Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig synes dock detta vara vådligt, och jag tror, att detta förslag, som af enskild motionär blifvit framslälldt, icke bör vinna R. Stirs bifall, hvarken nu eller framdeles. Det är nemi. en ofantlig skilnad mellan en hypotheksbank, grundad på jordfastighet, samt en dylik, grundad på stadsfastighet, och man lär icke kunna bestrida, att det för staten kan medföra vådor, om en inrättning af sednare slaget grundas på dess garanti; åtminstone föreställer jag mig, att denna fråga fordrar en fullständigare utredning, innan man uttalar den förhoppning, som skulle ligga i orden »för närvarande.» Af dessa skäl och då Frih. Armfelt icke motsatt sig bifall til! punkten i öfrigt, förefaller det mig som om det llöglofl. Ståndet handlade klokast, om det bifölle Utsk:ts förslag oförändradt. Hr von Koch, Nils Samuel: Jag är förekommen af Frih. af Ugglas. Af samma skäl som den värde Frilen är jag obenägen att tillägga orden för närv:de, emedan de skulle kunna anses innebära en fingervisning för kommande tider, och det vill jag för min del icke gå in på. Afven om man skulle godkänna det förslag, som den nyssnämnde talaren framställde, göres dock, åtminstone af mig, det förklarande, att något anspråk att deri se en fingervisning för framtiden icke må kunna derpå grundas, utan att meningen endast är, att man under för handen varande omständigheter icke funnit skäl att bifalla motionen. Frih. Gripenstedt, Johan August: Afven jag instämmer i de sista båda talarnes yrkande och hemställer att R. o. Ad. måtte bifalla Utsk:ts förslag utan förändring. Utom de väsendtliga olik - Den 4 November f. m. 173 heter, som blifvit framställda mellan en dylik anstalt, som den nu ifrågav:de, och en hypotheksbanks upptagande såsom delegare af särskilda hypotheksföreningar, hvilkas säkerhet består i jord, vill jag erinra derom, att de hypotheksföreningar, som skulle utgöra delegare i den ifrågav:de banken, skulle vara grundade på en helt olika princip, nemi. på aktier, hvaremot öfriga hypotheksföreningar grunda sig på solidarisk ansvarighet.
Styrelsen deröfver; se Granskning 12,5g. tr dito dito kost nad dervid; se Anslag 58. it i Länen; om nödigt utrymme tor en del sådana ,,,,,,,, Förbindelse: om återfående af en sådan, utgifven och intecknad till säkerhet för C. J. Miiller et Comp. beviljad liqvid för 7 stycken partial-obligationer Svar pä ålerremiss Förluster genom Canal-anläggningar; se RiksgäldsContoret 38* Förmedling/ se Jemtland Förbrytelse; se Ansvar; Åklagare, allmän. Föreläsningar; se Grundlagen. Förfallolöst uteblifvande vid Härads-Rätt; *e Rättegångs-Balken 7. Förfalskningsbrott; sc Missgernings-Balken 3* Författningar om personers af arbets-classcn förpassande. * angående förändringar deruti ,,, Svar på återremiss ,,,,,, Förklaring öfver Lagens rätta mening; se RegeringsFormen. och tillägg i Kongl. Förordningen den 20 Januarii 1824; om ändring eller utdrifning af vissa vattenverk # T , r r , > , öfver Kongl. Förordningen den 19 Juli i 18,15 l om iakttagelser vid underdåniga besvärsanförande; se Lagförklaring..
ADOLPHE. förfärlig Förlåt mig; jag har orätt, men denna natt var De sätta sig. Besvärlig tystnad. HENRIETTE till Adolphe. stora framgång? Nå, skall Du icke gratulera Maurice till hans ADOLPHE. afunden sjelf kan förneka. Allt böjer sig för Dig Ack, jo! Du har haft en solid succès som ej och jag känner mig sjelf helt liten i Din närvaro. MAURICE. glas vin! Så Du talar! Henriette, bjud Adolphe ett ADOLPHE. Tack, intet för mig! Intet! HENRIETTE till Adolphe. Hvad är det åt Dig? Är Du sjuk? BROTT OCH BROTT ADOLPHE. Nej, men jag är på väg att bli. HENRIETTE. Dina ögon... ADOLPHE. Hvad så? MAURICE. är väl ond på mig? Hur var det på Crêmeriet i går afton? Man ADOLPHE. kade en förstämning som smärtade mig att se. Men ond var ingen, tro mig; förstående vänner fattade Dig och Ditt uteblifvande med hela sympatiens och utbragte Din skål. Vi fröjdades alla åt Din framgång, som om den varit vår egen. HENRIETTE. Ond är ingen på Dig; men Din frånvaro ver öfverseende. Fru Cathérine sjelf tog Dig i försvar goda vänner Du har, Maurice. Tänk sådana snälla menniskor! Tänk sådana MAURICE. Ja, bättre än jag förtjenar! ANDRA AKTEN ADOLPHE. Du är en vänsäll man... Känner Du icke hur Ingen har andra vänner än han förtjenar; och mjuk luften är mot Dig i dag af idel välvilliga tan kar och helsningar som sändas Dig ur tusen bröst. MAURICE reser sig för att dölja sin rörelse. ADOLPHE. mara hvilken tryckt dem i en mansålder. Menskligheten har varit förtalad... och Du har rehabiliDig. I dag resa de sina hufven igen och säga: Se gör dem bättre. söker dölja sin rörelse. ADOLPHE. HENRIETTE ur de tusen bröst som Du befriat från den
Deet. Uppbörd: Balans till påföljande år: Sedan föregående Revisorer anmärkt, att uti Öfver-intendents-embetets räkenskaper för då ifrågavarande revisions-år det bokföringssätt varit brukligt, att fordringsposter, debiterade under ett föregående år, blifvit, då de sedermera godtgjorts, återdebiterade jemte den öfriga uppbörden, hvarigenom och då samma poster således tvänne gånger förekommo i räkenskapen å den ena sidan, det äfven blifvit nödigt att å den andra desamma afföra, bar, uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, bemäldte embete anmält, att ett annat bokföringssätt blifvit iakttaget uti 1855 års räkenskaper, så att den anmärkta dubbla afföringen der icke skulle förekomma; och få, med anledning häraf, Revisorerne meddela, att räkenskapsföraren visserligen undvikit att uti sistnämnde års räkenskap dubbelt afföra dylika poster, men detta endast derigenom, att influtna fordringar, uti kassa-konto under titel: liqviderade fordringar vederbörligen uppdebiterade, sedermera icke blifvit annat konto godtgjorda, hvilket förfaringssätt Revisorerne anse lika oförenligt, med en ordnad räkenskapsföring, som det förut brukade. Kongl. Kiigs-kollegiuin. Enligt hvad här ofvan i början af berättelsen är omförmäldt, hafva för de år, denna revision omfattar, Kongl. Stats-kontorets räkenskaper blifvit upprättade efter det af Kongl. Maj:t med Rikets Ständer gillade och fastställda nya formulär för rikshufvudboken. Beträffande åter Kongl. Krigs-kollegi redogörelser inhemtas af sednast afgifna revisions-berättelse, att med anledning af den genom Kongl, brefvet den 9 November 1849 beslutade förändring i afseende å Kollegii förvaltning, sorn derefter komme att omfatta alla till 4:de hufvudtiteln hörande anslag, kassor och fonder, Kongl.
Enligt 160 §. i Banko-Reglementet, skall hvarje half-år före den tid, då belåningsprisen å effekter för en ny låneperiod fastställas, uppgift meddelas Fullmäktige öfver beloppen af sådane effekter, som å hvar och en Våg utom Stockholm finnas såsom Bankens pant förvarade; hvarefter Fullmäktige, enligt sig företeende anledningar, bestämma om inventering eller besigtning Berättelse al Banko-Fullmäktige. 37 öfver panternes behöriga vårdande bör genom serskildt utsedt ombud å flere eller färre vågar verkställas.” För fullgörandet häraf har Under-Styrelsen jemväl till Fullmäktige inlemnat dylika halfårs uppgifter, men någon fråga om begagnande af den Fullmäktige medgifne rättighet att genom ombud låta anställa inventering och besigtning å vågar utom Stockholm, har under den tid, hvarför nu redovisas, icke uppstått vid något annat tillfälle, än den 19 Juni nästlidet år, då, med afseende å de betydliga belopp af jerneffekter, hvilka, enligt den från Under-Styrelsen lill Fullmäktige inlemnade uppgift, den 1 i samma månad, såsom Bankens pant, förvarades på vågarne i Gefle, Söderhamn och Sundsvall, Fullmäktige, på sätt 1843 års Revisions-Berättelse, sid. 30, vid handen gifver. läto genom utsedt ombud anställa inventering å nämnde effekter, äfvensom besigtning öfver deras behöriga vårdande. Sedan, öfver de af det utsedde ombudet, vid berörde inventering och besigtning, gjorde anmärkningar, vederbörande Magistrater och Vågbetjening med infordrade förklaringar till Fullmäktige inkommit samt Under-Styrelsen afgifvit utlåtande i målet, beslöto Fullmäktige, under den 14 Deaember 1843, med bifall till Under-Styrelsens uti berörda utlåtande gjorde framställningar, att uti afgående skrifvelse hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs
Men det senare, sorn väl skall bestämmas genom exemplen af växelrörelsen och skuldebrefs begagnande, kan likväl genom tillägg af Orden: eller på annat sätt få en err mångtydning, som snart kan föranleda till en misstydning, som af uttryck i en Lag aldrig bör uppkomma, och således till mången redlig, verksam och rättsint mans chicane och mine. All Lag bör vara tydlig, äfvensom bil - Lag-Utskottets Betänkanden. 617 lig. Huru mången medborgare har icke skuld och har med skuld betalt skuld? Nu skola alla sådane kunna inför en Domstol få heta vinglare, blott en Advocat eller en ovän kan framstiga och bevisa, att skuld blifvit med skuld betald. I följande Capitel omtalas liknelse till vårdslöshet, såsom skal till en Gäldenärs häktande; till följe af förevarande uttryck i Lagrummet skulle en sådan liknelse afven kunna blifva skäl till bestraffning; ty betalning af skuld med skuld, kan på samma gång få anseende af vingleri och likväl icke vara något vingleri. Jag yrkar ännu en gång, att, så vida ali Lag bör vara tydlig och billig, detta uttryck: på annat sätt antingen förtydligas med tillägg af ordet: sådant, såsom innebärande något bestämdt (på annat sådant sättj eller att i stället skrifves: på dylikt sätt. Herr Expeditions-Secreteraren Stråle, Herr Assessoren Dankvardt och Herr Advocat-EiscaIen Cramér tillkännagåfvo vid läsningen af aninärkningarne öfver 7 §. af omförmälte 3 Gap., det de förblefvo vid den mening, som de förut till Protocollet den 17 April afgifvit i afseende på vårdslös Gäldenärs ansvarighet. Då öfverläggning hos Utskottet förekom angående den hos Vällofl.
– Jag uppfyller icke allenast er begäran, utan jag vill äfven för er räkning utrusta en brigg. Jag hoppas det kan ske inom få dagar. Men hvar önsken J då blifva landsatta? – I Vigo, i konungariket Galicien, om Ers Maj:t tillåter. – Ämnen J då bosätta er i Spanien? – Vårt beslut derom är ännu icke fattadt, utan vi vilja låta det bestämmas af omständigheterna. – Men J tagen väl icke med er den unga Clementina: ni förgäter väl icke, Andrada, ert löfte angående hennes förmälning, i följd af den högtidligt ingångna förlofningen? – Ers Maj:t, mina söner äro, upprigtigt sagdt, af den tanken, att denna till hälften nödtvungna förlofning, slutad endast i följd af Ers Kejserliga Maj:ts egen höga bemedling, blifvit bruten igenom de sedermera inträffade oangenäma händelserna. Men mitt engång gifna löfte, och min dotters böner, hvilken med ovanlig ståndaktighet fästat sin tillgifvenhet för denna unga Portugis, hafva bestämt mig för att i denna punkt skilja min mening från mina söners. Alltså stadnar Clementina qvar, och mottages af en äldre vän, Donna Eleonora Alqueves, som bor här i granshapet af hufvudstaden, i den lilla staden Porto da Estrella, hos hvilken hon qvarstadnar, till dess hon finner lägenhet att återresa till mina vänner i Santos eller San Paolo. Mellertid hoppas jag å min sida, att senhor Villaflor icke gör gällande sina anspråk, förrän den bestämda tiden kommer. – Jag går i borgen för honom, sade Kejsarn, och hoppas att Brasiliens förändrade ställning skall tillåta er att dessförinnan återkomma och sjelf lägga hennes hand i brudgummens. Dock nog härom! Dom Ignazio bugade sig till afsked. Men Kejsarn fortfor: Än ett ord, senhor! Ni känner det deltagande jag alltid hyst för er slägt – Förmodligen, fortfor han med besvärad uppsyn, finner ni också lämpligt, att låta er systerdotter, Donna Elvira, jemväl qvarstadna i hemlandet och icke utsätta henne för en så lång sjöresas besvärligheter och faror.
Sedan Banco-Fullmägtige vid Revisionens slut fått emottaga Revisorernes ofvanberörde skrifvelse och densamma den 3 Januarii i83r blifvit hos Banco-Fullmägtige föredragen, har frami. Grefve von Schwerin den 19 i sistnämnde månad, med erinran om vigten deraf, att BancoFullmägtige ju förr desto heldre till förnyad pröfning företogo de alltsedan October månads början hvilande silfverköps-frågorne, hemställt, det Fullmägtige ville bestämma, huruvida de borde anse sig af Rikets Ständers Revisorers förklaranden i desse ämnen begränsade i sin rättighet att, med iakttagande af hvad Rikets Ständer sjelfve i dessa afseenden stadgat, ensamme besluta. — I anledning hvaraf Fullmägtiges pluralitet, som funnit någre åtgärder i hufvudsaken icke kunna vidtagas innan berörde hemställan blifvit besvarad, stannat i det Beslut, att Fullmägtige af de i Revisorernes omförmälde skrifvelse gifne förklaranden, i fråga örn silfverköp för Bankens räkning, icke ansågo sig begränsade i deras rätt att, med iakttagande af hvad Rikets Ständer sjelfve i desse afseenden stadgat, ensamme besluta. Men andre Ledamöter af Banco-Styrelsen hafva trott, att för Fullmägtige, såsom lagligen ålagde att hörsamma Rikets Ständers Revisorer, återstod ej annat än att lyda, så länge Fullmägtige icke visat, att Herrar Revisorers föreskrift varit uppenbarligen stridande mot något visst af Rikets Ständers egne stadganden. Banco-Fullmägtige beslutade sedermera dels, den 20 Jauuarii i83r, att låta uti allmänna Tidningarne införa Kungörelse, med uppmaning till i S verige bosatte män,-att inom den 3i påföljande
27;de punkten, äng: de arfv oden och ärfvodes-tillökningar för åtskilliga Navigationsskolor, förhöjning af anslaget lill undervisningsanstalter för handel och sjöfart samt minskning af anslaget lill befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart. Fri^ Åkerhjelm: Jag anhåller endast alt få fästa upmärksamheten derpå alt genom misskrifning eller genom tryckfel i recilen icke blifvit utför dl det arfvode K. M. äskat för en andre underlärare i skolan; men det hetyder icke något, ty slutsumman är riktig. Jag anhåller om bifall till punkten, och får tillkännagifva, alt enl. mig tillhandakommen uplysning, punkten redan blifvit af tre Ständ bifallen. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i förevar:de punkt tillstyrkt. 28:de punkten, ang:de anslag för Navigationsskolor i Wisby, Carlshamn, Carlskrona och Westervik; 29:de punkten, ang:de anslag till inrättande af Handelsskolor; 30:de punkten, ang:de anslag för skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona; samt 3 l:sta punkten, angide förhöjning af anslaget till fiskerinäringens understöd. Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. 32:dra punkten, ang:de ersällningsanslag för jordförluster genom Kanaloch Våg-anläggningar. Hr Bildt: I första Mom. Litt. a af denna punkt härtill följd af en oriktig ordställning i den Kongl. Propos:n influtit ett misstag, hvarföre jag anhåller om återremiss af Litt. a i denna punkt. Detta misstag består deri. ali de 8 R:dr, hvilka uptagas såsom ersättning till fattigvårdsinrättningen i staden Söder-Telge, icke äro ersättning för förlusten af skolmästare-ängen, för hvilken godtgörelse erhåiles af Kronans behållna räntehö, utan utgå såsom ersättning för en åkerlycka, belägen bredvid sjelfva ängen.
Utskottet, som tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit anfördt, linner dock ej skäl att tillstyrka något så beskafFadt stadgande, såsom vilkor för den öfverflyttning af Bergstingsrätternas domsrätt till allmänna underdomstolarne, som Utskottet föreslagit. Att för pröfning af vissa tvister upplysningar erfordras, hvilka ej kunna meddelas utan insigt och erfarenhet i vissa slöjder och näringar är väl oförnekligt; men då man ansett domaren sjelf bör äga sådan insigt och erfarenhet för att kunna pröfva tvisterna, har man, på sätt Utskottet i betänkandet N:o 99 anmärkt, förblandat begreppenbevisning och dom. Omförmälde upplysningar innefatta nemligen blott egenskap af bevisning, och det tillhör icke domaren att åstadkomma densamma ulan endast att pröfva dess verkan efter lag. Hvad Lagkommitten i denna fråga yttrat, synes Utskottet så öfvertygande, att Utskottet ej tvekar att i allo instämma elei uti. ”Innan dom fälles,” säger Kommit teen, ”bör bevisningen å ömse sidor bringas till den fullständighet, som parternes rätt klöfver; dit är äfven alt hänföra inhemtandet af de upplysningar, som kunna vara af nöden, från sakkunnige män. Domarens medverkan i delta afseende är blott en ledning af bevisningens gång, hvarigenom parterne sättas i tillfälle att ernå slika upplysningar, om de ej ulan hans mellankomst skulle vinnas. Således inhemtas utlåtande än från kemisten, mineralogen och bergsmannen, än från läkaren eller kirurgen, än från landi n ätaren eller nivellören, än från den handlande, än från konstnären eller slöjdidkare!!, allt efter sakens olika art och beskaffenhet. Detta utlåtande är egentligen icke annat, anett vittnesbörd i saken, hvarföre det ock bör, såsom sådant, edligen bekräftas, derest det icke under embetsmanna-vitsord meddelas Sedan bevisningen på detta sätt blifvit fulländad, inträder domarens slutliga åtgärd atl, på grund af alla upplysningar och omständigheter sorn förekommit, slita tvisten parterne emellan.
S. D Bifölls, vid förnyad föredragning , Lagsamt Ali manna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens på bordet hvilande Betänkande, N:o 21, i anledning af väckta Motioner, dels om afskaffande af all Expeditions-lösen, dels om nedsättning, ändring eller förklaring af KonglMaj?ts förnyade Nådiga Taxa på Expeditions lösen den i5 Maj 1821. S. D. Återremitterades, till följd af dervid gjorda anmärkningar, Stats-samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Ber tänkande, N:o 10, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, om anslag för Under visning»-Verken i Riket. Prot. Utdrag den 4 och 7 Maji 1829. 11 S. D. Remitterades till Statsoch BancoUtskotten : Kongl. Majsts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Landshöfdingen J. af JVmgårds anhållan om befrielse från ersättnings-ansvar för de af förre Lands-Secreteraren Kleman tillgripne och förskingrade allmänna medel. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln* S. D. Föredrogs å nyo och afslogos följande Statssamt" Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den sssistlidne April afgifna, samt den 21 i samma månad e. m. på bordet lagda Utlåtanden : N-o 6, i anledning af åtskilliga väckta frågor om anslag till Broars underhållande ; N:o 7, i anledning af gjord hemställan om bidrag af Allmänna medel till Odlings - i a Pro. Utdrag den 7 Maji 182 9, bara kärrsoch mossars aftappning på Gott’; landj N:o 8, i anledning af flera väckta Mo« tioner om anslag af allmänna medel till Sjöa Wenerns sänkning.
Vidare säger denna traktat, att införsel af varor till Frankrike skall ega rinn i enlighet med bestämmelserna i de traktater, som af Frankrike blifvit under uppgifna data afslutade med England, Belgien, Italien och Schweitz (art 2 mom. 2). Naturligt tyckes vara, att man, för att förskaffa sig ett klart begrepp om hvilka dessa bestämmelser äro, tager kännedom om dem. Har regeringen om dessa bestämmelser lemnat K. St:r någon upplysning? Jag tror det icke. Har Bevilln-Utsk:t efterfrågat denna sak och utredt förhållandet med dessa bestämmelser? Jag tror det icke. Om jag icke misstager mig, har Utsk:t varit i fullkomlig okunnighet om dessa bestämmelsers innehåll, intilldess Betänk:t skulle justeras, då traktaterna infordrades och erhöllos på originalspråken. Emellettid tror jag att ganska många af Utslcts ledamöter icke förstå de språk, hvarpå nämnde traktater äro förlättade; och visst är, att dessa traktater icke i deri nu angilna rigtningen behandlades i Utsk:ts plenum. Jag tror således, att jag med rätta kan påstå, alt det är på ett ganska lättsinnigt sätt frågan blifvit öfverlemlad till R. St:r, och att R. St:r i dess uu befintliga skick icke kunna rätt väl bedöma densamma. För att sätta Hrr:ne i tillfälle att erfara, att de ifrågavide bestämmelserna icke innehålla allenast formella småsaker, vill jag med några hastigt sammanfattade uppgifter redogöra för de vigtigaste af dem. I Engelska traktaten bestämmes i dess 4:de artikel, hvad som skall förstås med tull ad valorem. Frankrike, som har en utsträcktare industri än vi, har funnit för godt att belägga en mängd artiklar med tullsatser på grund af det uppskattade värdet af dessa artiklar. De Svenska exportörerna måste derföre förskaffa sig kännedom om hvad som i detta fall förstås med varans värde. Härmed förstås icke blott värdet af råämnet plus lörarbetningskostnaden, utan derjemte det förökade värdet på grund af assuranskoslnad, transportkostnad och alla de afgifter, sorn fabrikanten fått vidkännas ända till dess varan anländt till Fransk hamn.
— Att nu söka tillvägabringa en så beskaffad detaljerad redovisning, som motionären yrkar, för medel inflytande från en coloni, undantagen från Sveriges Statsförfattning, administration och drätsel, synes mig vara detsamma, som att vilja återföra samma coloni under Sveriges Statsförfattning, administra64 H. 23 354 Den 5 Mars e. m. tion och drätsel, i rak motsatts emot 1812 års riksdagsbeslut. Sjette §:n deraf innehåller visserligen ett Konungens löfte, att vid hvarje Riksdag till Rikets Ständers kunskap låta komma hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit; men det torde förstås af sig sjelf, då man läser §:n i ett sammanhang, att ett sådant meddelande allenast var ämnadt att gifvas ad notitiam, och ingalunda som ett öfverläggningsämne, samt att detsamma endast kan röra resultaterne, men ingalunda detaillerne af förvaltningen. På denna grund motsätter jag mig till alla delar motionen, och jag skulle måhända, af samma skäl, kunnat finna mig befogad att bestrida eller åtminstone högeligen ifrågasätta remissens behörighet. Detta är likväl icke min afsigt, och jag inskränker mig inom den anhållan, att, om Ridderskapet och Adeln bevilja remiss, den då måtte få åtföljas af den anmärkning jag nu haft äran framställa. Herr Rosenqvist j Fredrik Leonhard: Jag förbigår all den förundran, som den värde talaren låtit förmärka öfver min motion; ty sådant hör ej till saken. Jag har förestäldt mig, att då en fordran är till ziffertalet. bestämd, så bör en lika bestämdhet äga rum vid uppgiften å de Utgifts-poster, hvaruppå samma fordran grundar sig — således, då Chefen för Colonial-ärendernas Departement har uppgifvit att Kongl. Maj:t äger en fordran hos Barthelemy-Cassan på en summa af 1 ;p.33y Den 5 Mars e. nr. 355 R:dr 32 sk. 4 rist. B:co, så hade Chefen för Colonialärenderna bordt till ett lika bestämdt zilfertal uppgifva de Utgifter, som vållat Barthelemy-Cassans skuldsättande.
Landtbruk s-akademiens räkenskaper, granskning af 30, 96. Landtbruks-Instiluter och skolor, anslag till 87, 152. Landtbruksmölen, utdelning af premier dervid 163. Landtförsvars-departemenlets Kommando-expeditions räkenskaper , anmärkning vid 30. Land/marskalkens riksdagskostnader, godtgörande af . 5. Landtmäteristaten, anslag för 87. Lanneforss qvarn, nedsättning i räntan 280. 3 18 Nummera $ Betänkandet m, ra. Lappmarks Ecklesiastikverket, kollektmedlens utbyte mot statsanslag 51 a. 219. dertill utgående spanmåls löner 51 a. 219, 230, 304, 337. Laske Haradsbocr, reglering af mulbetsrätt å Edsmären 119. Lastoch armpenningar från Pommern, ersättning för . 86. Laurell, H. Jgratifikation till 33. Legopass-afgifter, upphörande af. ... 51 a. Lekvattnets kapellförsamling, utbetalning af anslag till inköp af prestboställe derstädes 50. vinoell byggnings-säd till 52. Lerdahl, vägens omläggning deremellan oeh Utanmyra 163. Lidköping, understöd för dess återuppbyggande och tomtregleriug 141, 230. Lidköpings kyrka, lån för dess återuppbyggande 158, 231. Lifgardes-regemenlerne, anslag för Sergeanter vid 85, 150. Lifmundering vid indelta Infanteriet, användande af reservationer derå till beklädnadsslitnings ersättning 85. Liljestolpe. G., pension för 90, 155. Lilla Edel, skatteköp af gamla slussar derstädes 171, 293. Limnell, E., pension för 90. Linderfva Bryntesgården, frånträdande af arrendet å .115. Linieskepps förvandling till fregatter 162, 225. Linköping och Wimmerby, båtled emellan 163. Linköpings