Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Wid öfwcrwägande af de ätflillige mistbruk och olägenheter som kunna föranledas genom tillämpningen as nn gällande Författningar angående justeringen af Mätt, Mål och Wigter, hafwa Riksens Stander, till afhjelpandc deraf och till winnande af större lätthet wid berörde justering ansett sig böra hos Eders Kongl. Majit anmäla deras underdäniga önskan, det mätte följande puncter häs dancfter blifwa till efterlefnad i Räder stadgade. i:o Att de Landtmätare eller andre skicklige personer, hwilka Landtmätcrie-Contoirct wedcrbörligen förordnar, ma wara berättigade att efter gällande Taxor pä förestriswit sätt, justera Mätt, Mäl och Wigter, samt med bebörigt niärke jemte äratals och mänadS utsättande Kröna te sälcdes justerade piccer Liv Att Stockholm och Rikets öfrige Stader, jemte Sillsaltcrie -Idkare i Götheborgs och Bohus Läns Skärgärd mä äga att hos Landtmäterie-Eontoiret tillIusterare anmäla den eller de personer till hwilka de sjclfwa-hafwa förtroende, hwarcfter Landtmäterie-Contoiret om de dertill finnas ffickligc sitt förordnande för dem utfärdar; ankommande det pä Städerne eller berörde Sillsaltcrie-Idkare, att med desie justerare betinga sig de betalnings - willtor, hwarom de kunna öfwerenskomma. Zw Att justering af Mätt, Mäl och Wigter hos dem, som hafwa Handelsrörelse borde ske hwarje är, men att de som sädan rörelse dufwa, icke mätte wara pligtige att läta Kröna de kärl, hwaruti wäta eller salta waror för, säl, Ridd. och Ad.prst. S:tr Land. s:dr» Afd.
Räntmästarnes remisslage, och således det allmänna Anslaget till remisslage med motsvarande belopp förminskas; men då, oaktadt nämnde utgift i medeltal utgjort 2,793 r:dr, berörde förslags anslag för detta ändamål blott upptagit 1,300 R:dr, ansåg Departements-chefen endast sistberörde belopp kunna från förstnämnde anslag afdragas. ll:o. Med afseende å den förutnämnda förändrade regleringen af Ijuspenningemedlen, erinrade Departements-chefen, hurusom Anslaget till slcrifmaterialer och expenser samt ved och ljus, hvaraf nämnde medel hittills utgått, borde minskas med ett mot desamma svarande belopp, utgörande tillhopa 7,676 r:dr 32 sk. Kongl. Maj.ls Prop. om Statsverk, lii .'SO. 33 Beträffande härefter sådana å nu ifrågavarande Hufvudtitel erforderliga anslag, hvilka borde anvisas å de tillgångar, sorn komme att för tillfälliga behof afses, anmälde Departements-chefen i underdånighet: l:o. Styrelsens för allmänna Vägoch Vattenbyggnader underdåniga memorial af den 24 Maj 1848, deruti, lill åtlydnad af Kongl. Majrts under den 18 förutgångne Oktober meddelade nådiga befallning, Styrelsen, efter behörigt verkställande af den närmare undersökning, rörande de emellan hufvudstaden och Drottningholms lustslott befintlige broars läge och byggnadssätt, som, med hänsigt till väckt fråga om samma broars iståndsättande, ansetts nödig, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnat de serskilda projektritningar och kostnadsförslag, som, på grund af nämnde undersökning, blifvit utaf Löjtnanten vid Ingeniörkorpsen Leijonancker upprättade; dervid, i enlighet med dessa förslag, styrelsen dels, under antagande, att den nu begagnade kortaste vägsträckningen, med broar vid Traneberg, Nockeby och Drottningholm, komme att bibehållas, för broarnes ombyggnad framställt fyra alternativer, nemligen: l:o.
Han har blott ögnat öfver den sista halfdelen, han förmår icke läsa det i prästens närvaro. Tårarna störta utför hans kinder. Bakom de kärft stiliserade orden, skrifna i medvetande om, att brefvet måste läsas af andra, innan det når fram, gömmer sig en känsla, hvars styrka och djup han aldrig förr tycker sig ha anat. Hur illa han lönat denna kärlek! Hur illa han uppfyllt sina plikter mot alla, som älskat honom. Öfver alla har han hopat skam och sorg. Och nu är det för sent att godtgöra. Den enda tröst, han kunde skänka dem i bedröfvelsen, vore om han ginge ur världen som en kristen. Dagarna äro ljusare nu. Sakta sjunker solen mot Söndermarkens violetta skogar; de sista strålarna flamma som eldslågor i kastellkyrkans fönster och kastas därifrån som skimrande reflexer in i Struensees fängelse. Så når honom hvarje dag några brutna strålar af himmelns ljus. Han sitter hopsjunken på kanten af sin brits, med nedböjdt hufvud. Han har åldrats märkbart under den månad, som förflutit. Ansiktet med den gulbleka hyn och de infallna kinderna liknar en gubbes, och ögonen ha samma milda och matta uttryck, som en döendes, när lifsnerven brustit i kampen mot lidandet, och hela tillvaron stillnat i väntan på slutet. Många världsliga ting ha på sista tiden tagit hans uppmärksamhet i anspråk; men därför har han icke försummat omsorgen om sin själs frälsning. Detta är det enda väsentliga, och allt annat än ingenting i jämförelse därmed. Allt sedan den 20 Mars, välsignad i åminnelse, är han en kristen. Då kom nåden öfver honom, vid prostens ord, hvilkas genljud han sedan ständigt hört i sin själ: – Upphör då att vara en olycklig människa! Tro på Jesus, så äro era synder förlåtna, och er död skall för er bli en ingång till evig salighet! Sedan dess har han verkligen icke känt sig så olycklig. Tron är i hans hjärta. Ännu anfäktas han visserligen af tvifvel, ty gamla fördomar ha stor makt öfver sinnet; framför allt kommer den tanken ofta igen, att han efter döden skall helt och hållet upphöra. Men han kämpar ärligt däremot, och i den kampen står prosten trofast vid hans sida.
Dukvucl-^kcielninAar, ak liv ilka elen eva omfattar säciane kekok, som korcira stänciiea anslgb, oek lien anclra saclane, kör kvilka utom»rcleilt1i«e anslag, antingen kör en ZänA eller kör längre eller kortare ticlr^mcl, ekter köremälens olika keskaikenliet, äro ak nöclen, kar jgA trott mi^ köra ekter enakancla »runci åtskiljs lie kekok uncler Diks-8taten8 4:cle liukvuci-litel, kör kvilk:>8 k^ilancie jaA i uncleil1alli«iiet anser, att melkel nu mäste ak Dikets 8täncler ke^äras." "Ilvac! clä korst an^är lie eller skär/cir^a utsikterna cuxier nämncie iiukvucl-Ditel, kvartill nu, enligt iiiks-8tateu, är anorcinaclt: i eontant 2,671,506: mecl uncler ^enninFe-lönerna inke«ri^na 24,419 tunnor s^anmäl, a 7 D:clr tunnan; Inllelcia räntor, ekter marke^unA, ^ä körsla^ . 1,210,292: lncielcl sjzanmäl, 20,106 j tunnor, ä 6 D.clr t:n 120,669: Oinlieici s^anmäl, 17,354^ t:r, ä 6 D:cir t:n 104,073:
Skynda dig, så att jag slipper väntal finnas tårar han vänder äter. • fiolen tar han, ändå på jorden! Pa trappan sitter ett glädtigt stråktag Men en pilt och gråter. däröfver drar lian. är Se, stora tårar Där ur ögat kvälla, hälft en främling glädjen vorden. » Anna Roos. dansa toner (Alfaro) ifrån fiolen, och ned för kinden som de länesamt välla. från sommarsolen. strålar dansa (Illustratör: D. Ljungdahl.) Q) Femte SOPHIE. scenen. ELISE. SOPHIE. Hon ville inte gål Och ändå springer hon som en toka för att hinna dit först. ELISE. Det förstår jag sä väl. När nian är road af dans. SOPHIE. Dansen är ett och förställning ett annat. — Att trösta oss med löftet om sina så kallade intryck! Hennes intryck! — Och så pikant hon var mot John! ELISE. Ja, ett ögonblick tänkte jag verkligen säga henne — SOPHIE. Säg aldrig något till en kvinna, som inte fattar, att en karl kan neka till en bal! — Nå, hörde du om » tonen hos Marie »? En passande anmärkning för Charlotte. Ha-ha-ha I ELISE (häftigt:) Men du höll ju med henne? SOPHIE. Förlåt, jag är inte bjuden, jag. Sjätte DE FÖRRA. (Sedan) ELISE. Först ett ord till John om att vi komma. SOPHIE (går.) ELISE (börjar att skrifva. Hon talar-.) » — så lycklig, att jag tillåter dig ge mig en kyss i kväll, när helst du kommer åt. » (Man hör häftiga och uppi-epade ringningar. Idet hon förseglar bref vet:) Kors, så hon ringer! Och det för en bal, hon alls inte ville gå på! (Illustratör: scenen. KAMMARJUNGFRUN. ELISE. SOPHIE. Det trodde jag aldrig! Och att skicka Gustaf hit, midt i brådskan! ELISE (klappar händerna:) Så roligt, så roligt! Ha-ha-ha! Charlotte kommer nog att bli förvånad. Dock vardt den lönen mer än, och gråten SOPHIE. scenen. GUSTAF.
I 2 Allm. Iieav.~ och Elon.-UIskottets Betänkande, N:o 64. Efter Utskottets tankn, innehåller detta stadgande alla de föreskrifter, som kunna vara af nöden för vinnande af det ändamål, soin motionären åsjltat, att nemligen utrikes Läkare ej må få i Riket practisera, utan att de ega dertill erforderlig skicklighet. Motionären har också icke ifrågasatt något tillägg till detta stadgande, utan endast föreslagit en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om iagttagande deraf, och en sådan anhållan anser Ulskotlet destomindre lämplig, som det ytterst måste ankomma på Kongl. Majrts Nådiga pröfning, örn och med hvad villkor den för vissa fall medgifne befrielsen från det föreskrifne profvets afläggande, må ega rum. I anseende härtill får Utskottet vördsamt tillstyrka, att det af motionären härutinnan väckte förslag måtte förfalla. Stockholm den 2 Juli 1840. Ank. till Exp. Utsk. den ii Juli, kl. 4 e* Betänkande, i anledning af vädd motion om BergsCollegii upplösning och dess förändring till en BergsVet enslcaps-Academie. Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets handläggning remitteradt memorial, har Lars Boethius, från Stora Kopparbergs Län, föreslagit, att, som den förmyndarevård öfver andra, hvilken Bergs-Collegium haft sig uppdragen inom Berg-väsendet, inverkat i hög grad ofördelagtigt på utvecklingen af Bergthandteringens serskilda grenar, nyssnämnde Collegium alltså måtte i sådan egenskap upphöra, och hädanefter utgöra en BergsVetenskaps-Academie, hvars bestämmelse endast och allenast skulle vara spridandet af de för Bergsbruket nyttiga och nödiga kunskaper; och hafva Riksdags-fullmägtige Peter Persson och Lars Larsson från Örebro Län samt Jan Eric Janssen från Wermlands Län med Boethius sig förenat. Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; och hvad först frågan om.
Riksdagsutgifternes bestridande anslagne medel utgå; uti h v i 1 kret beslut de öfrige respective RiksStånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Ut Supra. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdigen i Stockholm eftermiddagen den II Augusti 1823. S. D. Remitterades till: Banco-TJthkoUet: Herr von Hoheohauseus, Michiel, den i Ven II Augusti e, m, 409 dennes förmiddagen på bordet lagde motion, att BancoUtskottet måtte anmodas, att vid det tillfälle, då Statsoch BancoUtskotten till Riksens Ständer inkomma med deras sluteliga Betänkande, rörande Financeregleringen, tillika afgifva förslag till de föreskrifter för Riksens Ständers Fullmäktige i Banker, hvilka, enligt 32 §. i Riksdagsordningen, åligger BancoUtskottet att Fullmägtige meddela. Ut Supra. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets densi sistl. Julii under N:ris 360, 363,365, 366, 367 och 368 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden, öfver gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1:0. I frågan om utbyte af 2lne Indelningar vid Kongl. Om tillökning i anslaget för ModellKammaren och Mechaniska Skolan; 3:0. Om LandsStats Tjenstemans rätt, att, vid 70 års ålder, få på IndragningsStaten upp föras, till åtnjutande af pension, svarande mot hela deras innehafde Lön; 4:0. Rörande Herrar Landshöfdingars pen-i sionsrätt; h;o. Otn Häradshöfdingars pensionsrätt; Den Ii Augusti e, m. N:o 6:o Om Kongl.
December 1860 angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller destillerade spirituösa drycker, förekomma stadganden: i 6 §: att rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin icke må tilldelas annan än den, som har god frejd, gjort sig känd för ordentlighet, kan försvarligt skrifva och räkna, samt pröfvas i öfrigt tjenlig vara; i 7 och 14 §§.: att, sedan förberedande åtgärder blifvit vidtagne, för stad af Magistraten och Stadens Äldste samt för landet af Socknenämnd, Sockenstämma och Pastor, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande eger bestämma utminuteringsoch utskänkningsställenas antal, samt att rättigheterna kunna få, i den ordning 10 och 15 §§. föreskrifva, tilldelas personer för tid af till och med tre är; och i 14 § 2 moni.: att fråga om i föreskrifven ordning tillkommen utskänkningseller utminuteringsrätts å landet upphörande sedan tiden för dess tillvaro tilländalupit, skall behandlas på enahanda sätt, som frågor om inrättande af nytt utskänknings eller utminuteringsställe. Vidare innehåller författningen föreskrifter huru den, som vunnit utskänkningseller utminuteringsrätt, skall densamma utöfva samt ansvarsbestämmelser för öfver - 524 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. J\1> 279. skridande af dessa föreskrifter, af hvilka en del äro af den art, att om öfverträdandet upprepas, utskänkningseller utminuteringsrättigheten förverkas. Nu inträffar att, sedan i stadgad ordning Kongl. Majrts
Villsainrnans oelr da de88a utgifter, nti RädiZt brek den 30 RuZnsti 1842, föidlaiats vala af besliaikenbet att ständiot utAä, får jaA underdäniAst Ilein8tälla, »nr icke äfven dera8 uppförande pä 8tat lior af kibets 8tänder i Räder äsliss." "Xkven torde Hibets 8tänder8 uppinäidsainbet böra fä8ta8 pä an^eläAenbeten deraf, att, till betäckande af de för 8tat8-Verket uppkomna kostnader Aenoin 8ödra ^bataljonens vid bobus-bäns beAernente körändrinA till? vidare till likbet ined roteradt Infanteri, »fverskottet ak de inde1uii!»8räntor, 8orn förut ili^ätt ensamt till bustbällarne vid nämnde bataljon, fortfarande varder 8täldt till bdeis Xon^l. IVIaj:ts Rädisa di8p08ition." "Vid indeldta Vrmeens lönereAlerinA är 1833 ldekvo under rubrik: /»> C»»»/, ät nedannänrnde beZementen beviljade följande 8unrnror, ileinliAen: börste bif-6renadier-beoementet 245: 14. "kekodvet ud lit8tvuelltu /o v rdrde/d^a ^v izrc-ezr liuv lunge vuvit in8edt oell, till eil del, ulven lzlidvit udl^elnt genorn de vid indeldtu Ouvulleviet invättude Lxered-Lovudroiler, livuvtill doeli ends8t 8tut 6nne8 njl^döldt ett un8lug ut 22,000 Vid 8i8t1övdntiNi Kill8dug lleguvde kongl.
Marie Henriette gaf sin hand åt löjtnanten, sedermera kaptenen, vid Skaraborgs regemente friherre Broder Axel Edvard Leijonhufvud och framlefde med honom, mesta delen bosatt i Sköfde, ett det lyckligaste äktenskap, tills maken under en utrikes resa år 1885 afled i Schweiz. Äktenskapet var barnlöst. Efter mannens död har friherrinnan L. fortfarande varit bosatt i Sköfde, lefvat bland kära minnen och i tysthet lindrat nöd och bekymmer hvar hon funnit dem i sin väg. Hon var mycket godhjärtad och därtill en upphöjd, ädel personlighet, hvars minne troget kommer att bevaras i mångas hjärtan. Belgiens första kvinnliga läkare. I dagarne promoverades vid universitetet i Brussel till medicine d vktor fröken Clémence Everard, som med stor heder aflagt sina medicinska examina. Fröken Everard ä 26 år gammal och bar i sju år studerat vid universitetet. Det är första gången en kvinna aflagt medicinska examina vid ett belgiskt universitet, ehuru ett fruntimmer, som i Bern vunnit doktorsgraden, för flere år sedan erhöll tillåtelse att praktisera i Belgien. Teater och musik. Kungl. operan. Fru Vendela Anderson-Sörensen fortfar att gastera. Af de roller hon hittills utfört — då detta nedskrifves, hafva vi ännu ej sett henne som Adéle i » Svarta dominon » — står ovillkorligen hennes Zephyrine i » Diamantkorset » främst. Hennes sång och spel, särskildt i andra akten, sammansmälta här till ett helt af synnerligen framstående värde, och prestationen i dess helhet måste tillerkännas en hög rang i konstnärligt hänseende. Att stämman genom så lång frånvaro från scenen förlorat åtskilligt i fraicheur, är ju ej att undra på, men detta märkes föga på grund af det utmärkta sätt, hvarpå den användes. Fru A.-S:s gästspel må- ste betraktas som ett af de intressantaste på senaste tiden. Ett gästspel, som också motsetts med stort intresse, är fru Jungstedt-Lindens. Hon uppträdde också för första gången i söndags i Frederics roll i » Mignon » och rönte i detta föga betydande parti mycken fiamgång. Man torde kunna hoppas, att hon snart får framträda i någon mera betydande uppgift.
Utdrag dtn JO Augusti 1S29. 29 N:o 78, öfver motioner om ändring af strafdagame för stöld ra. m; N:o 79, öfver motion örn ändring af Rättegångseller Fatalie-timman vid Haradsiätteme; N:o 80, Öfver motion' om förklaring öfver 5 celi 6 i 25 Cap. Rättegångs-IJalken.j N:o 81, öfver gjorde förslag till ändring af 1 Cap. 12 §. Rättegångs-Balken ; N:o 82} öfver motion om en allmän förklaring, sora föreskrifver, huru Domslut skola lörfattas , och N:o 85, i anledning af motion örn stadgande, huruvida Charlas — SigU latt» — Försäljningsman är att anse såsom Uppbördsman eller ej, S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 60, i anledning af erhållne återremisser å Utskottens Betänkande, N:o 21, om behofvet af ny Provincial-: Eakares tillsättande i åtskilliga delar af Rikefj ogillades Betänkandet N:o 21, och bifölls U13 låtandet N:o fio, 30 Prot. Utdrag den 10 Augusti 1829. S. D. Stnts-samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens ytterligare Utlåtande, N:o niet! anledning af erhållne återremis* ser å Utskottens Betänkande, Nio 23, om uppmuntran till JE. Ekenmarkdess hustru och tvänne Systrar, för af dem införda förbättringar i väfnadskonsten, hlef, vid nu för* nyad föredragning, af Ståndet, som den 39 sistlidne Maji bifallit Betänkandet N:o a3, gilladt, i afseende på föreslaget tillägg i det förut afgifna, samt för öfrigt lagdt till Handlingarne. S. D.
Gör det tillfyllest, att Mantalsskrifningen förrättas i nägon af Socken-PresterneS närwaro — eller bör (enligt Protocolls-Utdrag fran Högwördige Prest, Ståndet, samt Wällofiige Borgare-Ståndet) sa wida ändamälet af en säkrare Conty-ll stall genom Prestens inställelse winnås, äfwen LandshöfdingenS Ombud derwid wara tillstädes? r?:o, Wid 2:dra Mom. Skall tiden för pn Anglings antecknande i Mantal wara inne, sa svida han före utgången af de fyra första mängder af skatte-äret binner till fyllda 15 ar — eller stall han (enligt ProtocollsUldrag frän Hederwärda Bonde - Ständer) fran Mantalsskrifning wara befriad, sä snart han intet fyllt rs:de äret, redan före Mantalsförrältningens dag. ' " 14:0. Wid 5 Art. 4 §. Skall antalet Borgare bland Taxeringsmännen bestämmas i första Clafiens Stader till 12, i andra och tredje Clatzens till 9 — eller bör (enligt Protocolls-Utdrag frän Höalofiige Ridderffapet och Adeln) ert lika antal Ledamöter fastställas, bland stattstyldige af alla Stand, sä wida tillgäng dertill finnes. 15:0. Bör antalet Borgare bland Taxeringsman i fjerde och femte Clafiens Städer blifwa 6, såsom Utskottet det förestagit — eller bör (enligt PrMolls-Utdrag frän Wälloflige Borgare,Ständet) 26i8 Den 12 Augusti. det) ett förökadt antal af inalles 9 Borgare, äfwen i des'e Städer tillatas 16:0. Wld 6 Art. iz §.
Det föreföll mig i detsamma, som om fru Dagmar märkte det, och detta bragte mig icke i misstämning. Jag var förvånad öfver denna känsla, men hann ej ens reda den inför mig själf. Ty när jag bugade mig och tog fru Dagmars hand, gaf hon mig en blick, som om hon i en handvändning fattat hela situationen. Den var på en gång strålande varm, öfverraskad och öfverseende. Den bragte som ett slags hemligt förstånd mellan henne och mig, och innan jag visste huru, var jag inblandad i ett samtal, som gick ut på att visa, att min hustru var klen och behöfde stärkas. Hon var nedstämd och behöfde förströs. Och nu hade damerna öfverenskommit, att vi, som bodde så nära hvarandra, skulle träffas ofta, och hon – fru Dagmar – skulle åtaga sig att skaffa min hustru rosor på kinderna och oss alla det riktigt muntert. Under allt detta satt jag och betraktade min hustru och denna andra kvinna, till hvilken jag förr aldrig lagt märke, och det slog mig, att jag för första gången jämförde min hustru med någon annan. Fru Dagmar var flere år äldre än min hustru, hon var kraftig och grof, och dock var det hennes ungdom som fängslade mig. Hon ville vara ung, och hon var det. Hennes rörelser voro som kittlande musik, och hennes ögon sade, hvad orden dolde. Från hennes person kom något, som på ett för mig obegripligt sätt verkade stimulerande. Det var, som om hon ägt ett öfvermått af nervkraft, hvaraf hon delade med sig. Hennes närvaro gjorde mig lättare till sinnes, som om jag druckit ett hetsigt vin, och hon hade ej ett ansikte, utan många. Detta ansikte var rundt och rörligt med ett par ögon, hvilkas pupiller syntes kunna utvidgas i det oändliga. De liksom sögo till sig allt, hvad som kom inom deras synkrets, och dessa ögon kunde plötsligt få en skiftning, så varm, som när man på scenen frapperas af oskulden i den blick som ledsagar skaldeord. Men hela detta ansikte, hvilket var omgifvet af ett kastanjebrunt hår, som föll ned öfver och dolde öronen, kunde i ett ögonblick förvandlas, så att det gaf intryck af något spetsigt.
S. D. Remitterades till Höglofl. Constitutions-Utskottet Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående 63 och 72 §§. af Regerings-formen, gifven Stockholms Slott den 8 Februarii 1834 > med anmodan, att med det första möjliga inkomma med det redan beslutade förslaget till redaclion af omförmälde §§., hvilket beslut skulle, genom Protocolls-Utdrag, de respective Med-Stånden meddelas. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet Prosten Doctor Eifströms motion, om förhöjd skatt pä brännvinstillverkningen samt strängare uppsigt och control öfver krogväsendet, jemte Prosten Roséns, i anledning deraf, gjorda anförande; och till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: Fält-Prosten Bjursténs motion, om afskaffande af alla krogar och Värdshus på landet. Prot. Vtdr, d, 10 Februarii 1834- Från Väl lo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af den 8 dennes till Rikets Ständer, angående 63 och 72 §.§. af Regerings-formen, upplästes och remitteracles till Constitutions-Utskottet, med anmodan till nämnde Utskott, att, så skyndsamt sorn ske kan, till Rikets Ständer inkomma med uppgift å omförmälde sedan sista Riksdag hyilande Grundlagsfrågor. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ; Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, af den 8 dennes, angående grunderne för bränvinsbränningen, med hänsigt att förekomma bränvinets omåttliga bruk; och till Stats-Utskottet: Kongl.
Rätlegångs-Balken, att ”Dom skall skriftliga utgifvns af Häradshöfding, innan lian från tingsstad reser, om det så tidigt äskas alt det ske kan,” och i 8 §. af samma Capitel, att, ”när laga syn i jorda-tvist å landet hållen är, dom skall deröfver afsägas, der syn t blifvit,” det allmänneligen antogs, att, vid syneförrältningar å landet, Rättens Utslag, ehvad det vore hufvudsakligt eller uppskofsbeslut, borde, förr än Rätten åtskiljdes, på stället afkunnas, hvarefter, då förrättningen eller Tinget dermed vore slut, Domarens skjddighet att, före afresan ifrån stället, utlemna Protocoll och Utslag ovilkorligen inträdde; och omförmälde stadgande hade, hvad egodelningstnålen serskildt beträffar, blifvit ytterligare förnyad t uLi 18 Cap. 5 §• af Skiftes-Stadgan den 4 Maji 1827, likasom serskild föreskrift i ämnet, till iakttagande vid huse-syner, blifvit meddelad i Husesynsoch Boställs-Ordningen den i5 September 1752, nämnde föreskrift, hvilken Motionairen trodde böra i sinom tid, vid en förväntad granskning af Lag-Comiteens förslag till ny rättegångs-ordning, ändras till öfverensstämmelse dermed, påkallade emedlertid, under afbidan häraf, en speciel jemkning i afseende på vissa mål, deri densamma vore minst tillämplig, såsom syner i jordatvister, qvarnundersökningar med deraf föranledda tvister om valtenuppdämning, jemte flera dylika mål, eller i allmänhet sådane, som fordra besigtning på stället, och framför allt egodelningsinålen.