Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets i 2:dra punkten af dess utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Femte Hufvudtitel, (N:o 52) gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för påskyndande af genomförandet utaf de förändrade lönestaterna för sjöförsvarets officersoch underofficerspersonal, anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr, att tilläggas anslaget för aflöningsstaterna vid Flottans stationer samt der qvarstå endast så länge och i den mån beloppet för berörda organisation erfordras, hade af Borgareoch BondeStånden blifvit godkänd, hvaremot Ridderskapet och Adeln afslagit densamma, samt Preste-Ståndet, som icke gillat de af Utskottet i dess tillstyrkande begagnade ordalag, för sin del beslutat, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majus nådiga disposition anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr till bildande af den nya reservstat, som till följd af Kongl. Maj:ts beslutade organisation af Flottans befäl erfordrades. Då Preste-Ståndet vore ensamt, om beslutet att anvisa medel till bildande af den nya reservstaten, hade Utskottet, uti 12:te punkten af dess ofvanomför - Stats-Utskottets Memorial N:o 83. 3 mälda Memorial N:o 69, ansett (rågan derom böra förfalla, och derföre (öreslagit votering emellan bifall tili Utskottets hemställan samt afslag å anvisandet af medel för berörda ändamål.
Tyge Rothe, tänkaren med den lättvindiga fantasien, strängar hastigt sin lyra till Rantzaus, Eichstædts, Köllers och Beringskjolds pris. Och Jacob Langebek, den hittills namnlöse författaren till en mycket bekant smädeskrift mot den regering, som skänkt Danmark tryckfriheten, träder nu modigt fram med öppet visir och skymfar den fallne ministern med ett menageri af okvädinsord: Bock! Apa! Fä! Varg! Tiger! medan han samtidigt försäkrar att: Julianes ros, så länge världen står långt Semiramiders i Norden öfvergår. Nu offentliggöras Tvillingrikenas tacksägelser och Aftontankar i anledning af den för båda rikena glädjande 17 januari; nu tryckes De Kjöbenhavnska borgarnes segersång och De trogne israeliternas glädje öfver sin befrielse ur Hamanns klor; nu nämnes den fallne Apollion eller den store draken och den store, nordiske tjufven. Nu växa smädeskrifter som liksvampar ur jäsande jord, brännvinsskrifvare, täflande om priset för platthet och råhet, framställa den fångne förbrytarens lefnadshistoria i hoprafsade samlingar af allt löst skvaller, som cirkulerat bland pöbeln sedan månader tillbaka. Att han förberedt en statskupp är lika visst, som att han ingifvit kungen ett långsamt verkande gift och i brottslig afsikt misshandlat kronprinsen Och pöbelupproret besjunges med rusig hänförelse. Kyrkornas klockor ringa: Tack och pris vare dig, o Herre! Och Ve de besegrade! Dem skall ingen barmhärtighet ske. Hvalfven genljuda af glädjeoch tackpredikningar: Om Herrans förfärliga straff på hämndens dag, Om de på bar gärning gripna, onda människornas vanmakt att utföra sina fördärfliga anslag. Ty det är tacksägelsesöndag i dag, i enlighet med regeringens befallning. I S:t Petri predikar den lärde unge prosten Balthasar Münter. Öfver hans hufvud sväfvar den helige ande som en hvit dufva med utbredda vingar, men prostens ansikte är blossande af vrede, och han liknar en gam med hvit halskrage och svarta vingar.
Betesmarkerne äro äfven der tillräcklige; men på slättbysgden deremot högst inskränkta och ovårdade. Åkerbruket inkräktar allt. Stallfodring är icke bruklig. Allmogens dragare och boskapskreatur äro små och svaga, ty flera underhållas än som kunna fodras väl, och (hagarne blifva begagnade lill ansträngdt arbete innan deras kroppsbildning och styrka äro fullt utvecklade. Hästafvelns förbättring fortgår. Vid Kongl. Lif-Regementels Dragon-Corps äro Fem Rusthällsnummer inom Länet vakanta, för hvilka egarne underhålla Esqvadrons-hi gstar. Äfven äro några beskällare från Strömsholms Stuteri placerade på Upsala Universitets lidstall. Till boskapsraeens förbättring ske af posscssionater esomoftast i niorskrifningar från andra orter. Vid egendomarne Haga, Strömsberg och Hall(jved finnas Irenne större schäferier för fin-ulliga får. Det mesta af ladugårdsprodukterne erfordras ännu för landtmanm ns eget husbehof, likväl är införseln från omkringliggande landsort till Upsala af mjölk och smör icke obetydlig och äfven i sednare åren ansenligt ökad. Större boskapskreatur föryttras icke i någon betydlig mängd oftare, än särdeles svår foderbrist tvingar dertill. Hästar inköpas årligen flera än som föryttras. Källvar och andra små kreatur äro således de en - 6 tia väsendlliga nfsättningsprodukter utur ladugården, och sammanräknade värdet deråt' och af hela ladugårdens husbehofs gagn, lika fordeladt på hvartdera af Länets 3,5581 mantal ined derunder varande torp och lägenheter, torde kunna något öfverskrida 100 Riksdaler Banko, hvarvid likväl anmärkes, att vinsten af hästar och oxar måste hänföras till och inbegripas uti åkerbrukets afkastning. Den säkraste och bästa uppmuntran har ladugårdsskötsel ofelbart i en lätt och fördelaktig afsättning på dess produkter; men Eders Kongl. Majrts
Lagerheim, Elias . < , #• •' 32 33 Vidare företog fl. R. o. Ad. val af ytterligare 3o suppleanter uti förstärkta BancoUtsk; och befunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 112 Gr. Taube, Gust. Gr. Lewenhaupt, Maur. 20 „■ 35 3i6 33 von Stedingk, Ludv. Ernst . * . 2° „ 33 3jo 33 von Paykull, Joh. Gust 20 „ 33 376 33 Rantzou, Joh. Alb. , * 2° 33 78 Hr Wernstedt, Joh. Otto Planting Gyllenbåga, fullm. Braunerhjelm, Ferdin. Hr Blomstedt, Christ. Hr Lagerheim, Lars Magn 20 „ Den 20 Sep tom!) er. N:o 2219 Hr Rothoff, Ringer Fredr „ 2220 „ af Ekenstam, Israel • „ 2247 „ von Schulzen, fullm. Frih. Cederström , E. A „ 2249 „ Qviding, Bernh. Christopher , 3262 , Hegardt, Christ. Bernh. , , „ 2279 „ v af Tannström, Nils M. , , JI. R, o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m. In fidem prolocolli, F, O. Si Ifver slo!i>e. Thorsdagea den 25 September i834. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 6 prot.utdr. för d. 17 dennes. Upplästes till justering och godkändes ncdannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till lt. St:s und. skrifvelser till K. M., nemi.:
Si • • k 71 I CJ ^ j. ! i_.. i-ok1' t. ; ir;T ivs V ; piI-I -!—v l>ér i f‘rr tMH-v.-7 v . i 0 .„.7 .i t-! [*! •> — bHärV *—{ bbt' bitä.o^r^ o *- < "t • . ..o. • •'-; , • * .y ... : teli; >K r £ 1 k; 0 . ; ij , ■ : ■ .r.-a -.-.V. t: . , ... ■ f.h* ;••t. i>‘>U iföl»a0 sF.*h'»'ii »l • i' SS&JlT® BEFALLNINGSHAFVANDE» UTI Ceflefcorgs llän TILL KONGL. MAJIT I UNDERDÅNIGHET afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Aren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831. sanden TRYCKT HOS F. A. NORS TIEDT & SÖNER, 1 8 3 3. é 1. Länets Allmänna beskaffenhet. ^ti elen till Eders Kongl. Majit år 1828 af mig afgifne underdåniga berättelse, har Länet, i afseende pä dess läge, vidd och beskaffenhet i allmänhet blifvit beskrifvet, hvarföre jag, för att icke upprepa hvad, som en gång tillförene blifvit uti dessa omständigheter, s°m icke undergått någon förändring, anfördt, får nu endast åberopa hvad densamma derom innehåller. Till förbättrande af Länets beskaffenhet har väl icke något störfe arbete blifvit under de fem sist förflutna åren företaget, men afngar af mindre sjöar äfvensom uttorkningar af myror hafva å åtskilliga ställen inom Länet, särdeles i Norra Helsingland, Verkställde, hvaraf flera odlings-lägenheter erhållits och ett fördelaktigt inflytande på klimatet väntas. 2. Innevånare.
Vid sistlidna riksdag anslogo Rikets Ständer ett belopp af 160,000 Riksdaler, att gemensamt af landtartilleriet och flottan för artilleriförsök användas, för hvilka medel ock, efter hvad af Statsråds-protokollet inkemtas, försök dels redan blifvit verkställda, dels ock voro till utförande bestämda. Då emellertid, enligt hvad general-fälttygmästaren hos Kongl. Maj:t tillkännagifvit, resultaten af de redan anställda försöken, ehuru i många hänseenden upplysande och vägledande för ernåendet af det stora liufvudändamålot dermed, eller utfinnandet af tjenlig materiel för groft artilleri med projektiler och ändamålsenlig konstruktion af dylikt artilleri, för uppfyllande af de stora fordringar på detsamma, nutiden kräfde, icke ännu kunde på långt när anses fullt tillfredsställande för ifrågavarande vigtiga, äfven utomlands ouppnådda syfte, har Kongl. Maj:t, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med af general-fälttygmästaren framstäldt förslag, nu äskat att såväl till fortsättande af försök i nu angifna ändamål, som till artilleriförsök i allmänhet måtte anvisas ett anslag af 30,000 Riksdaler.
Genevre Holländsk: \ 2: al till och med 12 graders styrka 1 k:a — sf 3: deröfver 1 k:a — 36. af Frukt: Cognac, Fransk: 2: af till och med 12 graders styrka 1 k:a — 24> deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas Ifritt, införsels-tullen med 2 sk. per kanna. af Socker eller Rumm, 2: af lill och med 12 graders styrka 1 k:a — 24. deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas införselslullen roed 2 sk. pr kanna. 6 Förstärkta Stats-li tskottets Memorial, N\o 539. Tull värde. Q”3"1' för Iuf.-lull. Utf-tull. B.:dr. tullberaLn. af Ris eller Arrac: 1 2: af till och med 12 graders styrka 1 k:a — i!\. j deröfver: ) friLt. för hvarje överskjutande grad ökas införselstullen med 2 sk. pr kanna. Voteringen har uLvisat 84 Ja och 35 Nej, på grund hvaraf Bevillnings-Utskottets förslag i denna del blifvit giiiadt. /file voteringen, (enligt 4;de punkten.) Den, som godkänner Utskottets förslag, att Fernissa bör vid införsel åsättas 12 sk. tull per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att införsels-afgiflen å Fernissa skall utgöra 8 sk. skålpundet. Med 71 Ja emot 48 Nej har Bevillnings-Utskottels förevarande förslag blifvit godkändt. 5:te voteringen, (enligt 5:Le punkten.)
M:s embetsman skola utarbeta förslag till desamma, emedan det kan vara nyttigt att hafva dem, i händelse R. Sl:r skulle finna för godt att åter updaga dylika frågor i den rigtning, lagförslaget antyder. Man måste i sanning hafva godt om tid, för att kunna tro, att embetsoch tjenstemän, som äro sysselsatta med sina ordinarie befattningar, skulle kunna egna sin tid åt dylikt arbete som det ifrågavar:de. Dessutom är det, när man betraktar saken, i högsta måtto olämpligt, att komma till K. M. med denna anmälan. När K. M. en gång erhåller grundlagsförslaget till sin pröfning, och har svarat t. ex. ja dertill, då kan det vara tid för R. St:r att upgöra ett lagförslag till Regeringen, men jag är öfvertygad, alt denna begäran då blifver öfverflödig, ty, i samma ögonblick, som K. M. finner lämpligt att antaga ett så - 313 Den 18 Oktober f. ni. dant förslag, som B. St:r nu förklarat hvilande, så lärer K. M, icke underlåta, i sammanhang dermed, att han meddelar R. St:r sitt bifall till en sådan grundlagsförändring, att framlägga för R, St:r ett förslag, som behöfves för att sätta grundlagsförändringen i verket. Dä hafva R. St:r icke visat K. M. någon bristande upmärksamhet och man har vunnit alldeles detsamma, som man nu skulle vinna. När nu motionären sjelf erkänt, att det är för R. St:r en omöjlighet att kunna upgöra ett förslag i sådan syftning, som det förevar:de, så gifver detta ett nytt stöd åt min här uttalade åsigt. Det står visserligen i motionen att det vore ett godt ändamål att få en grundlagsförändring i delta fall. Det må väl vara, men jag tror, att man icke skall hasta i dylika frågor, på det att man icke må arbeta förgäfves, utan låta hvar sak hafva sin lagliga gäng. Då inträffar ordning och säkerhet i ärendenas behandling, men att a priori sysselsätta sig med ärenden, som man icke med säkerhet vet huruvida de i en framtid komma att begagnas eller icke, det kunna icke andra göra, än de, som ej hafva andra sysselsättningar.
In visningar, stahle till betalning af audre enskilde, samt beskaffenheten af de fordringsanspråk, som derigenom uppkomma, än ock den i3 sisth Oct. under Piro 547» meddelte, samt den 24 derpå följde på bordet lagde Utlåtande, öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, alt med afslag u berörde Utlåtanden, endast medgifva den ändring uti nu gällande Författning om Invisningar, att desamma må till ett Minimi belopp af 66 R:dr 32 sk. Banco utfärdas; Uti hvilket Beslut de öfrige Riks-Slånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena; och skulle Herr Hjertås, Gust, 38 Prat, Utdr. d, 6 Not/. 1823. splint Grefve von Selmer i ns, F. B. och Herr Munk af Rosenschölds, _E. särskilda lunkar jemväl de öfriga RiksStånden meddelas. S. D. Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskottels ej mindre dea 20 sist!. Ane. under / O ]Nr:o 4.9 afgifne, samt den 2 derpå följde Sepl. e. 111. på bordet lagde Retänkanden medi generell förslag till Reglemenlaviska Sladg.inden för de särskilde Afdelningar af Banco Diseonlen, sorn böra inrättas lör Rikets Vestra och Södra Landskaper; än ock den 3<> sist!. Oct. under Isbo 65 meddelte, samt den 3 dennes e. 111. på bordet Jagde Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; lann Ridderskapet ocii Adelli för godt, att samma Utlåtande gilla, likväl med iakttagande af följande förändringar. 1:0 Att den af Utskottet åt Riksens Ständers Revisorer uppdragna befattning, i händelse af en tillökning i den efter fördelning af Discont-Creditivet förslagsvis bestämda, utlåningssumma för hvart och ett af Discont-Verken, borde, i stället åt Banco Fullmägtige öfverlämnäs. Fröt.
Uti 15 Kap. 5 § af Kongl. Stadgan om skiftesverket i riket, är, i afseende på deltagande i utflyttningskostnaden, stadgadt: ”1 uUiyllningskostnadeu skola de i byn qvarblifvande delegarne, efter hvars och ens egoandel och med i öfrigt fästad! Bih. till K. St. N:o 463. afseende å den nytta, de af utflyttningen vinna, antingen genom ett större utrymme eller ett beqvämare skifte, deltaga och ersättningen etc.” Delta stadgande har så väl af landtmätare, som egodelningsdomare och Högste Domstolen, blifvit så tolkadt och liilämpadt, alt om än en jordegare löre skiftet utflyttat ur by och uppfört sina åbyggnader på en plats, der han, utan intrång för öfriga delegarne, vid skiftets utläggande kunnat fä egor sig tilldelade i sammanhang med sin nya byggnadsplan och han sålunda vid skiftet afslått sin i hyn förut bebyggda tomt till andra skiftesdelegare, som derigenom blifvit i tillfälle alt qvarbo, så bär den på delta sätt utflyttade delegaren, det oaktadt, blifvit ålagd att, lika med de öfriga i byn qvarboende delegarne, deltaga uti den gemensamma utflyttningskostnaden. Alt han utflyttat sina åbyggnader på egen bekostnad utan att dermed betunga de öfrige skiftesdeiegarne, att lian berent dessa tillfälle att qvarbo och alt han vid nya skiftet icke gör intrång i de öfriges anspråk på ett beqvämt och ändamålsenligt skifte, betyder intet, han måste det oaktadt deltaga i kostnaden för de öfriges utflyttning'; men om lian deremot qvarbor i byn till förfång för de andra delegarne och derigenom förökar ulflvttningskostnaden, då är lian berättigad alt af dessa undfå ersättning för flyttningen af sina åbyggnader.
Hedervärda Bonde-Ståndet har, genom utdrag af sitt protokoll för den 11 innevarande månad, hvilket den 13 i samma månad kommit Konstitutions-Utskottet tillhanda, gifvit Utskottet tillkänna, att, vid öfverläggning inom Ståndet rörande Statsutskottets i Memorial N:o 216 framställda förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående samma Utskotts Utlåtande N:o 194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärenden, olika åsigter sig yppat, så att flere af Ståndets ledamöter yrkat afslag å nämnda Memorial, enär den fråga, hvarom, enligt detsamma, votering skulle ega rum i Förstärkt Stats-Utskott, måste anses hafva förfallit, då tvänne Riks-Stånd godkänt Stats-Utskottets i ofvanberörda Utlåtande N:o 194 gjorda hemställan om afslag å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående omförmälda kostnadsersättning, helst denna fråga icke kunde hänföras till de fall, hvilka i 69 § Regeringsformen anföras såsom föremål för votering i Förstärkt Stats-Utskott, då den icke inverkade på statens reglerande vid denna riksdag, om än kostnader för Staten i en framtid kunde deraf föranledas; hvaremot, å andra sidan, blifvit anfördt, att då den yrkade kostnads-ersättningen, derest den bifölles, måste utgå af statsmedel och äfven hade inflytande på liqviderna mellan Stats-kontoret och Riksgälds-kontoret samt följaktligen också på detta sistnämnda verks inkomster och utgifter, vore frågan otvifvelaktig! hänförlig till de fall, som i 69 g Regeringsformen omförmälas, och alltså af beskaffenhet att böra afgöras genom votering i Förstärkt Stats-Utskott, när RiksStånden i afseende derå stadnat i skiljaktiga beslut. Med anledning af hvad under diskussionen förekommit hade Talmannen yttrat, att då, enligt Kongl. Maj:ts förslag, de ifrågavarande ersättningarne skulle anvisas på Bih. till R. St.
Arméns öfning fordrar summor, och det måste förvåna litet hvar, att man begärt endast .200,000 Edr till beväringens öfning, under det man beviljar 115,000,000 Edr till jernvägsanläggningar, Vår beväring är i sådant skick, att jag såsom Svensk grämer mig deröfver. Hrr:ne må ursäkta, att jag vågar påstå, att vår indelta Armé icke är i jemnbredd med den fiendes, med hvilken vi skola mäta oss. Jag har i ryska Armén sett reg:ten om tillsammans 24 eller 32 bataljoner, hvarifrån instruktörer sedermera utgå till hela ryska Armén. Skarpskyttarne voro alla försedde med minié gevär, och dessa regementen exercerades bataljonsvis. Man må då icke finna underligt, att man beklagar den njugghet man i vårt land visar emot vår Armé och beväring. Helst Den 13 Juni f. m. 263 hade jag önskat, att förslaget om jernvägarne tillkommit på ett annat sätt, så att man undvikit den partistrid, som nu inom representationen fortgår. Jag vet, att Utsk:s majoritet handlat af ädla motiver; men jag säger rent ut, att resultatet af dess verksamhet är ett misstag, som numera icke kan ändras. Kgennyttiga beräkningar hafva upkommit, och personer, som förut velat offra mycket på fäderneslandets altare, skygga nu tillbaka för den vidtutseende frågan; men det är också gifvet att, då man säger att Sverige skall erhålla ett jernvägssystem till skänks, dessa egennyttiga beräkningar icke kunna förekommas. Vid nästa Riksdag få vi nogsamt erfara, att från de orter, hvarest någon jernvägsanläggning icke blifvit ifrågasatt, anspråk derpå komma att göras. Jag har hört en ledamot säga, att han vid förra Riksdagen väckte ett sedermera i Stånden afslaget förslag, att kommunerne skulle sjelfve få säga hvad de vilja göra i och för jernvägarne, om de vilja afstå sin jord utan ersättning, o. s. v. Men man hade då icke väekt den jernvägsfeber, som nu gripit så vidt omkring sig. Mine Hrr! jag är gammal.
Likasom tvid Fontainebleau och flera affatta Skogar i Frankrike, borde hwarje Krono-Park, KronoAllmänning rc. delas; men icke till mindre än circa svo Tunneland och pä Charta afsättas, med förbud att nägot mera af Skogsmarken upodla, än det som till Bostället redan kan wara afdelt. Likwäl i Barrskogar wore nödigt att hälla nägra stora winkelrätcr Skogs-linicr till en 40 alnars bredd — r händelse för timandc Eldswädor. Octza linicr wörö detzutom tjcnlige till bete och klöfgäng. Äter Den 19 September. 67Z Äler, angäende Eke, och Böke - Skogarne i Swerige tror jag mig äga nägon Auctoritet till att tala derom. Är 1787 sädde jag Ekollon och äger nu Deraf 8 alnars updrifna träd. — Af samma sälling har jag sedan ivid Dahla m 2 Tunnelands utplantering; d-är nägra hundrade Eketrän wittna om min ät gärd. Men hwilka mycket efterkomma de jädda i wäxte». Wid Dagsnäs planterade jag för en 6 är seDan 4,362 Ekcplantor pä en mager högd — Dessa Ollon wörö updrifna j Trädstolor — Z « 4 är gamla tvid utplanteringen — Dylika stä nästan de 8 förssa ärcn hwad man kallar i sta-; ekler utan att skjuta ? wäxtm.
Det ligger något af Orientens sagoskimmer öfver det hela och man känner sig alldeles bortkommen. Hvad som här mest och främst fängslar intresset äro alstren från de kejserliga fabrikerna i Jekaterinenburg och Kalyvan, därborta i Sibirien. Se blott på alla dessa föremål af slipad dyrbar sten. Betrakta dessa vaser af jaspis, hvilka betinga ett pris af öfver 100,000 kr. eller denna fruktskål af malakit, hvilken äger ett värde af 4 0, 0 0 0, eller se på denna kanna af äldre form och slipad af en enda onyx, och man får en liten aning om de skatter, som den fjärran östern gömmer. Se vidare på dessa sidenväfnader från Kaukasien, eller dessa tjocka och tunga guldbrokader från Moskva, se på dessa dyrbara mattor i persiska mönster och dessa sobelpälsar, hvilka betinga för oss fabelaktiga pris och man får en föreställning om den industri, som florerar i det väldiga Byssland. Äfven detta halfciviliserade land har sin hemslöjd, vacker och intresseväckande, trots sin för oss främmande prägel och sin anspråkslösa och stundom naiva utstyrsel. Så mycket djärfvare och mera storslagen är Bysslands storindustri och dess uppfinningsförmåga i sättet att anordna sina alster. Se på denna montre med fransar af blänkande stål. Först när vi komma alldeles inpå se vi, att det är idel synålar från grefve Ivan Plater-Sibergs stora fabrik. Hvad vi icke heller få förglömma i ryska afdelningen är det präktiga ryska mjölet och det däraf bakade goda brödet, hvaraf färska prof finnas att tillgå hvarje dag. Adolf He I lan der. — * • Från. Iduns läsekrets. Bedaktören af Idun. I eder tidning lär ha förekommit en anmälan af en komposition till en af mina dikter, i samband med hvilken anmälan äfven mitt namn nämnts på ett sätt, som nödgar mig till en kort förklaring, nämligen att jag ej är blind, och att jag med ifrågavarande komposition ej har någon ekonomisk förbindelse. Beder om offentliggörande af dessa korta upplysningar. Vördsamt Hugo Alla utställningsbesökande Gyllander. Upsala.
Ser du den blåklädda kvinnan under baldakinen, hon som promenerar framför de andra? Hvem är hon? sporde Itos nyfiket. Konungens gemål och på samma gång hans enda syster. Hans syster?! Ja, enligt lagen måste incan gifta sig med sin närmaste kvinliga släkting; hon blir hans enda lagliga hustru, och af deras barn blir äldste sonen tronföljare. Denna sommaren är den femte efter deras bröllop, och äktenskapet har hittills varit barnlöst. Men nu har solguden hört sitt folks böner, och i en snar framtid torde landet ha en högburen inca att fröjdas åt. Men tillade han låt oss nu gå! Det är ej tillåtet att spionera i slottets trädgårdar. De gingo tillbaka samma väg som de kommit, och snart sutto Tiracca och hans lärjunge i det stora svala tornrummet, där Itos sakta och mödosamt sökte sätta sig in i peruanernas quipus med de hemlighetsfulla knutarne ett sätt för meddelande, som hittills varit alldeles obekant för skogens mörkhyade son. Mellan grafvar. Det är sent fram på eftermiddagen. Vid ingången till en af de enkla hyddorna i utkanten af Peru sitter en arbetare och blickar framför sig. Ett matt, rödt skimmer tränger ut genom dörren, hvilken äfven tjänar till fönster, och belyser ett stycke mark, där mannens skugga aftecknar sig. Byggnaden, som är uppförd af soltorkadt tegel med lågt, sluttande tak, gör ett intryck af snygghet och ans. Genom dörren till ett uthus ser man de enkla åkerbruksredskapen, som stå lutade mot det brädskrank, bakom hvilket årets första skörd af majs och potatis är upplagd. Stallbyggnader finnas ej. Hästar och kor äro hos peruanen okända, och fåren äro statsegendom. På ena gafveln hänga remsor af charquikött det enda, han får äta och som på vissa dagar från statens slakterier utdelas till arbetarne och deras familjer. Peruanen satt och stirrade ut i rymden med liknöjd blick. Han hade gjort sitt dagsvärf och egde rätt att hvila ut. Men friheten hade för honom ringa eller intet värde. Kanske är det därför hans ansikte ser så gammalt ut, fast han är en fyrtifem års man i sin fulla kraft?