Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde dervid i första rummet ådraga sig det fJlskolts uppmärksamhet, som kommer att behandla frågan, att Herr Major Adelsköld i sitt utlåtande öfver jernvägsanläggningen emellan Helsingborg och södra stambanan yttrar: »att de begge ifrån »Helsingborg och Landskrona till Eslöf föreslagna jernvägarne under en sträcka af »omkring 2 mil fortlöpa nära parallelt på ett afstånd af nära § mil ifrån hvarandra», samt att »en sammanslagning af den parallela delen af dessa linier torde böra åvä»gabringas, antingen på det sätt att Helsingborgs-linien ifrån Eslöf gemensamt löljes »till Zireköpinge, derifrån en branch-bana anlägges till Landskrona, eller också att »den förut utstakade Landskrona-linien från Eslöf begagnas till Billeberga, hvarifiån »en jernväg bör kunna dragas till Helsingborg.» Denna sammanslagning af de båda linierna synes vara så naturlig, att någon tvekan derom icke bör uppstå, äfven om tankarne kunna vara delade i afseende på företrädet emellan de begge riktningarne. Detaljerade förslag öfver den sammanbindningsbana, som i sådant fall skulle erfordras, utgående, enligt Herr Majorens förslag, antingen ifrån Zireköpinge å Helsingborgs-linien till Landskrona-banan, eller ifrån Billeberga å Landskrona-linien till Helsingborgs-banan, finnas visserligen icke handlingarne bilagda, men denna brist torde dock icke vara af ringaste vigt, då Herr Majoren, med kännedom af traktens beskaffenhet, förklarat anläggnings-kostnaden vara densamma, 600,000 R:dr per mil, som af honom beräknats för hela det uppgjorda förslaget, och då längden af begge de sålunda förenade banorna finnes uppgifven till, i det förra fallet 5,6ö mil, i det sednare 8,45 mil. Den skiljaktighet, som i förslagen förefinnes emellan öfverbyggnaden å banorna norr om Eslöf och å den söder derom belägna Ystad-banan, förhindrar begagnandet af samma materiel å begge bandelarne, en fördel som, i händelse af enahanda byggnadssätt, lätteligen skulle kunna uppnäs, äfven om utförandet af dessa tvänne stora hufvudsektioner verkställes genom särskilda bolag.
Kommerse-kollegium redan åliggande göromål skola behörigen skötas, någon personalförminskning utöfver deu, hvilken skedde den 12 Juli 1855, dä Kollegii stat omreglerades, icke kunde ega rum. Rikets Stander, som angående den föreslagna nya slaten och dermed närmast sammanhang egande frågor skola i aflåtande underdånig skrifvelse rörande regleringen af Riks-statens sjette Hufvud-titels anslags-summor i allmänhet sitt beslut anmäla, hafva likväl, innan sådant kan ske, trott sig böra på förhand sig yttra beträffande den ifrågasatta indragningen af Bergs-kollegium och dess göromåls öfverflvttning till Kommerse-kollegium, på det de förberedande åtgärder, som härför möjligen erfordras, må i behörig tid kunna ega rum; och då Rikets Ständer äfven för sin del icke anse lämpligt, att Bergs-kollegium bibehålies såsom särskildt Embetsverk för handläggning af de ärenden, som numera detsamma tillhöra, hafva Rikets Sländer bifallit E. K. M:ts nådiga förslag, alt bemälda Kollegium må indragas och dess göromål till Kommerse-kollegium öfverflytlas, saint i följd deraf Bergslags-staterne i orterna sistnämnda Embets-verk underordnas; hvarjemte då, efter den nya regleringen, de i Bergs-kollegii vård nu befintliga mineralogiska samlingar icke torde blifva för Embets-verket behöfliga, Rikets Ständer få i underdånighet hemställa, huruvida ej dessa samlingar, sorn tilan tvifvel innehålla åtskilliga för vetenskapen dyrbara'föremål, lämpligen må lill Vetenskaps-akademien eller någon annan vetenskaplig inrättning ölverlemnas, för att der vårdas, hvarefter nu utgående arfvodes-anslag för samlingarnes vård, 300 R:dr årligen, skulle kunna statsverket besparas. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 4 November 1857. Expeditions-U Is kollett Förslag till anderd. Uppläst och godkäudt hos Ridd. och Adeln deri «8 Okt. 1887.
Då nu till afgörande förekom ett mål, hvaruti underl, t. f. Ridd.secret. var jäfvig alt föra protocollet, blef deröfver särskildt protocoll fördt af en utaf R. o. Ad:s Notarier, Kammarjunkaren Rosing hvarefter undertecknad åter öfve!tog protocollsföringen. Vid förnyad föredragning af Ridd.Ulskis d. 12 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 12, i anledn. af Hr Nils Rosenstjernas motion om R. o. Ad:s representation genom valda ledamöter, blef detta mern. ånyo lagdt pä bordet, på begäran af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, och Frih. Gyllenstjerna, Nils Christoffer. Gr. Sandels, Samuel Äng.: Då jag i förmiddagens plenum hörde, att såsom suppleant i Ekon.Ulsk. har blifvit invald Öfverstelieutenanlen Sandels, tager jag mig friheten alt upplysa, alt han är bortrest till Wermland och torde icke pä en längre tid återkomma. 1 anledn. häraf hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, att i st. f. Hr Sandels, Claes Samuel, en annan suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. mätte fä väljas; hvilket bifölls. Frih. Cederström, Jacob: Mig är sagdt, sedan jag uppkom frän Riksg.cont. pä Riddarhuset, alt R. o. Ad. bifallit BancoUtsk:s betänk, ronde baneovinslens behållande i Banken. Jag ber att emot detta beslut i prol. la nedlägga min reservation. Trenue af R. o. Adis ledamöter hafva inom Etsk. reserverat sig emot detta betänk., och det hade varit sä mycket att säga emot försöket att komma in med särkilda delar af bancoregleringen, att jag förmodar att om det blifvit aldrig så litet ulreddt för R. o. Ad., så hade betänk, blifvit förkastadt. Frih. Cederström, Anders: Afven jag anhåller ödmjukast att få förena mig i denna reservation. 3 H. 24 186
N:o 26 om återinförande af det i 5 § af 1812 års Tryckfrihets-Förordning stadgade Rättegångssätt, i händelse en Jury framdeles skulle afskaffas 915 v Mern. N:o 27 angående fullbordad granskning af de i Stats-Rådet förda Protocoll 917 Mern. N:o 28 om vilkoren för Utlänningars naturalisation till Svenske Medborgare 963 Mern. N:o 29 med förslag till ett tillägg vid 60 § Regerings-Formen 966 Mern. N:o 30 med förslag till ändringar i Tryckfrihets Förordningen 968-r Mern. N:o 31 med utlåtande öfver anledningar till anmärkning emot 2:ne Stats-Secreterare 981 Mern. N:o 32 rörande Landt-Marskalkens vägran af proposition i särskildt fall 986 Mern. N:o 33 i anledning af återremiss från PresteStåndet af Utskottets Memorial ang. granskning af Stats-Råds-Protocollen 993 Mern. N:o 34 angående ändrad lydelse af 94 § Regerings-Formen 1002 Mern. N:o 35 med förslag till ny redaction af 29 § Regerings-Formen 1007 Mern. N:o 36 med förslag om ett tillägg till 41 § Regerings-Formen 1010 Mern. N:o 37 i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Utskottets Mern. Till Riksdagen 1815. Sid. Mein. N:o 38 i anledning af Ridderskapet och Adelns återremiss af Mern. n:o 19 1014 Mern. N:o 39 i anledning af Kongl. Maj:ts Proposition rörande Norriges Rikes Stortings svar på den föreslagna Riks-Acten 1016 Mein. N:o 40 med förslag till ändring af 68 § Riks dags-Ordningen 1050 Protokollsutdrag till Bondeståndet 1052 Protokollsutdrag till Särskildta Utskottet 1053 Expeditioner till Motionärer: Exped. N:o 1 till Herr P.
En gång om året kommer en liten penningesumma till mamma och vi tro att den är af honom. Men mamma för den till prestgården att utdelas bland byns fattiga. Du skall veta att hon är mycket stolt, min mor, fortfor Hanna, då hon såg Bellas förvånade blick. Hvarför skulle hon hålla till godo hans penningar, när hon mistat hans kärlek? Också jag svälter hellre, än jag mottager en penni från honom Men, Hanna din egen far! Bella tyckte ej om den nästan hatfulla blick, med hvilken de sista orden uttalats. Så hade mamma en gång en ungdomsvän, som hon lidelsefullt älskade, fortfor Hanna, utan att höra Bellas utrop. Denna flicka var rik och mamma var fattig, men de voro oskiljaktiga, de hade lofvat att dela allt i lifvet med hvarandra. Men när mamma gifte sig, miste hon vännen, ty denna kunde aldrig förlåta det i hennes ögon tanklösa och förhastade steget. Min mor drog sig sårad tillbaka, hon kunde icke handla annorlunda, när hon nu engång älskade min far, och kort tid derefter miste hon också honom. Jag var då blott en månad gammal. Min mor flyttade med mig till den aflägsna lilla ort, der vi allt ännu lefva och blef allt bittrare, allt mera menniskofientlig ju längre vi bodde der. Menniskorna der på trakten betraktade oss med misstro och det var med knapp nöd min mor lyckades få det lilla arbete, hvaraf hon sedan lefvat. Ack, Bella, det måtte vara förfärligt att mista det man en gång så blindt älskat och trott på! Att känna sig mista sjelfva förmågan att älska och tro på menniskorna, att bli hård och tom som en uttorkad källa Jag har aldrig erfarit hvad en moders kärlek vill säga Hanna tystnade. Bella vågade nu se upp i det allvarsamma, nästan stränga anletet och hennes ögon fyldes af tårar. Hon kände en förmildrad fläkt af sorgerna i lifvet; de voro långt borta, men hon förnam deras tillvaro. Hon kände, att Hanna, så ung hon var, bar på en tung börda, hvilken hon ej förmådde lyfta af hennes skuldror. Hvar har du gått i skola? frågade hon med ett försök att litet skingra den tunga stämning, som tryckte dem båda. Jag har aldrig gått i skola.
Ständer genom en sådan åtgärd uppfylla hvad Högstsalig Hans Maj:t Konung CARE XIII önskat kunna sjelf göra, såsom ett ytterligare bevis af sin lifliga erkänsla mot den Furite, som förljufvat dess lefnad* afton och gifvit de mäst de öfvertygande bevis af den utmärktaste sonliga kärlek ,( hvarom Högstsalig Hans Mjj:t Konungens yttersta vilja och Testamente lemna de mäst öfvertygande bevis. Att den af Riksens Ständer vid denna Risksdag för Kungsgården beviljade underhålls-sutnma, äfven" vid detta tillfälle erbjudes, anser jag så mycket mera vara lämpligt , som den under Kungsgården lydande Egendomen ej lemnar tillräcklig afkastning för att dermed kunna bestrida Slottets och öfriga byggnaders underhållande, och Rosersbergs Kungsgård aldrig blifvit inbegripen uti den anslagssumma, som Riksens Ständer beviljat till öfrig® Kungsgårdars underhållande. I händelse, som jag hoppas, denna min framställning vinner Tit. bifall, torde jag få anhålla, det densamma med de öfrige Riks-Standen commuriiceras och till Stats - Utskottet remitteras i fall Ridderskapet och Adeln ej ekull# finna att beslut derå genast kan fattas.” ioo'4 'Stad-Utskottets Betänkandenl Och hafva Högvördige Präste-Ståndet Samt Vällofl, Borgare-Ståndet, enligt ProtocollsUtdrag den 2 2 i nästlidne månad, förenat sig i berörde remiss; äfvensom Hedervärda Bonde-Ståndet genom Utdrag af dess Protocoll för samma dag, i anledning af Banco Fullmäktigen Joh. Olssen Långbergs Motion, likaledes till Utskottet remitterat, att sig utlåta angående Rosersbergs Kungsgårds öfverlemnande till Kongl Maj:ts nådiga disposition under Dess lifstid, tillika med de till Byggnadernes underhåll anslagne 2000 R.‘dr årligen. Då Rosersbergs Kungsgård, hvilken, i följd af Riksens Höglofl.
Men för den beklagliga händelse att, till följd af någon ännu icke utredd men dock antaglig städernas juridiska rätt eller af något annat skäl, Rikets Ständer icke skulle kunna vid denna riksdag besluta bränvins-försäljnings-afgifternas ingående till Motioner hos Ridder skåpet och Adein i862. N:o 68. 207 Staten, utan kommunerna ännu tillerkännas förmånen att desamma uppbära, så torde det dock ändå vara möjligt att undvika den nu gällande förderfliga principen. Jag vågar att i detta fall framställa tvänne alternativa förslag, båda med bibehållande af någon företrädesrätt åt städerna framför landtkommunerna, nemligen: antingen att de |:delarne af städernas försäljningsafgifter blefve på samtlige städer i hela riket utdelade efter folkmängden, eller ock att de frdelarne från såväl stadssom landtkommuner inom hvarje län inginge till landtränterierna och sedermera lördelades efter beräkning af folkmängden på såväl städerna som landtsocknarne, dock med iakttagande att hvarje stad i detta fall beräknades t. ex. till tre, fyra eller fem gånger den folkmängd, som den verkligen eger; allt intill dess, efter verkställd utredning af städernas rätt, Rikets Ständer blifva i tillfälle att besluta afgifternas ingående till Staten. Att desamma skulle tillfalla landstingskassan kunde visst synas i flere fall vara lämpligt; men om städerna, på grund af ett häfdvunnet förhållande, icke billigtvis böra utan ersättning för framtiden beröfvas denna inkomst, så torde en sådan aldrig kunna erhållas ifrån landstinget, men väl ifrån Staten.
Då Utskottet afgaf detta förslag, förbisåg Utskottet ingalunda de nu, i anledning deraf, anmärkta förhållanden, ulan anförde fastheldre ännu icke i någon mån vederlagda skäl för beräkningens grundande på räkenskaperna för endast de år, då sist antagna författning i ämnet tillämpats; likasom Utskottet ock, då beloppet föreslogs lägre, än kalkylen utvisade, dervid afsåg möjliga fluktuationer i handeln. Emellertid anser Utskottet sig böra, i anledning af anmärkningarne, meddela upplysning om tullinkomsten under de sistförflutna fem åren. I detta afseende inhemtas af en från General-tullstyrelsens kammarkontor till Utskottet lemnad uppgift, att brutto-uppbörden af tullmedlen och afkortningarne derå utgjort: år, 1Ö43. 3. år 1847; Statsverkets medel • • - • • 4,478,450: 3?. 7- afkortningar • . •-* • • 209,911: 4- — återstå 4,208,53g: 33én ■ 7- eller i medeltal för fem år a • s • • 3,810,653: 16. — Efter afdrag för medium af spanmålstullen under dessa år 64,137: 45- 2*. jemte de af Rikets Ständer nu utöfver förhöjningarne beslutade lullnedsättningar, beräknade efter åren 1846 och 1847» enligt betänkandet N:o 28 27,502: 27. II. 91,640: 25.
\ya mötespassevo/ans-fonden Oförutsedda militärutgifter, utbetalningar af anslaget till Ordens-gillet, SerafimerOttenby stuteri Revisions-berättelseB. sid. 50—52. — 287 — Revisions-berättelsen. Utlåtanden». Passevolansfond, nya möten Passcvolansfondcrna, de förenade mötes Passcvolansfonden, Tross Pensions-inrättning, Civilstatens . Pensions-kassa, Arméens Pharmaceuliska Institutet Postverket Publika hus och byggnader i Stockholm Regementemas räkenskaper Reservationer mot Revisorernes beslut . Reservationer å statsanslagen Reservfonden Reservmedels-kassa, Jemtlands Restantier , . Revision, tiden för nästa Rikshufvudboken Tabellerna N:ris 1 och 2. Riksmuseum, Naturhistoriska . Riksstatens anslag, brister och bespararingar å utgiftstitlar, anmärkningar vid derå skedda dispositioner, Räkenskaper, Stats-verkets, formulärer för . Salpeter-fonden Sammandrag af Rikshufvudböckernas kapitalräk ningar. Tabellerna N:ris 1 och 2. Serafunerordens-gillet . — lasarettet Sjöförsvars-departementets Komviando-expeditions räkenskaper Skara Veterinur-inrättning Sko g s-institutet ... Skogsp Ian terings-kassan Slot Isby g g n ad s-m edlen Spanmåls-kreditivfonden Spanmål in natura, Stats-verkets . Stalloch magasinsbyggnaderna i Ystad Stamholländeriema Bilagan litt. G vid Stats-kontorels embetsförvaltning och redovisning Stats-verket, egentliga Bilagorna litt. A och B. vid Tabellerna N:ris 1 och 2. Statsverkets grundfond . ... — hufvudtitlar, särskilt anmälda anvis ningar derå, . — inkomster, bilagorna litt. Statsverkets ö/verskolter och brister sid. 4—6. 17. Bilagorna litt. A och B. vid „ 3. Stipendie-fonden, Kongl, och Hvitfeldtska „ 176—178. Stockholms allmänna Barnhus „ 164—170. — allmänna Garnisons-sjukhus „ 93—95.
Vattenverksägare må, under de tider då vattenbrist äger rum, för skattlagde vattenverk tillstänga kungsådra och använda hela den framgående vattenmängden för sina verk, med skyldighet dock att ej förhindra flottning, der sådan förr varit nyttjad, och alt der privilegierade fisken deraf bero, under sex timmar af dygnet bereda fisken fri genomgång. Rättighet till flottled medgifves i alla vattendrag, med undantag af den öfversta delen deraf, så långt up som flottning är möjlig, om den helt och hållet äges af en person, som då har äganderätt till vattnet, utan annan betalning än för tillfälliga skador af tramp och updämning å kringliggande ägor, hvarföre alla dammbyggnader skola vara så inrätlade, att de medgifva flottning, men denna rättighet inskränkas för mindre vattendrag, der flottled ej förut varit nyttjad, till de sex månader af året, då vattenmängden är störst, hvilken inskränkning, särskildt för hvarje vattendrag, af HäradsRätt bestämmes. 5:o. Då, i fråga om ändring eller updämning af, eller byggnad uti vattendrag, jord-, vattenverksoch fiskens ägares, eller trafikanters intresse, komma i strid emot hvarandra, medgifves, efter den pröfning och på det sätt, K. Förordmn af d. 20 Jan. 1824 föreskrifver, om vattenverks ändring eller utrifning, rättighet för den, som dervid har ett intresse af större vigt, att inlösa deras Den 3 December e. m, deras rätt, som dervid hafva mindre vigtiga intressen, med 50 proc:s förhöjning utöfver värdering. 2:o. DS K. M. och R. St:r beslutat, att jernstambanorne inom riket skola utföras på Statens bekostnad och blifva dess egendom, men den under arbete varande jernvägen emellan Köping och Hult härifrån utgör ett undantag, och då fråga upstått att, i motsats till hvad R.
Hvad Rikets Ständer i urte punkten anfört, rörande skyldighet för Domare att ställa borgen för Charlas-Sigillatas-medel, fann Kongl. Maj:t godt bifalla, hvarom allmän Kungörelse skulle utfärdas; och ville Kongl. Majit hafva infordrat Stats-Contorets underdåniga utlåtande i anledning af Rikets S.änders framställning, angående Chartas-Sigillatae-afgiften för löner och lönetillökningar m. m. Rikets Ständers andraganden i rarte punkten, rörande de i Postverkets räkenskaper förekommande balancer, fann Kongl. Majrt nu icke föranleda till någon åtgärd, då Kongl. Majrt redan förordnat om ifrågavarande balancers slutliga utredning. 8o Bil. till R. Sif. Just. Ombud sm. F.mb. Ber. den i5 J nn. 1834. 183f den 6 Januarii föredrogs. Stats-Con(.orets, i anledning af Rikets Ständers framställning i 1 r:te punkten, afgifva utlåtande, då Kongl. Mai:t beslöt allmän Kungörelses utfärdande om skyldighet för deni, sorn erhålla löner, lönetiliökningar eller andra förrnonei', att vid tillträdet uppvisa för tillfället köpt och påtecknad Charta-Sigiilata m. m. 112:0 Angående Post-inrättningen i Riket. Anmäld den i3 Mars s. å.
Utdr. d. 12 Maji 1835 97 justering hos Riks-Ståndeu insända § af Riksdags-beslutet, l>lef samma § Återremitterad med uen anmärkning, att du det i Conslitntions*Utskotteis Memorial N:o 68 uppgifna förslag till ny redaction af 72 § RegeringsFormen icke blifvit antaget, förfaller ock det, i sammanhang dermed, i berörde Memorial uppgjorde förslag till förändring af 78 § Riksdags-Ordningen, alt der skola införas orden: och Bancolags, hvadan Borgare Ståndet ansåg dessa ord böra utgå och sistnämnde § således böra oförändrad vid dess nu gällande lydelse bibehållas. S. D. Upplästes meddeladt Utdrag af Högvördige Preste-Ståndels Protocoll den 1 1 dennes, innehållande dels nämnde Riks-Stånds beslut, i anledning af Banco-Utskotlets Utlåtande N:o 112, dels inbjudning lill Med-Stånden, att i samma beslut sig förena, men denna inbjudning blef af Borgare-Ståndet icke anlagen, S. D. Upplästes meddeladt Utdrag af Högvördige Preste-Ståndets Protocoll den 11 dennes, innehållande dels nämnde Riks-Stånds beslut .öfver Banco-Utskottels Utlåtande N:o 141* dels inbjudning till Med-Stånden, alt sig uti beslutet förena, hvilken inbjudning af Borgaie-Ståndet icke antogs, S. D. Till Lag Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af denna dag till Rikets Ständer, angående Lag för inrikes vexlav, jemte de vid samma Kongl. Proposition fogade handlingar. S. D, Efter föredragning af Comtitutions-Ulskottets Memorial, N:o ia3, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, angående deras Åtgärder vid Memorialet N:o 75, förklarade Ståndet sig vidblifva sitt, i anledning af Coiistitutions-Utskotlcls Memorial N:o 75, fattade beslut.
De ordnade sig i långa rader och utförde en mängd konstiga evolutioner, lyftade vexelvis på armar och ben, vredo på höfterna och på hufvudet och sågo dervid så ängsliga ut, att man ej visste om man skulle skratta eller gråta. Hamburgarne klappade, stampade, vrålade och tjöto af förtjusning, orkestern skramlade med trummor, trianglar, tallrikar och andra skrällande instrumenter, mellan hvilka blott sällan fiolerna och blåsinstrumenterna kunde skaffa sig ljud. Det var ett infernaliskt spektakel, med hvilket jag ej kunde uthärda en half timma. Så mycket herrligare var det att vid återvändandet från teatern spatsera omkring Alster-bassinen, i hvars lugna, klara yta de kringliggande praktfulla hotellerna afspeglade sig, upplysta af oräkneliga gaslågor. Här ligger den ryktbara Jungfernstieg, som med rätta gör anspråk på att heta en af Europas ryktbaraste promenader. Och här ligga alla dessa hoteller, som likna lika många slott, byggda i god stil af de utmärktaste moderna arkitekter. De uppfördes nästan samtidigt och så fort att den ene byggmästaren ej hann att betrakta de andras arbeten; också erbjuda de mycken omvexling i afseende på de rika ornamenterna. Jag hade svårare att leta upp en boklåda i Hamburg än i sjelfva Ystad. Hvad innehållet beträffar, hade de mycken likhet. Jag frågade efter ett par moderna tyska arbeten i stats-lära och national-ekonomi. Sådant fanns icke, men i stället en oändlig mängd kalendrar och antologier i granna, granna band. Fina stålstick och vackra stycken i färgtryck prålade öfverallt, men föreställde nästan utan undantag badande skönheter, dryckes-scener, »upphålls-väder» och dylika ämnen. Jag såg ej en enda gravyr efter någon klassisk tafla, icke en enda af dessa madonnor eller heliga familjer, åt hvilka jag sedan i Rom fick fröjda mina ögon. Hamburgarne äro präktiga karlar, skickliga affärsmän, utan att dock ha det ringaste mot en oskyldig förströelse vid middagsbordet, biermuggen, spelbordet eller hos Peter Ahrens under ett förnöjdt kontemplerande öfver någon lättfotad skönhet.
Vidkommande derefter frågan oin »beloppet af elen kapitalrabatt eller provision, sorn vid ifrågavarande lån kunde högst medgifvas», erinrade kommitterade, att, enligt 2 mom. i reglementets 228 §, finge upplåningen "icke företasgas i annat fall, än att penningar inom riket blefve att tillgå mot ett pris, som »icke öfverstege kostnaden för det under år 1860 till fortsättning af Statens »jernvägsbyggnader utrikes upptagna lån». Detta stadgande innefattade ett bestämdt förbud att verkställa upplåningen, så vida derigenom anskaffade medel blefve för Statsverket dyrare, än sistlidet års utländska jernvägslån. Innan den under nu uppgifna uttryckliga förbehåll Riksgälds-kontoret ålagda upplåning företoges, måste följaktligen en noggrann beräkning uppgöras öfver hvad sistnämnda lånemedel verkligen kostat. Emot uppgörande af en sådan beräkning förekomma väl, att den verkliga, af kursförhållanden vid derför skeende liqvider beroende, kostnaden för ett i utländskt mynt upptaget lån ej kunde med tillförlitlighet beräknas och uppgifvas förr, än samma lån blifvit återbetaldt. Då nu 1860 års Stals-Utskottele Utlåtande N:o SS. 29 jernvägslån icke ens hunnit till hela sitt belopp inbetalas, kunde följaktligen de dermed förenade kostnader endast approximativt beräknas. Beräkningen försvårades dessutom derigenom, att vilkoren för berörda lån voro i flera hänseenden sinsemellan skiljaktiga, hvadan kostnaden för vissa delar af de upplånta medlen vore väsendtligen olika. Sålunda visade sig en betydlig skilnad ej allenast emellan kostnaden för den mot premie-obligationer erhållna lånesumman och det öfriga lånebeloppet, utan ock emellan kostnaden för den del af 4^-procent-lånet, som inbetalts af Tyska låneöfvertagarne och hvad som af Rikets Ständers Bank, dels redan utbetalts, dels framdeles skulle erläggas. Efter en omständlig beräkning af kostnaderna för 1860 års jernvägslån, uppgåfvo kommitterade, att medelräntan för hela lånekapitalet, 8,400,000 Thaler, utgjorde 4,949 procent.