Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse No 2)0. hindra utmälnings-åtgärdens fullbordan, eller egendomens försäljning, derest ej Konungens Befallningshafvande förordnar, att den inställas må. Är utmätningssökande missnöjd med förrättningen , håfve till klagoskrifts ingifvande hos Konungens Befallningshafvande lika tid, räknad ifrån det sökanden af utmätnings-instrumentet erhållit del, vid enahanda äfventyr, som i afseende å gäldenär sagdt är. 6;o Det diarium, som ofvan i 4 morn. omförmäles, bör, utöfver hvad redan är föreskrifvet, innehålla tvänne uppsummerade columner, utvisande, den ena, alla de fordringar, hvarföre utmätningsverkställighet blifvit äskad under den tid, som diarium omfattar, och den andra, allt hvad på samma tid blifvit redovisadt, med ingående och utgående balancer. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 November 1834* N:o 210. Upplåst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Nov. lS34* Preste-Slåndet den 19 Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förmedling af sådane inom Jemtlands Län befintlige hemmanhvilka vid afvittring befunnits brista i egor. (Statsoch Oecon.- Utsk. N:o 33.) S. A. K. Riksdagsfullmägtige af Bonde-Ståndet från Jemtlands
När det nu ändteligen blef afton, att solen gladdes, kom den lilla åter hem utur skogen. Då gjorde hon som hon gjort förut, satte sig vid borga-grinden, tog fram sin gull-harpa, och begynte leka på dess strängar. Men när solen sken på gull-harpan, glimmade det som en eld, så det lyste öfver hela kungs-gården; och när den lilla lekte öfver gull-strängarne med sina små snöhvita fingrar, rann der upp ett ljud så öfvermåttan fagert, att ung och gammal hoppade af fröjd, och glömde allting annat bara för att lyssna dertill. Nu hände sig att troll-drottningen samma tid satt i högan loft, och såg sig, ut genom vind-ögat, såsom hennes sed var. Vid hon nu varsnade det fagra skenet, och tillika förnam ljudet af harpo-slagen, blef hon högeligen förundrad, och sporde sin tärna: »hvad är detta för en fager glans, och hvad kan det vara för en ljuflig klang som hörs öfver gården?» ’Jo,’ svarade tärnan, ’det är inte annat än den lilla vall-pigan, som sitter vid borga-grinden och leker på så fager en gull-harpa.’ Då blef drottningen på det högsta nyfiken, och steg genast upp, gick utför högan lofts bron, och kom till grinden der den lilla satt och lekte. Som hon nu fick höra harpo-klangen, och såg gull-skenet glimma öfver strängarne, kände hon öfvermåttan stor lust att ega harpan, såsom hon tillförene fått gull-sländan och gull-äplet. Hon sade fördenskull: »hvad skall ett torpare-barn, som du är, med slik en kostbarhet? Gif gull-harpan åt mig, så skall du i stället få dig en gull-stickad kjortel. Den kan du bättre behöfva.» ’Nej,’ svarade vall-pigan, ’inte byter jag bort min harpa för en gull-sömmad kjortel, såsom du nyss sade.
Directionen anmält: att för den händelse, detta Bolagets erbjudande icke skulle antagas, Bolaget, efter närmare öfvervägande af dess ställning, samt öfrige härvid förekommande omständigheter, ansett sig kunna inskränka anspråket på det från Statens sida erforderliga bidrag derhän, alt Bolaget under femton byggnadsår af allmänna medel måtte erhålla ett årligt bidrag af 5o,ooo R:dr B:co, till nybyggnad af Strömsholms Canaloch Slussverk, jemte åtföljande administrations-kostnader m. m., efter den af Öfverste-Lieutenanten Edström uppgjorde plan, med de vilkor och mot de åtaganden från Bolagets sida, som hår nedan bestämmas, nemligen: 1:0 att Bolaget, mot erhållande af ett sådant årligt anslag, tillförbinder sig att, inom femton år, räknadt från och med det år, då första anslaget af allmänna medel utgår, efter förenämnde byggnadsplan, fullborda ombyggnaden af Strömsholms Canaloch Slussverk, samt. så vidmagthålla gamla Canal verket, att farten derå kan verkställas, på det sått, OfversteIiieutenanten Edström föreslagit, samt att Bolaget, för befordrande af nämnde ändamål, ålager sig foga sådan anstalt, att antingen genom intagandet af nya delegare i Bolaget, eller genom bildandet af ett nytt Bolag, sammanskjutes det för detta företag utöfver Statsanslaget och Canalens afkastning erforderliga capital af minst 200,000 B:dr B:co; 2:0 att Bolaget under förenämnde byggnadstid ej åskar högre actie-; utdelning ån fem procent å det sålunda insatte actie-capitalet; 5:o att efter arbetets fullbordan må af canal-inkomsterne afsåttas 5ooo R:dr om året till samlande af en fond för framtida större reparationer, intilldess denna fond, som mot säkerhet utlånas, med derå utelöpande och till capitalet lagde räntor uppgår till 100,000 R:dr B.co, och att,' då denna fonds capital för större reparationer medtages, skall af canalinkomsterne på enahanda sått ånj^o afsåttas öooo R:dr, tilldess fonden åter uppgått lill samma belopp, eller 100,000 R:dr, men att deremot årliga underhållskostnaden och mindre reparationer bestridas af canal-inkomsterne; - 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435, Litt, 4:o aft efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då Canalen år fullt färdig och larbar, skola Actie-egarne — sedan kostnaderne för Canalens oell Slussverkets samt Canalfarlens åndamålsenliga vidmagthållande, aflöningar och arfvoden , bevillning, jemte allt hvad till årlig kostnad för Canalverket kan hånföras (samt således afven afsättning för reparationsfonden) blifvit afdragne och godtgjorde — såsom utdelning pd deras Adier åtnjuta ett belopp af högst i5,ooo R:dr B:co om året,
Bonde-Ståndet godkände samma § med den förändring att efter orden »under en termin» å första rådet) af första punkten skulle inflyta orden »elter under tvänne eller flera efter hvarandra i ett sammanhang följande terminer», samt att efter de å andra raden af tredje punkten förekommande orden: »inom åtta dagar efter terminens utgång» skulle inflyta följande ord: »eller der tillverkare begagnar tvänne eller flere efter hvarandra i ett sammanhang följande terminer inom åtta dagar efter sista terminens utgång». § 23. > ; mi délluiij Bonde-Ståndet godkände denna § med den förändring att orden: »f fall åter under en termin» å första raden af första punkten skulle utbytas emot orden: »ifall åter under en termin eller tvänne eller flere efter, hvarandra i ett sammanhang följande terminer» samt att ordet; »tillverkningsterminens)) å första raden af andra punktet; sJu}He tUb/vtas emot wdet: »lillverkning^tidens>y ... ] „ , , J/ §28. Prot.-Utdrag den 6 Maj 1863. 347 Med ogillande af Utskottets förslag angående det kontrollörerne tillkommande arfvode beslöt Ståndet att samma arfvode skulle bestämmas till minst tre och högst fem Riksdaler om dagen, i följd hvaraf § borde i öfverensstämmelse härmed ändras så att i stället för orden: »minst fyra Riksdaler och högst åtta Riksdaler om dagen» införas orden: »minst tre Riksdaler och högst fern Riksdaler om dagen. § 40. Med godkännande af denna i öfrigt beslöt Ståndet, i öfverensstämmelse med Ståndets i afseende å <§ 4 fattade beslut, det skulle de i andra punkten förekommande ord: »tre hundra kannor» ändras till: »ett hundra kannor».
Cancelleren salunda äta lar en förbrytelse, hwarwid Justirim-Ombudemanncn redan lågt hand, npkommer ostridigt mycken oordning; i ,hy ^a» en Person pä samma gäng ätalaS af twänne Åklagare, och om Justitia: Cancelleren nnderläker, att etk slikt ätal utföra, handlar han emot den honom gifne bestämde föreskrift, att atala eller ätala läka alla fel, sä snart de kommit till hane kunskap. Gref - Den 24 November. 1493 Grefwe körner. Wiherligen ar ändamalet med JustiNL-Ombudsmanncn wunnit, om JustjiiteCuncellcrcn förekommer honom i beisrande of Embcrsmanna le!, om genom denna inbördes täflan la» gerne winna i kraft och lagffipningen i ordning och rällwisaSamhällets wäl beror ingalunda derpå; att Justitia - Ombudsmannen ffall wara den som alalar; men att olaalighetcr ej bcg^S eller att de blifwa rättade och belfrade när de äro begangne. Da J iftiliX-Ombudsmanneng befattning i detta af seende skulle wara öfwerflödig, äkerstär honom altid veu waekraste och wigtigaste delen af hans kligganden, den att öswerse bela systemet af lagffipningen, ari jämföra lagens föreskrifter med räuwisans och billighetens fordrkngar, att genom granskning afthevrienS förhållande till utöfningen och tillämpningen af lagen, bereda för framtiden säkrare grunder för lagsarenheten, och en fullkomligare lagskipning. Justilia: Cancclleren sysielsatt med en nästan dagelig expedition af förekommande mål, kan icke med samma ledighet uppehålla sig med iheorien eller öfwersigten af der hela. Der star deremot i hans magt att förekomma de fleste Justilius Ombudsmannens åtgärder, att genom sin drift och »vaksamhet göra dem onödiga.
Hvilket underbart intryck denna qvinna gjorde på mitt hjerta? (Spritter upp.) Till verket, ja! Bort med alla drömmar; handling och verklighet ropa oss. Det politiska fälttåget vinkar oss. Revolutionen nalkas: hjulen rulla gnistrande kring axlarne: det flåsande, af vilda krafter, eldade spannet, fanatism och anarki, störta skenande fram: tyglarne ligga i våra händer. Innan kort ... segren är vår. (Han stannar i full inspiration.) Fjortonde Scenen. DE FÖRRE. C. LÖFVENSTRÅLE. kommer hastigt inspringande. Jag har gjort en fånge! En fånge? C. LÖFVENSTRÅLE. FLERE. C. LÖFVENSTRÅLE. Då jag begaf mig hit, förföljdes jag af en i sin kappa väl insvept främmande person. En spion naturligtvis. Anländ till porten, grep jag mannen i kragen och, utan att han gjorde motstånd, bemägtigade jag mig honom. Dömen honom nu. Der är han! Femtonde Scenen. DE FÖRRE. HÖPPENER. Höppener! FLERE. HÖPPENER (afkastar kappan, med lugn hållning). Vill man fånga björnar, skall man uppsöka dem i idet. Huru vågar ni intränga här? Syskonen. A. LÖFVENSTRÅLE. Jag kommer från ministern. Han har uppmanat mig att ännu en gång bjuda er sin hand. Jag räcker er den. Helsa din minister och säg, att vi numera ej söka hans vänskap. Jag får då säga er, mina herrar, att jag fått i uppdrag att uppteckna edra namn ... d. v. s. att räkna edra hufvuden. Jag har en säker blick och ett godt minne: edra hufvuden äro redan räknade. Detta går för långt. Skola vi underkasta oss en sådan förolämpning? Ega vi icke hemfridens rätt? Redan länge hafva tvenne partier sönderslitit hvarandra och fäderneslandet. Hatet dem emellan har födt hämnd, hämnden förföljelse, förföljelsen upplösning och en fortsatt gäsande revolution under fredliga former.
Heléns om inrättande af förmyndare-kamrar på landet, i hvilken motion Prosten Ekstrand sig förenat; 3:o Samme mans, om förändrad straffbestämmelse för prest, som viger man eller qvinna före den i 1 Cap. 6 § Giftermåls-Balken stadgade ålder; 4:o Professor Fries’s, att Kongl. Förordningen den 1 Maj 1810 na mera må gulla såsom allmän Lag och således äfven verka retroactilt; 5:o Contractsprosten T/uidéns, om bestämmande af viss tid, hvarutöfver vigsel icke får uppskjutas efter afkunnad lysning; i hvilken motion Doctor Elfström,-'samt Prostarne Sandberg, Stabeck och Lundblad sig förenat; 6:0 Contractsprosten Schröders, om straffbestämmelsernas förändring i 24 Cap. 8 § samt 20 Cap. 9 § Missgernings-Balken. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande denna dag i Ståndet väckta motioner: l:o Contractsprosten Heléns, om förhöjdt Stats-anslag Garnizonsprcdikanten vid Dalarö Skans; i hvilken motion Contractsprostarne Gumcelius, Nibelius och Uddén sig förenat; 2:o Biskop Hedréns, om anslag till reparation af Konungagrafvarna i Wreta klosters kyrka; 3:o Professor Fries’, angående begärdt anslag till lönefyllnad för 15 professorer vid Upsala Universitet; 4:o Prosten Östermans, om anslag till fortsättning och utvidgande af undervisningsverket i Lappmarken; i hvilken motion llere af Ståndets ledamöter instämt samt Professor Grafström och Contractsprosten Sandbergs anföranden vid densamma tillagt. S. D. Till Stats-Utslå,ttet remitterades ett af Contractsprosten Gumcelius denna dag afgifvet anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer affåtne, och till besagde Utskott den 31 sistl.
N:o 34o). S. A. K. Rikets Ständer, som, genom deras Stats-Utskott, låtit granska Sluleri-Öfverstyrelsens räkenskaper för år i83i med tillika åtföljande redovisningar för Strömsholms, Flyinge och Dahlbys, samt Ottenby Stuteriers förvaltning, och hvilka redogörelser förut blifvit i Kammar-fiättea ,»10 Expedit ions-Utskott et s Försteg till und. SkrifvelseF.o 1^0. reviderade med anmärkningar, få hos E. K. M. i underd. anmäla, att ■vid samma granskning någon sådan omständighet icke förekommit, som ansetts erfordra Rikets Ständers åtgärd. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den i5 December 1834- N:o 240. Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den n Dec. 1834» Presle-Ståndet den i3 Borgare-Ståndet den i5 — —- Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående de sä kallade Stora och Lilla Creditiven. (Stats-Utsk. N:ris 35i och 352.) S. A. K. Sedan det, i anledning af E. K. M:s vid sistlidne Riksdag derom gjorda Nådiga framställning, i grundlagsenlig ordning behandlade förslag till förändring af 63 §.
I en framtid äga öppet, att enär tillgårtgarne medgifva besluta tillökning uti Hennes Majit Enke-Drottnirtgens Underhålls-Summa. Herr Grefven Och LandtMärskalken hemställde, om icke, med afseende å hvad Herr Påhlman anfört, Betänkandet kunde otan allt tillagg af Ridderskäpet och Adeln gillas* Bifölls. 5* Den 18 April. Föredrogs å nyo Banco-Utskotfets under N:o 26, afgifne samt den g dennes på hordet lagde Betänkande, i anledning af vackt Motion om allmänt Kungörande af Banco-Sedelstockens belopp lör hvarje år. Friherre Ciderström , Jacob-, Det är icke ovanligt att gamla fördomar äro svåra att besegra, ' och förevarande fråga är derpå ett talande exempel. Den har flere gånger varit väckt, men Banco-Utskottets pluralitet har ali* tid varit af den mening att publiciteten ej borde medgifvas, utan att vid dessa tillfällen hafva framlagdt något annat skäl än sin egen öfvertygelse. Denna gång har likväl Utskottet gått längre än förut, då Utskottet icke hemställt sin mening till Ständerne, utan bestämdt yttr3t, att något periodiskt Kungörande af Banquens ställning eller Sedelstockens belopp ej borde äga rum, och att på Banco-Utskottet skulle bero att lemna Riksens Ständer de upplysningar, som kunde anses nödige. Jag känner icke 3f hvad anledning BancoUtskottet kunnat tillvälla sig en sådan Auctontet. Det är ock tn underlig farhåga, att förlust för Banquen skall inträffa derigenom att hvar man far se att Banquen har full säkerhet; hvaremot Opinionen hittills kunnat anse Banquen utan säkerhet hafva otlemnat större Summor. Blott i den del af Betänkandet'instämmer jag med Utskottet, att icke endast Banquens Dm 18 April. 53 Skulder, utan äfven dess tillgångar böra uppgifvas. Då jag icke tviflar att Utskottets Betänkande lärer blifva återremitteradt , anhåller jag att
Hr af Funck, Carl Oscar. 400 Den 18 Juni. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 4 Ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., efter N:o 88, Erih. Lovisin, fullm. Hr Silfverstolpe, Fredrik Otto; N:o 161, Frih. v. Höpken, Nils Albrecht; N:o 1,196, Hr Bäärnhjelm, fullm. Hr Uggla, Carl Gustaf, och N:o 1,749, B., Hr v. Ehrenheim, Pehr Jacob; samt 1 Suppleant i samma Utsk., efter N:o 121, Hr Hjerta, Carl Gustaf; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter i N:o 104. Gr. Beckfriis, Corfitz. Frih. Falkenberg, Conrad Gabriel. N:o 1,671, B. Hr Liljehorn, fullm. Frih. Raab, Carl Adam. Hr Adlersparre, fullm. Hr Björnstjerna, Roger. Suppleant: Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 2 Suppleanter i RiddarhusUtsk. efter N:o 166, Frih. Stjerncrona, fullra. Frih. Falkenberg, Carl Melcher, och N:o 1,988, Hr Adlersparre, fullm. Hr Björnstjerna, Roger; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 258. Hr Svenske, fullm. Gr. v. Rosen, Thomas Fredrik. Frih. Stjerncrona, fullm. Frih. Falkenberg, Carl Melcher. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, enligt från Riksmarskalksembetet ankommen underrättelse DD. MM. Konungen, Drottningen och EnkeDrottningen samt DD. KK. HH.
Presle-Slåndel den 3 Jan. 1857. Borgare-Ståndet den 3 Iiondc-Slåndet den 3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående medels anvisande lill vestra och södra jernvägs-slambanornas fortsättande. (Stats-Utskoltets Utlåtande Nio 16). S. A. K. Enligt hvad E. K. M:t för Rikets Ständer tillkännagifva i Dess under den 28 sistlidne November aflåtna Nådiga Proposition, angående utförandet af de större jernvägsanläggningar, som utaf allmänna medel böra bekostas, skulle den vid 1856 års slut återstående behållningen utaf den summa, 5,000,000 R:dr B:ko eller 7,500,000 R:dr Riksmynt, som under nästlidne Riksdag anvisades för påbörjande af tvänne jernvägs-stambanor, den ena eller den s. k. vestra, utgående från Götheborg, och den andra, eller den södra, från Malmö, endast kunna beräknas utgöra omkring 400,000 R:dr sistnämnde mynt. Då denna behållning icke torde komma att lemna erforderlig tillgång för de å dessa stambanor pågående arbetens oafbrutna fortsättande intill dess Rikets Ständer, efter föregången granskning och pröfning af de angående Svenska jernvägarnes riktning och utförande under innevarande Riksdag framställda förslag, blifva i tillfälle att bestämma och anvisa de summor, som kunna komma att anslås lill utgående för statens jernvägsbyggnader under loppet af år 1857, hafva Rikets Ständer, på det att icke omförmälda, för statens räkning företagna, jernvägs-arbelen må behöfva afbrvtas under den tid, som erfordras för behandlingen och afgörandet af de Rikets Ständer underställda frågor om Svenska jernbanornas utförande och sträckningar, funnit sig böra, i afräkning å de särskilda anslag, som under nuvarande
Den enda skillnad, som här är vidtagen, be står deruti att ordet »och», sorn förekommer i det gamla förslaget, blifvit utbytt mot »eller» i det nya. Den förra stadgan lydde nemi. så: »Den genom hvars oriktiga eller ofullständiga upgift någon kommer att ur mantalslängden uteslutas och undgå etc.» I den nu föreslagna förordmn heter det: »Den genom hvars oriktiga eller olullständiga upgift någon skattskyldig kommer att ur mantalslängden uteslutas eller undgå etc.» Jag kan icke inse något skäl, hvarföre man icke kan bibehålla den gamla ordalydelsen. Gr. Lagerbjelke: Det förhåller sig verkligen, såsom den siste talaren yttrade, att den enda förändringen, som här blifvit vidtagen, är att ordet »och» blifvit utbytt mot ordet »eller», men dermed är en ganska stor förändring åstadkommen. Enl. förra stadgandet, der »och» förefinnes, kom icke ansvars-påföljd i fråga, såvida icke en person blef utesluten ur mantalslängden; men enl. det sednare kan ansvar ifrågakomma, oaktadt en person är upförd i mantalslängden, om han sluppit att betala åtskilliga bevilln.-afgifter. Jag anhåller således om bifall. Hr Printzensköld: Jag för min del tror att det sednare förslaget, hvarigenom ordet »och» blifvit utbytt mot »eller», är gun - Den 25 A ugust) e. m. ska välbetänkt. Det vill nemi. synas mig som skulle stadgandet, sådant det förekommer i första förslaget, kunna sålunda tolkas, att endast i det fall alt en person blir utesluten från mantalslängden och derigenom undgår att betala kronoskatte)-, så skall den dertill vållande böta 2 rdr etc.
M:ts och Rikets Karn mar-Collegium insänd, inora Junii månads utgång det derpå följande året, vid hvilken sistnämnde tid bör vara utredt, hvad af Mantalspenningarne på det hela ingår, och till hvad belopp den provisionella innehållningen tillkommer Mantals-skrif varén; samt att för öfrigt,’ enligt högstberörde Kongl. Kungörelse, Häradsskrifvaren åligger, att en sådan fordran, inom den 15 Maj året efter det, då densamma är vorden bestämd, uppgifva och bestyrka hos Landshöfdingen, hvilken, inom den j Julii samma årj bör ford rings-beloppet hos Stats-Contoiret requirera] Och som Harads-skrifva reti Ryding, efter eget medgifvande, underlåtit att hos E. K. M:ts Befallningshafvande årligen anmäla och styrka hvad som af de innehållne lo procent å Mantal s-skrifnings-pro visionen, för den ifrågavarande tiden, kunnat honom vidare tillkomma; altså och då det med Kongl. Kungörelsen den 9 December 1812 åsyftade ändamåj, att Stats-Verkets utgifter måtte inom viss tid kunna beräknas, skulle blifva förfeladt, derest ett utan giltiga skäl förs u mm ad t iakttagande af praaseriptions-tiden icke för den försumlige fordringsegaren medförde annan påföljd, än den, att afvakta Riksens Stan - Underdåniga Skrifvelserl ders sammankomst, hafva Riksens Ständer icke funnit skäligt, att någre medel till Härads-skrif-^ varén Rydings godtgörande för den innehållne Mantals-skrifnings-provisionen anvisa; Hvilket, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer få i underdånighet meddela; och Riksens Ständer framhärda etc.
Betänkandet!, 327 man, åbygnad, belägenhet, afsättningstillfälle, förmäner och onera, jemte de i orten gångbara pris, saint derefter med all möjlig noggranhet bestämma dess värde, hvarvid sista försäljningspriset bör tjena till grund, så vida Egendomar ej sedermera i allmänhet fallit i värdet, eller den ifrågavarande, genom Eldsvåda, Vattuflöde eller andre olyckshändelser blifvit försämrad ; Varande det i öfrigt Committéens pligt, att på ära och samvete icke sätta någon Egendom till lägre värde, än den kunde komma att gälla, om den utan tvångsmål skulle säljas, 18. Mom. De Egendomsvärden, som i köp emellan närskylde, genom utmätningst vång, eller af andre serskildte orsaker blifvit bestämde lägre än de för Egendomar af lika beskaffenhet eångbara, böra lättas i öfverensstämmelse med värdet å andre till förmåner enahanda eller närmast jeinförlige Egendomar, och i förhållande dertill höjas. ig. Mom, Alla Boställen värderas efter samma grunder, sorn hemman i allmänhet', ock skola likväl, med afseende på Innehafvarens inskränktare dispositionsrätt, efter beskaffenheten med dem jemföras ; hvaremot Frälseräntor beräknas till Capital, med fem procent, efter förra årets Markegång, och till afgift derföre lika med öfrige Fastigheter ; men om de öfverlåta^ till Besittningsägaren, kommer köpesumman, att i förhållanda dertill, öka hemmanets värde. 20. Mom. Vid taxering af skattlagde Mjölqvarnar, ehvad de dritvas af eld, vatten eller vind, så i Städerne , som på landet, bör deras Värde, likasom foc Bruk, Manufakturer och an; 328 23evillningsUtsk.
Upplästes Expeditions-Utskottets under N:o 299 insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majrt, rörande en förändrad reglering af Jiospitals-Inrättningarne i Riket; och blef berörde Förslag, i anledning af Friherre Cederströms, Jacob, dervid gjorde anmärkning, till Expeditions-Utskottet återremitterad t. Ut Supra. S. D. Sedan Riksens Ständers Herrar Electorer den 6 dennes utsett Lagmannen, Borgmästaren Jonas Ullberg att Riksens Ständers Justitise-Ombudsman efterträda, i fall bemälde Justitias-Ombudsman innan nästföljande Riksdag siulle med döden afgå, så Den 7 November e. m. fann Ridderskapetoch Adeln nu för godt anmoda Expeditions-Utskottet, att för Lagmannen Ullberg uppsatta behörigt förordnande, samt att jemväl härom föreslå en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning afBanco-Utskottets den 3o sistlidne October under N:o 67 aflåtne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Memorial, angående nödig åtgärd till betryggande af Bankens oell Enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som, enligt Utskottets Förslag, skulle komma att utfärdas från Westra och Södra Låne-Contoiren, blef samma Memorial, på sätt Banco-Utskottet hemställt, till Lag-Utskottet remitteradt. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsocli Banco-Utskoltens den 4 dennes under ]NT:o 58o aflåtne, samt den 6 derpåföljde på hordet lagde, Memorial, angående Riks-Ståndens skil jagtiga Beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser. Ut Supra. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: