Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
ilet tyckes soiii vore, ströiiiii~ens ?~ skiille lriiiiiia best ii in in: .^ riktning redan s$ pass tpllig, att iiiaii s; ~lilö~t sig för a t t följa iiied den ocli t. u. iii. pt " l~li~~il (lkl iitvecltlingen en smula - till stor. b %tnad för alla. clem, soin obeliagen af sakernas iiiiva.rnnde tillsthild dmbba.ia lih ?last. h5 De arbetaiide eller sysselsatta lwirinolaa klaga med allt .fog öfver cleii tid, soiii i oiiödaii iniste offras p&amp; att soka eller iiiottaga .folk. Att deii arbetaiide kviii !iarr liar samma rättighet soin inaiilieii att se sin tid respekterad, Iir eii föïe.stal.liiiiig, soin koiiimer ocli inbte koinina i släptig med förest~lliiiiigen om det kvinliga arbetets värde och lieclersainl~et. Har i Svelbige! lios cleiiiia wtriiga riatioii fiill af hetsig.lletei: », diii. vissa stora reformer tyst ocli snabbt geiioniföras, iriedaii eii ocli annan » fraga » debatteras iiiecl liela liiiftiglieteii och .kretsg !iiigeii RP en storm i en insjiivik, och vissa stora id4ströiniiingar ' iilota en fast, seg lerilamm .af iiiclifteiientisiii och f 6rdoina.r; 1~iW liar tarikeii o111 kviniians jag menar iiii kiiltiirkviiiiians - ratt .till arbete pk en eiicla geiieratioii Iiiiiiiiit triinga igenoiii.
M. behagat lill Rikets Ständer aflåta en Nådig skrifvelse, med framställning derom, att, som nödi ga medel saknades för utgifvandet af tractamenten till Magistrat -personer och Borgare, hvilka inom släderne, utöfver en dag hvarje gång, biträda vid syner, värderingar, inventeringar, m. m. för Kronans räkning, E. K. Sig förhindrad att i Nåder låta utfärda den af Rikets Ständer i sådant afseende i underdånighet begärda Kungörelse, tilldess E. K. M. af den nya stats-regleringen fått inhemta, huruvida Rikets Ständer antingen, med bifall till E. K. M:s derom aflåtna Nådiga Proposition , förslagsvis upptaga de till reseoch tractaments-penningar å Tredje Hufvud-Titeln hittills anvisade, men för behofvet otillräcklige befunna 6,666 R:dr 32 sk., eller ock ser - Expedit iöns-V Iskot Icls Förslag lill und. Skrifvelsej N:0 l5o, skildt, för nu ifrågavarande utgift, likaledes förslagsvis å Stat uppföra 8 å 900 R:dr årligen.
Biskötsel idkas obetydligt, och antalet bikupor har år från år minskats; men sedan Hushållnings-sällskapet anskaffat undervisare i biskötseln efter Dzirrzons method, torde intresset för denna näring åter börja vakna. På sätt redan blifvit anmärkt, har åtskilligt blifvit gjordt under perioden för jordbrukets utvidgning och förbättring genom nyodling, vattenaftappning och grunddikning; och utgör enligt uppgift arealen af den nyodlade jorden 3,344 tunnland samt af den, som blifvit förbättrad genom vattenaftappning: 1,912 och genom grunddikning: 282 tunnland; hvarjemte ängsvattning blifvit införd å 25 tunnland. Gödningsmedlen anses vara till Ttrdel förökade dels genom uppköp af artificiela gödningsämnen och dels genom kreaturens kraftigare utfodring och ett noggrannare tillvaratagande af ladugårdsspillningen å flere större och mindre gårdar. Till stängsel användas allmännast gärdesgårdar af träd, men på senaste tiden har mycken sådan stängsel blifvit utbytt mot murar af sten, som ur åker eller nyodlad jord uppbrutits. Nya stängselförordningen har icke ännu i afseende på stängselskyldighetens fördelande blifvit allestädes tillämpad, men der så skett, har derigenom åstadkommits minskad åtgång af stängselvirke äfvensom minskning i antalet af kringdrifvande småkreatur. Tab. Litt. IL Handelspriser å ladugårdsprodukter. Oxar Kor Smör Sötmjölksost Kött st. st. Ltt. Hushållnings-sällskapet. Agronomer. Bränvinsbränning. Dagsverkspriser.
I begge fallen måste en sådan tvekan häfvas genom Consulad-intyg och för Consulerne böra Magistraternes namnteckningar icke vara obekanta. Då nu skyldigheten att anskaffa Commerce-Collegii helfrihets-bref icke allenast är förenad med kännbara besvär och kostnader, utan ofta kan föranleda de mest eftertänkliga hinder för sjöfarten, med hvilkas afskalfande för ingen del bör göras afseende å den minskning af inkomster för Commerce-Collegii tjenstemän, som deraf kan blifva en följd, anser Ut skottet sig böra tillstyrka, att Rikets Höglofl. Ständer till Kongl. Maj:t i underdånighet frambära den önskan, att föreskriften om anskaffande af Commerce-Collegii helfrihets-bref må helt och hållet upphäfvas och såsom bevis om fartygs nationalitet måge gälla vederbörande Magistrats Bil-bref och Certificat, detta senare bestyrkande, hvad i formuläret N:o 1 af Kongl. Förordningen den 22 April 1829 är föreskrifvet, utan att Certifica - Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottets Utlåtande, N.-o 84. 23 tet behöfver förnyas oftare, än fartyget ombyter redare eller skeppare, samt att Magistraterne måge förpllgtas att årligen ingifva förteckningar öfver utfärdade Certificat, på det bemälde Collegium må fortfarande ega det tillfälle att hafva öfversigt af förbållandet med skeppsfarten, som hittills genom helfrihets-brefvens uttagande varit beredt. Stockholm den 9 Juli 1840. Reservation af Herr JVijk: ”Genom votering bar Högloft.
A. Skiften och Afvittrings. * Öfver-Direktörens vid Landtmäleriet underdåniga memorial af den 8 och 21 näsllidne Augusti, deruti, med öfverlemnande af de utaf Länsstvrelserne i Jemtlands, Wester-Norrlands, Westerbottens, Gefleborgs, Norrbottens och Stora Kopparbergs län, uppå Ofver-Dircklörens anmodan, meddelade yttranden i fråga om beloppet af de medel, som efter utgången af innevarande Stalsreglcringsperiod kunde blifva erforderlige lill storskiftesoch afvittringsförrättningarnes fortskyndande inom de särskilda länen, Ofver-Direktören afgilvit underdånigt utlåtande och förslag i afseende på det under nästkommande Statsregleringsperiod beböfliga anslag för Storskiftesoch Afvitlrings-verken. Utaf ofvanberörde yttranden inhemtades hufvudsakligen: att Landshöfdingc-Embelel i Jemtlands län ansett det komma att bero på beskaffenheten och orofånget af de genom Kongl, brefvet den 3 December 1861 anbefallde åtgärder lill fullständigare utstakning och rörläggning af rålinicr dels mellan kronans öfverloppsmarker och enskilde jordegares derintill gränsande områden, dels ock omkring de Lapparne vid afvittringen tilldelade fjelllrakter, huruvida annat anslag för afvittringsverket inom länet blefve behölligt, än som erfordrades till den derstädes anställde afviltringslandlmätaren, roen att, då för omförmälde förrättningars verkställande längre tid antagligen komma alt åtgå, nödig omtanke syntes fordra, alt en summa af 4,000 Riksdaler årligen toges i beräkning för nästa Statsregleringsperiod, att användas till arfvoden åt landtmätaren, handllangningsmanskapets aflöning jemte skjulsoch traktamentskostnads-ersätlning åt do vid förrättningarne biträdande Gode
Kostnaden för hjonens underhåll utgjorde nämnde år 463 Ridr 27 sk. III). Pensions-Inrättningar och andra fromma Stiftelser, till livilka delägarerätt icke är beredd genom crlagde afgifter. a) Af Kongl. Stats-Kontoret utbetaltes under loppet af år 1847, dels i pensioner å Allmänna Indragnings-Staten 166,067 Ridr 23 sk. 1 rist. åt 294 personer, bosatte i Hufvudstaden, dels af andra Statsmedel gratifikationer, nådegåfvor och pensioner till belopp af 16,883 Ridr 16 sk. åt 141, jemväl i Stockholm boende personer; hvarjemte från Kongl. Stats-Kontoret anordnades Statsanslag ÖJver-Siåthållare-Embetets Femars-Berätlelse för åren /843—1847- 7 50 till' Välgörenhets-Inrättningar inom Hufvudstaden 26,532: 40: — till Sjukvårds-Inrättningar derstädes 37,320: och till Undervisnings-anstalter . 76,369:24: 3. 140 16- 3 b) Från Vadstena Kr ig s m a n s h us-Inrättn in g erhöllo nämnde år 106 här i Staden vistande Gratialister tillhopa 1,002 R:dr; äfvensom 19 andra personer inom HufvudsLaden derifrån bekomma tillfälliga understöd, till ett belopp af 455 R:dr 16 sk. c) Under förvaltning af Fullmäktige i Rikets Ständers Bank ställde 2:ne Fonder lemnade år 1847 pensioner och gratifikationer åt 731 i Stockholm boende personer, med 3,735 R:dr 40 sk.; hvarförutan af till Banken inllutne bötesmedel tilldelades understöd åt 7 personer med 326 lbdr 32 sk. d) Fonder, som förut vant under Kongl. Öfre Borg-Rättens vård, men numera förvaltas af en Direktion, deri Riksmarskalken är Ordförande.
fl., sökt att f % genom bildande af föreningar ined ett dylikt prograni. I Stockholin kallas den Föreningen för ualgörenl~ete~is ordna9zde och vill vara ej en ng förening. bland de maliga som redan finnas, utan en knutpunkt för dessa ock en hjälperska för dem alla. Hvar och. en af de äldre föreningarna fortsätter fullt sjalfstaiidigt sin verksanihet, men ej. längre som ett isole~adt helt för sig, utan i samband ded de andra. Den enskilde, som slutkr sig till föreningen, förbinder ' sig endast till att ej ge allinosor at okiiiide och vinner 5 sin sida, att föreningen geiioin sin centra.lbyrå utreder inöjliglieteim för ett upphjalpande af de ni~derstödssökande, livilka lian sänder till byrån, .saiiit a t t föreningen f örmedlar de gåfvor, ~0 ' 111 f ör &amp; dant iindainål lämnas. Under föreningens korta, ännu ej .två-kriga, tillvaro har den. emellertid redan varit utsatt för många, missförstånd. Det .till sina verkningar ödesdigraste är niåliiiiida. förltortiiingen af dess namn. DA föreningen bildades, skedde detta hufvndsakligen efter engelskt mönster, och namnet är en direkt öfversättning af urbildens,! ~ h e ' ~ l i a r i t ~ organi isa tio ii Society)) i London, hvilken dock i dagligt td .. allt.icl nämnes C. O. S. fore en inge ii för välgörenhetens ordnande)) blef alltför tungt att ständigt säga, och F. V. O., såsom den ' brukar tecknas på centralbyriln, liar alliniiiiheteii ej antagit som benaiiiiiing, utan blef det i stället » Välgörenlieten », » Stora v5lgörenlietenw eller » Viilgöreiihetsbyrrotnw. Det so111 ar hiiSyiid&amp;en, od~zam-€et, föll således bort ur namnet ocli iu. iigpfattiiingen, och w valgörenlieten », efter gallila-.
Ad. godkände Den 23 April f. in. 31 Ijlskis yttrande, alt icke något crcditiv tili privalbankerne skulle lemnäs; men jag får då på förhand svara, att delta Ulsk:s, af R. o. Ad. bifallna yttrande, icke innehåller någonting annat, än att nuvarande privatbanker, eller andre med dem, på lika grunder organiserade, icke få något creditiv i Banken. Således har icke R. o. Ad. derigenom beslutat, det ju ej privatbanker, som organiseras på annat salt än de nuvarande, eller på andra grunder, skola få tillgodonjuta sådane creditiver, och då synes mig silfvervalutan i Banken och skyldigheten för Baneofullm. alt köpa silfver bli enahanda, antingen Fullmäktige sjelfve inrätta lånecontor, eller använda nämnde 4 millioner som creditiver för privalbankernes lånerörelse. Den värde talaren har sedermera yttrat, att det är dels lånesökandes och dels capitalisterues i landsorterne intressen, som ligga lill grund för det uppstådda behofvet af privatbanker Jag vill ej bestrida, del ju talaren kan hafva rätt i båda dessa omständigheter; ty för alt kunna ingå som ägare af endast en enda actie i ett privatbanksbolag, fordras, så vidt actierne äro ställde pä 100 r:dr, att äga ett capital af 25 r:dr, och på del sättet kan väl icke bestridas, att en sådan aclieägare är capitalist; men vanligen menas icke med cnpilaIister andre än sådane, som hafva större capilaler, hvaremot privalbankerne utgöra associationer af sådan# personer, som hafva så små capilaler att de icke förmå i första hand gifva något betydande understöd åt näringarne, men genom associationer kunna komma lill samma mål.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag till byggande af en flottbro öfver D aleif ven. (U. A.) Hedervärda Bonde-ståndet har till Stats-utskottet remitterat en af Ribsdagsfullmäktigen Erik Andersson från stora Kopparbergs län väckt motion, deruti han, under förmälan af den olägenhet och våda, som för närvarande vore förenade med farten å färja öfver den del af Dalelfven, som löper förbi Gustafs sockenkyrka, till förekommande hvaraf en flottbro vore af behofvet högeligen påkallad, anhållit, att, då nämnde socken, bestående af endast något öfver 55 mantal, saknade erforderligt byggnadsvirke samt beboddes af högt beskattade och i knappa omständigheter stadde åboer, hvilka icke mäktade bekosta nämnde brobyggnad, Rikets Ständer måtte såsom bidrag dertill bevilja hälften af den i upprättadt kostnadsförslag upptagna summa 7127 rdr 36 sk. rgs, eller ett anslag af 2 å 3000 rdr banko. Då skyldigheten att vägar rödja och broar bygga åligger alla, som å landet hemman ega, och ifrågavarande brobyggnad icke är af den allmänna beskaffenhet, att staten kan anses böra dertill bidraga, saknar Utskottet skäl Stats-Vtskotlels Utlåtande, N:o 25. 3 att å förevarande motion tillstyrka Rikets Ständers bifall. Stockholm d. 15 Januari 1851. Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Jan. 1851 kl. 1 e. m. VHatande, i anledning af väckt motion om gratifikation åt Kronofogden, Assessor en Morén. (U. A.) Uti en hos Hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Stats-utskottet remitte, iad motion har Riksdagsfuilmäktigen Jan Ersson från Upsala län föreslagit, att Kronofogden i andra fögderiet af nämnde län, Assessoren A. G. Morén, hvilken under utöfuingen af sin tjenstebefattning skall hafva tillskyndat
Blott en enda gång lyckades jag vrida denna stelvordna blick in mot mig, in i min egen; och det var de ögon, jag då såg, som sedan skulle följa mig genom åren, mången gång vara borta länge, men alltid komma igen. Det var den verkliga Ursulas stora blågrå ögon, och deras pupiller vidöppnade sig alldeles som förr, och slöto sig omkring en; men det var icke som då kvinnan, som man dervid försjönk i med den samlade brånaden af oöfverskådliga följder af lif; utan inne i dessa ögon var något annat, det som red mig som en mara ned genom åren och förföljde mig som en gåta: — en skum afglans af det svarta nirvana, hvilket ligger bakom och under allt lif, hvarur allt lif framgått och hvari allt lif skall uppslukas igen och bli borta, — ett flägtande med vingen af den stora svarta fågeln af Lif och Död, som uppäter sina egna ungar År hade gått; och jag hade än en gång kommit att bo i en by inne i de bairiska bergen. Min hustru och jag suto samman en vintereftermiddag, då vi plötsligt stördes upp ur vårt samtal genom många röster utanför, bland hvilka vår pojkes dominerade. I landtlig ensamhet blir hvarje afbrott en tilldragelse af betydenhet; och vi skyndade hän till fönstret. Förbi gick just äldste sonen på gården och ledde en kalf efter sig; och borta vid gårdsknuten stod familjen och såg efter dem. Sådant ett husdjur, som man sett födas och växa upp, trifvas och bli stort, hör i viss mening så att säga med i den organiska enhet, som en bondgård betecknar. Min lilla pojke var också djupt uppskakad. Så snart kalfven försvunnit ur synhåll der nere på bergsvägen mot byn, der slagtaren bodde, och vår husbondsfamilj gått tillbaka in till sig, kom han sättande öfver och in till oss och ropade med den underliga naturton, som sådant ett litet djur kan ha: «Der Sixterl darf’s Kalbi nit mehr abstecha! Gelt, Papa? Gelt, Mama? Der Sixterl darf’s Kalbi nit mehr abstecha.»
Men om likväl, vid betraktande deraf, att Thronföljare städse bör förmodas hafva sin uppmärksamhet närmare rigtad åt uppfattningen af alla de förhållanden, som ligga inom verkningskretsen för det höga kall, han är utsedd att framdeles öfvertaga, och att just i följd af denna hans ställning kan hos honom säkrare förutsättas vilja och förmåga att, under tillfällig utöfning af Konungamakten, så vårda ärendena, att väsendtlig rubbning af Regerings-systemet icke uppstår, den antydda betänkligheten skulle i afseende på Thronföljares behörighet till Riks-Styrelsens öfvertagande vika, dertill särskild anledning jemväl kunde anses förefinnas i förmånen deraf, att Tlironföljaren såmedelst lcoinme i ökadt tillfälle att småningom vidga sin erfarenhet i de ämnen, som framdeles skola blifva föremål för hans varaktigare omvårdnad; så qvarstår dock i synnerlig mån betänkligheten mot den Grundlagsändring, till följd hvaraf annan Prins, än Thronföljaren, skulle, då denne vore hindrad, komma att i Konungens ställe utöfva Riks-Styrelsen med Konungslig makt och myndighet. Förslaget i sistnämnde del afser jemväl ett förhållande, som särskildt påkallar synnerlig uppmärksamhet. Det innebär nemligen, enligt den föreslagna lydelsen af 39 § Regerings-Formen, att, vid tillfällen, då Konungen skall utse Regent, och Thronföljaren icke uppnått myndig ålder eller är hindrad att RiksStyrelsen öfvertaga, Konungen må dertill förordna annan till thronföljden berättigad Prins, utan hänsigt till den ordning, i hvilken Prinsarne af Konungahuset äro till thronföljden berättigade. Den förmån, som härigenom kunde vinnas, att Konungen vore i tillfälle att till Riks-Styrelsens förande utse den, hvars egenskaper mest kunde egna sig för detta höga kall. vore visserligen i och för sig att värdera; men den vigtigaste grundsatsen i Successions-ordningen synes Utskottet icke böra i Grundlagarne vika för beräkningar, hvilka äro med denna grundsats i dess helhet väsendtligen oförenliga.
Febr. oell den 1 sisiI. Mars på bordet lagda mein. J\:o 85, med förslag till samman jemkning af RiksSttns, i anleda, af Coust .Utskts meni. ]N:o 38, såsom gemensamma tankar hänvisade anmärkn:r, än ock samma Ulskts den 19 December förlidet celi den 20 Januari innevar. år på bordet lagda mein. JN:o 68, med fortsatt förslag i afseende på national-representationens ombildning oell de i sammanhang dermed nödiga grundlagsändringar. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.: Hvarken vår grundlags ordalydelse eller de antagna formerna ålägga något slags referentskap för våra Ulsk:s betänktn, men jag bade trott, att det icke vore olämpligt att, före begynnelsen af discussionen öfver detta vigtiga och maktpåliggande ämne, om det tilläts mig af R. o. Ad., i korthet framställa en öfversigt af frågans nuvar. beskaffenhet, och anhåller att i egenskap af ledamot i Const.Utsk. få göra det. Jag torde således få taga mig friheten begära uppmärksamhet på följande anförande. Gr. Anckarsvärd uppläste derefter följande: Representationsfrågan måste, vid den 1111 stundande föred ragningen, utan tvifvel behandlas såsom ett hell; likväl utan att de två hufvuddelar, i hvilka Ulskts förslag är ordnadt, sammanblandas. Vallagen å ena, och de uti Reg.- Form, Tryckfrihetsförordn. och Successionsordning föreslagna ändringar å andra sidan måste väl utgöra föremål för särskilda debatter, ehuru det ligger i frågans natur, att blicken under de mest enskilda §§;s behandling tillika är fästad på det hela, och att RiksStms utlåtm öfver frågans särskilda delar måste af Const.Utsk. på en gång och såsom eli helt behandlas. Under denna förutsättning förmodar jag att vallagen först bör komma under pröfning, och anser mig, för det fall att denna åsigt godkännes, böra yttra några ord om förhållandet mellan Ulsk:s mern. Samtliga RiksStin hafva yttrat sina tankar öfver mein.
§ 11 Skulle några Kronans inventarier följa med huset, skall deras antal och beskaffenhet beskrivas och kvitteras med förbindelse att vid avflyttning lämna dem som han mottagit dem. § 12 Ett exemplar av detta reglemente skall förvaras tillsammans med besiktningsinstrumentet hos boställshavaren. § 13 Förutom nämnda besiktningar skall varje år en ekonomiskoch brandsyn göras. Där lämnas bevis på att boställshavaren vårdat huset enligt föreskrifterna. Vid brister föreläggs boställshavaren att fullgöra vad på honom ankommer. Bevisen följer besiktningsinstrumenten. § 14 Åtgärdar inte boställshavaren sin skyldighet inom fastställd tid anmäls han till Krigs Kollegium, som låter utföra reparationen mot betalning. § 15 Är boställsinnehavaren missnöjd med åtgärden, besvärar han sig inom en månad. § 16 Avlider någon boställshavare har arvingarna laga flyttningstid. Gäller som i städerna stadgat är. De är skyldiga att lämna lägenheten i det skick syneinstrumentet anger eller betala för bristerna. § 17 Med kommendantsboställen på landet gäller samma som är stadgat för landshövdingarnas ladugårdar. Beträffande underhållsskyldigheten vid militärstatens boställen på landet gäller boställsordningen fortfarande. Artikel II Om Kronans kaserner, vaktrum, ämbetsrum, förrådshus m m § 19 Kronan ansvarar för kaserner och rum, som officerare och manskap vistas i under garnisons - och arbetskommenderingar .. Samma gäller vaktrum vid ämbetsoch tjänstemäns arbetsrum. Blir något skadat ansvarar officerare för sina rum, kompanichefen för manskapsrummen och kommendanten för vaktrummen samt ämbetsoch tjänstemännen för sina rum. § 21 Vid ombyte av inkvarteringar görs avträdessyner på hus, rum och inventarier. § 22 Kommenderingschefen har ansvar för kasern och inventarier och skall snarast anmäla brister, som uppstått utan någons förskyllan. § 23 Särskild vård skall ske över eldstäder och rökgångar. § 24 Där möjlighet finns, skall särskilda rum utses till tvätt och marketenterier, så att inte golv eller väggar skadas och osnygghet uppkommer i manskapens boningsrum.
Tärnorna omge henne och ordna hennes släp, en af dem stiger upp på henne, hvilka fastna i hennes hår och på hennes dräkt) duken). en stol och strör ur en guldskål guld och silfverpaljetter öfver VERA (skyddande ansiktet med näsHvad tar du dig till, tokiga flicka? FÖRSTA TÄRNAN. kan inte tro så vacker du är. Stå stilla. Du är Danae under guldregnet. Du VERA. Är jag lika vacker som Speranza? (Vera står midl på golfvet, iklädd furstlig skrud med Stor praktsal i kejsarens palats. I fonden en tron för prinsen och prinsessan, allt under en blå tronhimmel ANDRA AKTEN 25 - TÄRNAN (skrattar). vackrare än dig själf, vet du. Du har blifvit liksom större, mer furstlig medan du varit borta. andra tärnorna.) Inte sant? Lika vacker som dig själf? Nej, du är mycket (Till de DE ANDRA TÄRNORNA (i korus). Jo, det är sant. ANDRA TÄRNAN. inte tro hvad hofvet varit trist under din frånvaro. TREDJE TÄRNAN. bli hemskickade en vacker dag. Och så ängsliga vi varit att vi allesammans skulle FÖRSTA TÄRNAN. Det var som hade vi haft skuld i ditt försvinnande. kring henne). Ja, kejsarinnan ville inte se oss för sina ögon. ALLA TÄRNORNA (taga i ring och dansa Ja, Gud ske lof, nu har glädjen kommit åter till oss. SALVATOR ringen och niga, han bugar för alla, går därefter fram och kysser Veras hand). Hur skön du är, skönare än någonsin. Inte sant (kommer in, äfven han i furstlig skrud. Tärnorna lösa Och hvilken lycka att vi ha dig åter. Du kan mina damer, prinsessan Speranza har återvändt till er som i en ny förklarad skönhet. FÖRSTA TÄRNAN. Detsamma säga alla. 26 SANNINGENS VÄGAR SALVATOR. omfamna dig! Hvad din fader skall glädjas, när han åter får VERA (ängslig). Kommer han nu? SALVATOR. Han väntas hvart ögonblick.