Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag förra gången gjorde den anmärkn., som Utsk:n upptagit i i:sta punkten, hör jag förklara, hvarföre jag ej nu sökt göra densamma gällande. Jag hade nemi. trott, att opinionen derför ännu ej vore mogen; men jag betygar min fägnad såväl deröfver, att Utsk:n pag. 5 erkänt billigheten af ide'en, som deröfver, att Hr v. Troil behagat försvara den. Jag är altsä nöjd att hafva utkastat detta frö, som framdeles kan komma att gro, då i förening dermed medel kunna utfinnas att göra ideen tillämplig. Hr von Troil: Jag har icke uppgifvit någon fullständig redaction. Detta till svar på Gr. Horns första anmärkning. Men att det icke blefve svårt att i en sådan undanrödja Hr Gr:s invändn. tror jag mig kunna påstå. Ilvad hans anmärkn. om barndomstiden beträffar, så måste Grefven förlåta, att jag upprepar, det han vederlagt något, som jag icke sagt; ty jag har tqlat om den arbetsföra åldern, och det är icke barndomens. Frih. Boye: Jag begärde ordet, för att hos Hr Landtm, anhålla, det discussionen må blifva så kort som möjligt, d. v. s. icke utsträckas till onödiga ämnen, såsom anmärknrr, hvilka icke någon tänker fullfölja. Jag anselöfverläggningen böra inskränkas till de föreslagna punkterna, och att vi således böra öfvergå till pag. 7. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att lian, i den Den a5 April f. m. tanke att frågans föredragning derigenom skulle blifva redigare, låtit uppläsa usta punkten af Utskins svar på anmärkningarna, men ville nu, då öfverläggningen tagit en annan vändning, hemställa, om R. o. Ad. tillät, att man finge till öfverläggning företaga i Ista punkten af Utskins pag. 7 förekommande tillstyrkanden. Frih. Cederström: Då anhåller jag, att 3idje punkten må först afgöras, emedan derpå beror antagligheten af de förra.
N ärvarando: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre de Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Elmemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. Hepartements-chefen, Stats-rådet Almqvist, föredrog derefter i underdånighet Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 25 innevarande månad, hvaruti Rikets Ständer, med anmälan att mångfaldiga ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstodo att vid nu pågående riksdag handläggas, äskats att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 1 instundande Februari; och uppläste Hepartements-chefen derjemte ett af honom uppsatt förslag till svar å denna Rikets Ständers skrifvelse. Enligt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, täcktes Kongl. Majit i nåder gilla berörda förslag samt befalla att, i öfverensstämmelse dermed, nådigt Svar, sådant det finnes protokollet bilagdt, skulle på vanligt sätt till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo W. Tli. Strokirk. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 85. 3 lt:o 85. Ank, till Exp.-Ulsk. den 2 Fehr. 1860, kl. 12 nödd. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om öjverlåtande aj ett stycke mark jrån Eskilstuna Kungsladugård till egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad, Theofron Munktell såsom byggnadstomt för arbetare-bostäder; Gifven Stockholms Slott den 21 Januari i800.
Åkerhjelms anförde skäl ej inse någon blifvande förmån; ty att följande dagen efter deten mening blifvit anförd, få se den tryckt i allmänna Blad, innan Protocollet ännu blifvit justeradt, då rättelser ännu äro (illåtne, anser jag mera skadligt, emedan vederläggande genom Utdrag af ProJ tocollet alltid kemmer att föranleda till ett pennkrig, hvarvid den oskyldigt försvarande ofta kati komma att förlora genom underlägsenhet i skrifsätt. Ej heller anser jag ifrågavarande publicitet kunna jemföras med den allmänt erkändt nyttiga tryckfriheten, då tryckfriheten tillåter hvar och en, att fritt yttra sina tankar i skrift? Den 27 Januarii. skulle deremot åhörare af RiksStåndens öfverläggningar kanske hindra många att fritt yttra sina tankar endast stödda på öfvertygelse, men medvetande af mindre lycklig talaregåfva, och således ej vilja blottställa sig för kanske ofta partiska åhörares oblida omdömen. Efter min tanka så, om publicitetsfrågan vinner bifall, bör den till en början ske så inskränkt som möjligt, emedan det alltid framdeles blir lättare, att utsträcka en gifven rättighet, än att indraga den, och då bör först och främst de få tillträde till öfverläggningarnes afhörande hvilka tillhöra samma Stånd men ej äro Riksdagsmän, emedan de tyckas hafva rätt, att framför andra afhöra huru dess egna Representanter utföra sitt kall, samt dernäst de, hvilka för betydligare fastighet skatta till Staten, utan att någonsin kunna komma i fråga, att som Riksdagsmän deltaga i dess förvaltning. Min anhållan är således om Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalke«s proposi tion att på Riddarhuset endast tillträde tua lemnäs afhörande personer af vart eget Stand, samt sädane ofrälse Possessionater, som med sin Debetsedel kunna styrka, det de i för_ mögenhetsafgift årligen erlägga minst bo R.dr Banco. Skulle Proposition, i anledning af 52 §. i RiddarhusOrdningen ej kunua göras; så an-* Den *7 Jann nr ii. *31 håller jag att detta Memorial nätte till Riddarhusutskott blifva remiUeradt» N:o 2.
Eemälde Öfver-Direktör har sedermera uti särskilda till Utskottet inlemnade skrifter uppgjort beräkning öfver kostnaderne för ommyntning af det nu gångbara kopparmyntet, enligt hvilken, med antagande af Kongl. Maj:ts förslag till utmyntningsgrund, en brist eller förlust komme att för Kongl. Myntverket uppstå; hvaremot, om Hr Lefréns förslag godkännes, vinst på ommyntningen vore för Myntverket att påräkna. 3:o) af Herr A. O. Wallenberg, hvilken ansett Sveriges nuvarande myntsystem böra bringas, till sitt korn, i närmare öfverensstämmelse med andra civiliserade nationers bruk och, till sin vigt, med den i hela den vetenskapliga verlden antagna och erkända grammvigten, och med hänseende dertill framställt följande förslag till myntsys tern : 1 §• »Det Svenska silfvermynt, som hädanefter präglas, skall innehålla 8 delar fint silfver emot 2 delar koppar. Denna blandning kallas Myntsilfver. 14 Banko-Utskottets Utlåtande, A':o i k. 2 §. 1 st. prägladt Myntsilfyer, vägande 10 gramm, skall vara mynt-enheten och kallas Daler — 10 Mark Af silfvermynt präglas: dalerstycken, fem-markstycken, två-markstycken och markstycken. 4 §. Allt silfvermynt blifver af enahanda korn, samt vigt i förhållande till mvntenhetens, på det sätt, att 2 fem-markstycken, lika så väl som 5 två-markstycken, eller 10 markstycken böra väga lika med 1 dalerstycke. 5 §. Remedium i finhet får utgöra, såsom hitintills, 3 på tusendet öfver eller under den bestämda halten. Remedium i vigt får utgöra: på dalerstycken och 5-markstycken, 7 på tusendet och på 2-markstycken och markstycken, 10 pä tusendet, öfver eller under. 0 §. Af koppar utmyntas skiljemynt sålunda, att 50 fem-öresstycken eller 100 tvåöresstycken eiler 200 öresstycken väga 1000 gramm. 7 §.
Med anledning af Riksens Ständers och serrkildta RiksStånds framställningar , rörande en allmän Näringsfrihet , jemkning i Handelsoch SkråFörfattningarne m. m. äro af den för dessa Författningars öfverseende nedsatta Committée, underdåniga förslag så väl till förnyade Förordningar angående Handtverkerierna i Riket, samt gerningsmäns antagande på Landet, som till en ny HandelsOrdning, utarbetade och afgifna, hvilka förslag, anmäldes' den 20 November 1816, men uppskötos, för att, efter inliemtande af den fullständigare kännedom äm» Justitia Ombudsm. Emb et s Beritt elser, 405 nets vigt och grannlagenhet fordrade, till afgo'« rande företagas. Vidare har, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önskningar om VexelEörfattningarnes öfverseende, samt efter CommerceCollegii och Högsta Domstolens hörande, en ny Stadga angående vissa delar af VexelHandeln blifvit under den 12 Junii 1816 utfärdad. 1 De, likaledes enligt Rikets Ständers afsigt, förnämligast under den 14 Augusti 1816, samt den 31 Martii och 30 April innevarande år vidtagna åtgärder till öfverflödets hämmande, kunna af den afgifvande berättelsen om hvad sedan sista Riksdag i RiksStyrelsen sig tilldragit, närmare inhemtas. Stockholm den 14 November 1817. CARL KLINTBERG. Enligheten med det till R. H. S. Justitieombudsman Expedition insände Original, betygar: Ex OfEcio , Carl Ant. Koch. Förteckning uppå de af Riksens Ständer vid Urtima Riksdagen är 181 5 gjorda underdåniga hemställanden, hvilka blifvit Kongl. Majit genom Dess Kammar Expedition i underdånighet föredragne. Inkom till Kam. Exped. 1815* 1:0.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förev:de hemställan och dels att R. o. Ad., med afslag derå, skulle besluta, att de nu gällande föreskrifterne i afseende å helarksstämplar borde bibehållas; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, framställde först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå och de nu gällande föreskrilternes bibehållande, då svaren utföllo med många ja tillika med ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. § 2 mom. a, samt § 8 mom. 17 i förslaget. Biföllos med förbehåll om de rättelser deri, som af R. o. Ad:s nyss fattade beslut föranleddes. Utsk:ts hemställan om beläggningsstämpiar. Bifölls. Utsk:ts hemställan om vexelstämplar. Bifölls. Den 8 April f. m. 495 § 2 morn. b och § 12 mom. 1, sednare delen. Godkändes. § 3. Utskits hemställan i fråga om allmän stämpelfrihet för fullmakter m. m. Gr. Hamilton, Malcolm Walter: Utsk:t har här er känt riktigheten af den sats jag framställt, och det är endast fruktan för bristande framgång hos R. St:r, som förmått Utsk:t att ej upptaga densamma. Jag får derföre blott anhålla, att R. o. Ad., genom att antaga den af mig gjorda framställning, måtte visa att Utsk:ts fruktan varit ogrundad. Frih. Rappe, Axel Ludvig: För min del erkänner jag villigt, att motionären har rätt, men vi funno inom Utsk:t en så öfvervägande majoritet emot hans förslag, att vi väl sågo på förhand, att det hade inga utsigter till framgång inom de ofrälse Stånden.
A f bouppteckningen efter fru Augusti — hvaraf utdrag finnes i Klerekerska samlingen i Kongl. biblioteket — finner man, att hon var barnlös, att manej visste, hvar mannen funnes (han hade 1787 för skuld rymt från Stockholm) samt att hennes ende kände anförvandt var brodern Karl Salomoni, förste violinist i hofkapellet. Något porträtt af den framstående sångerskan har, oss veterligt, aldrig offentliggjorts förr än här ofvan. Det är en kopia efter en silhouett, hvilken egts af den ryktbare samlaren, prosten i Tyska församlingen Ltldecke samt n. m. är befintlig i den största enskilda porträtt-kollektionen i hela vårt land, tillhörig enskild person i Stockholm. Till Snorre. Med anledning af poemet » Iduns frågor » i n.r 39 af Idun. MxYlfin käre Snorre, ej jag vet, ~ * Ä&gt;~ Hvar jag skall söka dig, poet, Som hånat könet utan like. Men liki godt! Jag vet ändå, Att min epistel skall dig nå, Hvarhelst du dväljs i Svea rike. Ty Idun har en stor publik, — Trots din satir och andras skrik. Hvi skulle hennes värde falla? — Hon bjuder äpplen ur sin korg I bondehem och kungaborg, Och vänligt helsas hon af alla. Och, Snorre, hvar du träder in I trefligt hem med omildt sinn ' Och emot huslighet för ordet — Tro mig, man skall dig tyst bele, Värdinnan snedt på dig skall se, Och — Idun finner du på bordet. Vid 17 års ålder blef hon gift med violinisten vid hofkapellet i Stockholm Fredric Benedict Augusti samt debuterade den 25 november 1773 å Kongl. operan — då ännu befintlig i det s. k. Bollhuset vid Slottsbacken såsom Apollo i prologen till operan » Orfeus ». Omedelbart därefter erhöll hon fast anställning vid vår första scen, hvarefter, under årens lopp, följde titel och värdighet af hofsångerska samt ledamotskap i Musikaliska akademien. För Gustaf I I L s nydanade scen blef fru Augusti en prima ackvisition.
» Nu är här så fint som möjligt, och ampeln välsignar jag, det skära skenet gör hela stämningen. Eller hur, d u? » frågade hon Gurli, som beskäftigt lade sista hand vid kaffebordet. mamma, pappa, Erik, Gunnar, moster, tant, du och jag — j o, den är utmärkt, » kom — det slutligen förnöjdt, då kopparnes antal befanns vara fullt tillräckligt. » Spring nu bara efter liljekonvaljerna i salongen och ställ dem här, så är allt i ordning. ». Gurli slog sig ner i soffan och såg sig belåten om i deras treniga näste. Det var alltid trefligt där, tyckte flickorna, men så här med blommor och ljus var det rent af oemotståndligt. Det var helt enkelt den bästa vrån i hela våningen. » Usch, jag har riktig rampfeber, » klagade Anni, då hon fått blommorna i ordning. » D u är en riktig stygging, Gurli, som inte hjälper mig, utan bara säger: ' Du måste hålla tal '. » » Jag har aldrig sagt, att du behöfver hålla tal, » genmälte den lugna Gurli, » du behöfver bara säga, att vi skola sakna dem och önska dem lycka. » » Ja, det är vackert så det! Jag får gråten i halsen, det känner jag, och då farväl med min oratoriska talang. Men det får gå på inspiration, så godt det kan, och nu hämtar jag hit de gamla, så vi alla äro samlade, då hedersgästerna komma. » Och borta var Anni för att om en minut föra med sig far och mor samt de båda äldre damer, som inbjudits till flickornas lilla fest. Det var en afskedsfest, som de gåfvo i sitt eget lilla rike för tvänne barndomsvänner, som i dagarne aflagt sina respektive examina och nu skulle lämna det hem, som de allt se ' n sitt första studentår ansett som sitt eget. » Hör du, mor, stumporna tyckas ha ärft din talang att ställa till kafferep. Var det inte på en så ' n där farlig tillställning du knep m i g? » skämtade pappa Berg, då Gurli väl fått gästerna placerade efter rang i de mer eller mindre bekväma stolarne. » Konsten är bara att hitta till mun i det här egyptiska mörkret.
Jag kan icke finna alt denna svårighet skulle i ringaste mån blifva större än den nu är, ty en person kan ju anmäla sig för 300 k:rs tillverkning, men bränna något deröfver. Han erlågger då skatten i förväg för 14 dagar efter 300 k:r i dygnet. Han bränner något öfver detta och då stadgar 43 § tydligen: att om i större bränneri tillverkning under en månad skulle komma all öfverskjuta det belopp, hvarföre anmälan skett och afgift blifvit erlagd, vare tillverkaren pligtig, att inom 8 dagar efter månadens utgång till Landt-ränteriet inbetala den afgift, som för sådant öfverskott sig belöper, samt att, om öfverskottét öfverstiger jl0 af det anmälda beloppet, afgiften förhöjes med en | utöfver den bestämda skatten. Om således tillverkaren har anmält sig för 300 k:r, så kan han bränna 330 k:r på dygnet och för de 30 k:r, som äro öfver, får skatten erläggas efter samma beräkningsgrund, som för de 300 krna. Man kan således efter Utsk:s förslag anmäla sig för hvilket belopp som helst emellan 300 och 1000 k:r och bränna en 7,(T deröfver. Om nu icke något maximum finnes, så upkommer ej någon större svårighet derigenom, ulan man anmäler sig t. ex. för 2000 k:r och kan bränna 200 derutöfver. Jag finner icke att deraf kan uppslå någon svårighet, Den 27 April f. ra. 493 sä snart 10 § om uppmätning oell 43 § om det belopp, hvarmed tillverkningen får öfverstiga det anmäldt» beloppet, finnas. Icke heller tror jag att de skäl här blifvit anförda, ali bränvinsfloden skulle derigenom lössläppas, hålla streck, ly såsom redan förut blifvit anmärkt, beror produktionen ovilkorligen ytterst alltid af konsumtionen. En talare har visserligen anmärkt alt produktionen för det kommande året icke kan vara på förhand känd. Della skäl är blott skenbart.
s 670 — 676, bif. af Adeln, IX s 167, afBondeStåndet, IX s 177, af PresteStåndet, IX s i85, af BorgareStåndet, IX s 190. Underd. Skrifvelse, X 1. s 289—291. Byggnader, om alt deltagande i underhållet af allmänna, må beräknas efter Hemmanens Bevillningsvärde; Motion, remitt. till Ekonomiutskottet, II s 1211. Utskottets Utlåtande, VIII s 164 — 178, bif. af Adeln, IX s 182, af PresteStåndet, IX s 188, af BorgareStåndet, IX s 191, af BöndeStåndet, IX s 195. Underd. Byggnadshjelpens förvandling, om; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s i25i. Utskottets Utlåtande, IV 1. s 897, 898, bif. af Adeln, IX s 2.5i, af BondeStåndet, IX s 257, af PresteStåndet, IX S 203. —. ordning, om fastställande af en viss, för Städerna; Motion, remitt. lill Ekon. Utskottet, II s 1254. Utskottets Utlåtande, VIII s 182 — 190, bif. af Adeln, IX s i83, af PresteStåndet, IX s 189, af BöndeStåndet, IX s 19b, af BorgareStåndet, IX s 206. Underd. Skrifvelse, X 1. sigg201. BiksdagsBeslutet, §. 44- ByggningaBalken, 26 Cap. 1 §., om ändring af.
Väl funnit Riksens Ständers vid 1809 års Riksdag gjorde framställning, att Kronans Lösningsrätt till samma Hemman måtte på de uppgifne vilkoren, till Aboerne upplåtas, komma att förfalla; men då Riksens Ständer vid sistförflutne Riksmöte ansett, att de så kallade Séhlegelske köpegodsen i Halland, hvar roed förhållandet i det hufvudsakligaste befunnes vara enahanda, som meri de Trippiske Hemmanen, borde till Kronan återlösas och denna fråga, på sätt Kongl. Majus särskildta derom nu aflåtna Nådiga Proposition innehåller, blifvit till Riksens Ständers Eget vidare afgörande öfverlämnad, har Kongl. Majit i Nåder godtfunnit, att jernvall nu framställa förevarande ämne, om de Trippiske Hemmanens inlösande , till Rikets Ständers pröfning: och vill Kongl. Maj:t dervid tillika meddela Riksens Ständer, det Kongl. Maj:t i detta ämne är af den tanke, att de Innehafvare af Trippiske Hemman, som aro Svenske män, och hvilket med 39j|:dels oförmedlade Mantal deraf inträffar, borde i likhet 208 Betänk, otn Trippiske Köpegodstn i Halland» rned hvad Kongl. Maj:t i afseende på de Schiegelske Hemmanen i Nåder ansett, förblifva i sin besittning orubbade; och frågan om desse 39 i|:dels Hemmans Inlösen, på grund af Kronans ratt dertill, för nu och i framtiden således förfalla; hvaremot och enär de öfrige 159! oförmedlade Mantal äro i utländske Mäns händer* hvilka deraf draga en årlig, ej obetydlig inkomst* som går ur Riket, Kongl.
Har straff förfallit eller tid till afbrutet åtals fullföljd blifvit försuten, efter hvad i 5 Kap. 13, 14 eller 16 § sägs; vare dock målsägande ej derigenom betaget att det skadestånd söka, hvartill han eljest kan berättigad vara. 8 §. Målsägande är den, mot hvilken brott begånget är, eller som deraf förnärmad blifvit eller skada lidit; så ock den, som för den förnärmade eller skadade målsmannarätt äger eller eljest satt är att talan föra. 7 Kap. Om religionsbrott. 1 §. Hvar som hädar Gud, eller lastar eller gäckar Guds heliga ord eller sakra menten, dömes till straffarbete från och med sex månader till och med fyra år. Sker det af obetänksamhet eller lättsinnighet; vare straffet fängelse i högst sex månader eller böter. 1 § Gör man gäckeri af Gudstjensten; straffes med böter eller fängelse i högst sex månader. 3 §. Idkar någon handtverk * eller annat arbete å Söneller högtidsdag, emellan klockan sex om morgonen och klockan nio om aftonen, straffes med böter, högst femtio Riksdaler, utan det sker till egen eller annans nödtorft, som uppskof ej tåla kan. Lag samma vare. om kramlåda eller annan bod å sådan sabbatstid till salu öppnas. 4 § Begår någon brott å sabbatstid; varde den omständighet såsom försvårande ansedd. 8 Kap. Om förräderi; så ock om andra för Rikets säkerhet menliga brott. 1 §.
Skulle nu Utskottet vid regleringen af Hufvudtiteln hafva för knappt tilltagit, så tror jag, att Riksens Ständer göra en orättvisa, då de önska att lönerne skola utgå, och medel dertill icke finnas. Är förhållandet åter motsatt, och Utekottet tror, att titeln medgifver lönernes utbetalning, så tror jag att den bör ske qvartaliter, och att titelns summa bör minskas med det nya anslagets belopp. Detta har egenteligen afseende på lönerne för ProtocoIlsSecreterarne och Cantzlisterne uti JustitiaeRevision ehuru jag tror samma omständighet gälla i afseende på Secreteraren i JustitiaeCantzlersExpeditionen, i hvilket afseende jag åberopar Herr Ehren-, borgs yttrande, att då Riksens Ständer bestå en Secreterare åt sin Ombudsman, de väl äfven böra bestå en sådan åt Konungens, Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Goran: Jag misskänner ingalunda dea constitutionelle Representantens skyldighet, att vara noga vid beviljandet af de allmänna anslagen, men jag tror ock att det gifves en annan pligt, som år lika constitutionel, den, att erkänna de allmänna behofven. Jag tror, att först når man kan bevisa, att ett föregifvet Statsbehof kan undvikas, eller år mindre angeläget, först då kaja man såga, att ett anslag ej är nö - jyen 5 Julii f. m. (digt. I anledning af den förundran Friherre Ankarsvärd yttrat, att personer linnas inom åtskilige verk, sorn åtnjuta tjenstledighet och behålla lönerne, får jag upplysa att sådant skett, emedan, då man undantager förtroendes tjensterne, Kongl. M'jt ej åger rått att afsätta någon från lönen, och emedan Embetsmin kunna af ålder och sjuklighet blifva urståndsatte att för. råtta sin tjenst, utan ett man kan tillsäga dem att lämna den. Sådant har håndt vid flere Expeditioner, och deraf har inträffat, att personer innehafva löner och tjenster, som de ej nu mera förestå, men som de oklanderligt förestått.
Fyra lägre LärdomsSkoIor utf. tillsamman till - » 600 Tvenne högre Narings-Skolor d:o 300 ■ v T:t 1800 hvarifrån afgå i förhållande till Skolornas nuvarande Lönetillgånger i Con 162 tant För Lunds Stift befinnes således brista Götheborgs Stift. Götheborgs Trivial-Skola.- Alla Lärarne tillsammans, kronotionde Socknegångsmedel 10o Collect D:o Jj0 35 Här föreslås En högre Lärdoms-Skola med 2.ne Närings Glassér till 490 Tunnor, likväl med minskning i förhållande till den Contanta tillgången Uddev alla Trivial-Skola .■ Bada Lärarne tillsammans, kronotionde, Socknegång och af Staden - Har föreslås Jan högre Lardoms-Skola med 2:ne Närings-Classer till 410 Tunnor, likväl med minskning i förhållande till den Contanta tillgången Halmstads Trivial-Skola: Båda Lärarne tillsammans, kronot., af Skolehemman och Staden - Här föreslås En högre Lärdoms-Skola, lika med den i Uddevalla - Warbergs Trivial-Skola.- Båda Lärarne tillsammans, kronot. och af Skolehemman - Af Staden 17126 — Privata dispositioner 12 6 Har föreslås En lägre Lärdoms-Skola, lika med den i Ekesjö; men med minskning i Spannemålslönen &c. - Strömstads Pedagogie Skolmästaren, kronot. och af Staden Här föreslås En lägre Lärdoms-Skola, lika med föregående, men utan afseende på Contanta tillgången - För Götheborgs Stift befinnes således brista Calmare Stift. Calmara Trivial-Skola: Alla Lärarne tillsammans, kronotionde och Soeknegång - Nuvarande standi» Ldniri»s-Stat. Allmänna medel. Spanne mål. T:r arp Contant. Enskilta medel. Allmänna medel. p Enskilta medel. 5panne mål. Spanne mål. R:dr sk. Brist. Spanne mål. Här föreslås En högre Lärdomsskola lika med Enköpings, men -med minskning SCc. För Calrnare Stift befinnes således brista Carlstads St ift.