Utffotts betänkande wore gjorda, borde detsamma aterförwisas. Herr 6rl penvvalclt, jacob k!ric, yttrade sig ej finna hos Ridderffapet och Adeln nägon ffiljaktighet i meningarne om betänkandet j annat, än hwad anginge omdömet om Commando-mäl, och anfäg detsamma derföre i alla öfriga delar kunna genast bifallas, och en - 994 Den 15 Augusts. dast i den npsinämnde behöfwa remitteras tilbaka. Herr Landtmarffa lken gjorde härupxä proposition, som med Ja och Nej beswarades. Herr ?ZblmLn, ansäg 56 § Regeringsformen tydlig i det stadgandet at om et betänkande assiäs i en punkt, sä borde beslut ej fattas öfwer det öfriga, utan betänkandet jemte anmärkningarne äterförwisas. Friherre t-lamilton, Larl, upläste 80 § Regeringsformen, rörande Jndelnings-werket.
Der vore de i grannskapet af Athen och kunde återvända, när helst ett gynnsamt tillfälle erbjöde sig, eller fly öfver hafvet till andra verldstrakter, om Suneions berg icke längre förmådde lemna dem skydd. Flykten beslöts, och Theodoros biträdde verksamt med förberedelserna till densamma. Ännu samma natt lemnade Krysanteus och Hermione, beledsagade af Theodoros och tvenne trogna tjenare, Athen. FJORTONDE KAPITLET. Krysanteus och Hermione tillbragte hösten och vintern af Juliani dödsår i Suneions bergsbygd bland de novatianske och donatistiske nybyggarne. Desse, som i Krysanteus igenkände sin välgörare, hvars omsorger de hade att tacka för sin nyuppblomstrade jordiska lycka, hade med glädje emottagit honom och hans dotter, samt erbjudit dem en fristad mellan sina berg. Här lefde nu Krysanteus och Hermione i en hydda, som nybyggarne åt dem hade uppfört vid foten af en skogbeklädd klippa, helt nära hafsstranden och i grannskapet af en liten hamn, som nybyggarne inrättat för sina fiskarbåtar. I händelse af någon hotande fara var här den gynnsammaste belägenhet för att hastigt undkomma densamma. En sådan fara kunde dock svårligen närma sig den af främlingar obesökta bergstrakten, utan att i tid iakttagas af de vaksamma, med sina hjordar kring bergen ströfvande Herdarne, som ännu i sitt ostörda lugn och sina fredliga sysselsättningar bibehöllo mot verlden utanför deras berg den misstänksamma vaksamhet, som deras förra lefnadssätt gjort nödvändig och som de ännu hade skäl att iakttaga, osäkra, som de voro, om den fred, som förunnades dem, vore en varaktig eller endast en vapenhvila. Kort efter att underrättelsen om Joviani upphöjelse anländt, hade emellertid ett lugnande edikt af den nye kristianske kejsaren om en oinskränkt samvetsoch bekännelsefrihet blifvit offentliggjordt och äfven hunnit Novatianernas öra. Detta edikt erbjöd dock Krysanteus intet skydd emot de anklagelser, som i Athen blifvit mot honom höjda, för morden på Karmides och Simon pelarhelgonet.
Jag älskar representationsförändring, och önskar vi skola komma till en sådan förståndig och god ändring för framtiden; derföre önskar jag att vi ej må kasta oss in i voteringar om abstractioner öfver vissa allmänna satser, hvilka blott leda herhän, alt de som ej äro fullt fasta i frågan, kasta sig måhända emot deni5 II. ' 17 Den a4 October f. m. samma, emedan, såsom en värd ledamot, Hr von Hartmansdorff, sednast yltrade sig, i denna fråga qusestio an är så förbunden med quaestio quomodo, att de mäste på en gång afgöras, emedan den sednare innehåller villkoret för möjligheten af den allmänna principens antagande; ty ingen kan antaga den nakna principen, ulan alt han tillika får veta på hvad sätt densamma i detta fall kommer att blifva tillämpad. Således den som önskar framgång åt denna vigtiga fråga, kommer troligen att icke yrka på att här skilja emellau sak och sätt. Frih. Boye: Jag väntade sannerligen icke, att den aktningsvärde ledamot, som egentligen talat emot mig, nemi. Hr von Hartmansdorff, skulle nedlåta sig till den slags taktik, att bortblanda hvad jig sade, eller att låtsa icke höra hvad jag har sagt. Jag hade icke begärt propos. på någon grundsats eller någon tanke, gerna må han kalla det hvad han behagar, — men jag har begärt den på en fråga, sorn Coust.Utsk. har förbigått, och sorn ändock nödvändigt måste afgöras, innan vi komma till första punkten. Den sorn kan läsa Svenska, måste medgifva, att dä i i punkten af betänk, det föreslås, att hvar och en Svensk medborgare, som fyllt 21 år, skall hafva valrätt; så har Utsk. de facto förutsatt, att R. o. Ad. skulle hafva afsagt sig sin rätt att vara sjelfskrifne representanter. Nå väl! denna förutsättning är falsk; vi hafva icke afsagt oss denna rättighet. Yi måste vara berättigade att först veta, om sådant skall ske. Detta måste vara en fråga, som skall föregå, innan vi komma till quaeslio quomodo.
N:o 9 och Mern. N:o 13. R. St. under dån. Skrifv. Bevillningsstadga, angående åtskilliga ändringar i gällande. Motion N:o 68. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 3 och Utlåt N:o 9. R. St. underdån. Skrifv. Billengren, om pension åt Provincialläkaren Doktor David Billengrens enka, Fredrika Wilhelmina, född Dahlberg. Motion N:o 124. Stats-Utsk. Utlåt. Billmark, om beviljande af ett anslag å 800 R:dr årligen under nästa statsregleringsperiod åt Lithografen Carl Johan, för fortsatt utgifvande af planschverket: ”Sverige, aquarell-lithografler och tontryck”. Motion N:o 19. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Björkman, angående pension åt Kaptenen i arméen Erik August. Motion N:o 1. Stats-Utsk. Utlåt. Björnstjerna, Grefve Carl Magnus, Motion N:o 16, angående löneförbättring åt gymnastiklärarne vid rikets högre elementarläroverk. StatsUtsk. Utlåt. N:o 66. Motion N:o 112, om beviljande af ett årligt anslag å 8000 R:dr, för att användas till arfvoden åt Norske och Danske universitets-lärare och vetenskapsmän för föreläsningars hållande vid akademierna i Upsala och Lund. Stats-Utsk. Utlåt. Bolmen och Wieslanda jernvägsstation, om beviljande af ett anslag å 150,000 R:dr för anläggning af en väg mellan. Motion N:o 136. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån. Skrifv. Bonde, Friherre Knut, Motion N:o 148, om anvisande af ett årligt anslag å 4 10,000 R:dr till fabriksoch handtverks-näringars befrämjande. StatsUtsk. Utlåt.
R:dr indelte i Hemmanseller Qvarn-räntor jemte 13 R:dr 16 sk. kontant i Respenningar och 16 R:dr 3? sk. äfven kontant till så kallad Lönförhöjning, likmätigt hvad som bestås Härads-Skrifvare i allmänhet på grund af Kongl. Brefvet den 4 December 1794, hafva Riksens Ständer bifallit, att de härtill uppgifna erforderliga tillökta Aflöning» - belopp 3b R:dr_ 32 sk. indelte och 43 R:dr 16 sk. kontant måga anslås och uppföras på Ordinarie Staten under Andra Hufvud-Titeln. 7. De tillökte Löner, som Eders Kongl. Maj:t enligt Nådigt Bref den 17 Julii 1816 fun-' nit nödige för 8 Länsmän uti Kronobergs Län, ä 40 R:dr för hvardera , eller tillsanmjan 320 39» Underdånige. Skr ifve!ser'. Enir årligen, få till detta belopp under Andra, IIufvud-Titeln uppföras på Ordinarie-Stat. 8. Vidare, och sedan Eders Kongl. Maj:t genom. Nådig Skrifvelse den 5 Julii 1816 för 4 Länsmän i Herjeådalen pröfvat nödig den Lönförliöjning, att de, inberäknadt den gemensamt för dem på Stat anslagne aflöning 6 R:dr 35 sk. 10 r. indelte, 53 R:dr 16 sk. i kontant och 31 Tunnor korn, skulle, i likhet med de öfrige Länsmännen i Riket, årligen undfå 40 R:dr kontant hvardera, hafva Riksens Ständer bifallit, alt den härtill erforderlig© tillökning må på Stat uppföras. 9. Till den af Kongl.
Om nu bräder under lj tums tjocklek skulle erlägga en ulförsels-afgift af 2 sk. pr tolft och plank af till och med 11- tums tjocklek och deröfver G sk. pr tolft, och man tager till grund för beräkningen utförseln af dessa varor år 1852, då skulle en stats-inkomst tillskyndas af B.ko 85,038 R:dr 42 sk. Jag vågar derföre vördsamt föreslå: alt Rikets Ständer för sin del ville antaga en tullafgift vid utförsel af bräder under 1| tums tjocklek å 2 sk. pr tolft med ett tullvärde af 3 11.dr, samt för plank af lill och med 1.J tums tjocklek och deröfver ä 6 sk. pr tolft med ett tullvärde af 5 R:dr. Ett synnerligt afseende mäste fästas vid artikeln Sporrar. Men dä jag härom till alla delar instämmer i de åsigter, hvilka Herr Landshöfdingen m. in. Prytz uttalat; så anser jag icke behöfligt alt i detta ämne anföra min särskilda reservation.» 8:o af Herr Pryls, L. A. »Erkännande de i Betänkandets inledning framställda allmänna grundsatser för tull-lagstiftningen, reserverar jag mig emot nedanskrifne delaljbeslätnmelser. A) i afseende pä införsels-tullen: l:o. Partyg och Båtar. Då Utskottet icke antagit den i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 23 sisllidne