Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contors vägnar P. TV esterstrand. G. E. af Tuneld. L. C. af Sillen. Isr. Tauvon. Th. Nyström. L. S. L. C. C. E. Muller. J. P. Carlmark. Stockholm den i4 November 1834- g Kongl. Maj.ts Nåd. Skrifvelse No j5. Sammandrag öfver de löning s-för möner, som enligt Eislopen i Upsala Stift Dito Linköpings dito Dito Skara dito . Dito Stregnäs dito Dito Westerås dito . Dito Wexiö dito . Dito Lands dito Dito Götheborgs dito Dito Calmar dito Dito Carlstads dito Dito Hernösands dito Dito Wisby dito . Domprosten i Upsala Dito Linköping Dito Skara . Dito Stregnäs Dito Westerås Dito Wexiö . Dito Lund . Dito Götheborg B * s cr Cre * B agra 1 3 v s » p 0 P B 1 >■3 ►s re crq ►1 QP n p ►O ST B M DO ►n PHemmanens taxerings-värde. Hemmanen» afkastning, beräknad till 4 procent af taxeringsvärdet. St. Contracts-P.ostarne i Upsala Stift Dito Linköpings dito Dito Skara dito Dito Strengnäs dito Dito Westerås dito Dito Wexiö dito Dito Lund dito Dito Götheborg dito Dito Calmar dito Dito Carlstad dito Dito Hernösand dito 1,175 Summa X Kyrkoh erdarne' i Upsala Stift H 195 1 Dito Linköping dito 10! 137! Skrifvelse
I afseende på Tryck-Frihets-Lagen beslöt Ridderskapet och Adeln, att det på bordet hvilande förslaget, till inrättande af en Jury, i Tryckfrihets-rnäl, i stället för det hittills antagna Djmocli Rättegångs-sattet skulle antagas. Slut - Den 12 Juni. Slutligen beslöts, att de nu i afseende pä förslag till ändringar i Grundlagarna fattade beslut till Constiiutions-Utskottet skulle öfverlemnas, med anmodan att till Justering hos Riksens Ständer inkomma med redaction af alla de förslag, som af samteliga Riks-Stånden blifvit godkända, samt af de §§ i Grund-Lagarna, hvilka omedelbart af de antagna förslagen bero, och sålunda derefter böra rättas. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe Utdrag af ProtocolJet, hållet hos Högvärdiga Prest - Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 12 funt 1S15. S. D. iVled anledning af den uti Öfversigten af de hvilaride Förslag till ändringar i Grundlagar na intagna anmärkning, att den föreslagne ändringen i Regerings Formens 29 §. angående jemkning i Upsala Stifts rösträttighet vid Erke Biskops-Val, hufvudsakligen rörer Prest-Ståndet, ansåg Ståndet sig särskildt böra vördsamt och vänligen meddela de öfriga Respectiva Stånden sitt bifall till den af Cunstitutions Utskottet föreslagna nya Redaction af berörde §. För öf rigt skulle ock tillkännagifvas, det Ståndet instämt uti Den 12 Juni. •uti Vällofl. Borgare-Ståndets nu medelte beslut, att vid föredragningen af ofvanberörde frågor icke endast följa ofvannämnda anvisning, utan äfvert att upptaga och besluta om alla de frågor till förändring i Regerings-Formen, sorn af de Resp. RiksStånden 1809 blifvit gällande gjorda och af Utskottet genom dess Betänkande af den 29 November 1&09 oeredda äro. Ut Supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist.
Tullkammarens handlingar har tulluppbörden härstädes, inberäknadt lastpenningar, nederlagsrekognition, transitoafgift, fyroch båkafgift saint afgift till handelsoch sjöfartsfonden, men utom konfiskationsmedlen, utgjort: åren 1821—30 i medeltal Rmt R:dr 985,530,87; åren 1851—55 i medeltal Rmt R:dr 3,628,806,87; » 1831—40 » » » » 1,452,450,75; » 1856—60 » » » » 4,268,273,00. » 1841—50 » » » » 2,393,658,33; Tali. Litt. R. Vid Göteborgs tullkammare inklarerades från utrikes orter: Antal. Lästetal. Antal. Lästetal. Göteborgs stad. Handel och Sjöfart. Den betydliga tillväxt, sorn Göteborgs tulluppbörd enligt förestående sammandrag vunnit, är så mycket mer bevisande om rörelsens förkofran, som under den tidslängd, hvilken sammandraget omfattar, åtskillige i tulluppbörden ingående afgifter upphört, samt tullafgifterna å utgående varor till största delen försvunnit eller blifvit betydligen nedsatte, och å en stor del inkommande varor dels alldeles upphört, såsom för bomull och stenkol, dels i mer eller mindre mån blifvit förminskade. Angående Göteborgs vexelrörelse upplysa meddelade officiela uppgifter, att vexelsluten härstädes utgjort £ Sterling. Hamb. B:co Mark. Francs. Holl. Gulden. Danska Rbd. Doll. af tillsammans 1,474 och för åren 185G och 1857 af 3,103. Handelsföreningen har härvid, till förklaring af 1857 års betydligare vexelrörelse, anmärkt, att för högt uppdrifna spekulationer det året föranledde stora s. k. ackommodations-affärer i vexlar, tills den inträffade handelskrisen framkallade en sundare affärsverksamhet, hvarefter vexelrörelsen kommit i närmare öfverensstämmelse med verkligt gjorda affärer.
Stat innehaft och den lian på sätt berördt är varit berättigad att åter tillträda, i händelse förstnämnde tjenst kommit alt indragas; äfvensom Ut - skottet anser det vara med 8 §. uti 12 Art. af Reglementet för Riksgälds-Contoiret öfverensstämmande att, under deli tid Tingberg för sjuklighet får begagna tjenstledighet, den Extra Ordinarie ContoirsSkrifvare, som i yttersta graden varder till tjenstgöaing förordnad, må derföre på Riksgälds-Contoirets Stat njuta full Contoirs skrifvare-Lön. Hvilket dock Rikets Högloflige Ständers eget bepröfvande vördsamt underställes. Stockholm den 4 September 1823. 608 S tats-Utsk’otlets Belänkanden. Ankom elen 16 September 1823. Rikets Högloft. Ständers Statsoch Banco-Utskotts Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående bidrag till utförande af Hjelmare Canaloch Slussverks ombyggnad. Uti ett dea 17 sistl. Junii, under N:o 237, afgifvet Utlåtande hafva förenade Utskotten redan inför Rikets Högloflige Stän - Stats-Utskottets Betan tande n 609 Ständer framställ, hufvudsakliga innehållet af Kongl. Majrts lill Rikets Ständer d. is Martii della år aflåthe Nådiga Proposition, angå nede bidrag till utförande af Hjelmare-Canaloch Slussverks ombyggnad, hvilken blifvit lill Utskotten af Samtelige RiksStånden remitterad; samt med hänseende till det, på sätt högstberörde Nådiga Proposition omförmäler, till berörde ändamål nödige ansedde anslag af A1U manna medel för delta år särskildt lill Rikets Ständer afgifvit tillstyrkande om detsammas beviljande och utbetalning hvilken ock, efter det 3:ne Stånd Utskottens hemställan bifallit redan egt rum.
Den på Tabergsmalm grundade tackjernstillverkningen i Jönköpings län af ungefär 60,000 centner årligen, erfordrar således en skogsvidd af lika många tunnland samt öfver 200,000 centner malm, och kan följaktligen endast äga rum på spridda lokaler inom en, af de i alla händelser betydliga transportkostnaderna sammanräknade för skog och malm begränsad, krets omkring malmberget. De orter, der tackjernstillverkning, till följd af billigare kommunikationer från de förut beskrifna ymnigare malmtillgångarne i bergslagsorterna, möjligen skulle kunna uppstå eller utvidgas inom de sydligare delarne af landet, synas, med afseende på skogstillgångar och om andra förhållanden dertill gifva anledning, vara södra delen af Nerike och norra delen af Skaraborgs län, vestra Wermland och Dalsland, norra delen af Kalmar län jemte några skogsrikare trakter af Östergötland och möjligen inre 4 26_ delar af Småland, derest icke förbättrade kommunikationer derifrån till hafvet och derigenom öppnade afsättningsvägar för tiävaror så höja värdet af återstående skog, att det pris sorn jerntillvcrkuingcn kan betala för kol ej ersätter det dermed förenade jemförelsevis kostsammare skogsarbetet. Söder om det egentliga bergslagsdistriktet finnes ingenstädes, med undantag af Tabergs bergslags ringa produktion, någon tackjernstillverkning i större skala eller koncentrerad inom någon trångare krets för försäljning till andra orter. Endast de spridda sjömalmsmasugnarne i Småland afyttra dels gjutgods inom orten, dels gjuttackjern till de stöiTe gjuterierna flerestädes inom och utom riket, ehuru till mindre betydande qvantiteter. Då de flesta sjöar inom nämde provins äga tillgångar på jernmalm, är anledning att antaga, det en i någon mån ökad produktion skulle blifva följden af de utvidgade afsättningstillfällcn, som nya kommunikationsmedel kunna erbjuda, ehuru den likväl alltid kommer att inskränkas inom det belopp, som tillgången på brännmaterial medgifver. Svårigheten och kostnaden att på ett ställe sammanföra stora qvantiteter träkol eller ved hindra, såsom förut är omnämdt, anläggningen af lika stora jernverkstäder i Sverge som i en del andra länder, hvilkas berg på samma ställe innesluta lager af stenkol och jernmalm.
Den, som förfalskar en orlofsbok, straffas som för förfalskningsbrott.” 3 Rikets Ständer, som ansett dylika böcker böra medföra den fördelen, alt åt de betyg, ett tjenstehjon erhållit, kan beredas större tillförlitlighet, i det att den ene husbondens uppgift kontrolleras i det väsendlliga af alla de öfriges, i stället alt man för närvarande icke vågar skänka förtroende åt de vanliga orlofs-sedlarne, som sällan innehålla fullt sanningsenliga uppgifter beträffande tjenslehjonens uppförande och användbarhet, hysa derjemte den öivertygelsen, att de ifrågavarande böckerna, hvilka icke kunna anses såsom någon egentligen ny inrättning, utan endast såsom en af lörändrade tidsförhållanden påkallad bättre anordning i afseende på vården af de betyg, som, under namn af orlols-sedlar, det redan efter äldre författningar åligger tjenstehjon att icke undandölja, tillika skulle kraftigt motverka den vanart, som i sednare tider uppenbarat sig i en betänklig utsträckning, nemligen förfalskning af orlofs-sedlar. Då emellertid de detaljerade föreskrifter, som blifva nödiga, derest införandet af nämnde böcker skulle komma att ega rum, äro, i anseende till den omarbetning af gällande Legostadga, som i de härmed sammanhang egande delar blir nödvändig, af större omfattning, än alt Rikets Ständers öfriga arbeten medgifvit utarbetandet af ett Exp e dil io n s -Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 111. 259 fullständigt förslag i sådant hänseende, hafva Rikets Ständer, sorn delat de åsigter, hvilka för ifrågavarande hos Rikets Ständer gjorda framställning legat till grund, men funnit ofvanupptagne bestämmelser icke vara för ändamålet tillräckliga, ansett sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes låta utarbeta och Rikets näst sammanträdande Ständer meddela förslag till införandet, i stället för nu brukliga orlofs-sedlar, af s. k. tjenstehjonsböcker utaf ofvan omfönnälda beskaffenhet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 11 Aug. 1860. fo:o lil.
Nej, skola de i 1823 års Bevillnings-Forordning gifna föreskrifter om värdering af fastighet ao Bevillning:;-Utskottets Memorial N.-o 3f. i Stad fortfara; men ehuru Taxerings-Comiteer skola taga i betraktande i Stad belägna fastigheters brandförsäkrings-värden, må de dock ej vara pligtige att följa Brandförsäkrings-värdet, hvarken såsom minimum eller maximum för fastigheters taxeriugs-värde; äfvensom vid taxering af hus å jordar utom Städernas staket, men på deras grund belägna, samma grunder må följas, som vid taxering af hus å egentliga Landtegendomar iakttagas. Hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, blifver vördsamt tili Rikets Högloflige Ständers upplysta granskning öfverlemnadt. Stockholm den 23 Julii 1829. STOCKHOLM, tryckt i Ecksteänska Boktryckeriet, 182g. ♦ N:o 38. Ankom till Exped. Utskottet den 6 Aug. 1819. Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut i fråga om Bevillnings erläggande för Proste-Tunnor. Vid föredragning af så väl Utskottets Betänkande, N:o 18, angående väckt Motion om Proste-Tunnors befriande från bevillning, som det under N:o 34, med anled> liing af de vid förstnämnde Betänkande gjorda anmärkningar, afgifna Utlåtande, hvar4 uti Utskottet ansett, alt Proste-Tunnor borde med bevillnings-afgift beläggas, samt tillstyrkt, att ett stadgande, i anledning af Rikets Ständers beslut i denna fråga, måtte intagas i Bevillnings-Förordningen, hafva, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, följande skiljaktigheter inom Respective Riks-Stånden förekommit, nemligen: Höglofl. Ridderskapet oell Adeln liar afslagit Utskottets Utlåtande, med förklarande, att Höglofl. Ridderskapet och Adeln, för dess del, fann någon bevillning å Prosle-Tunnor icke böra ega rum. Bih. till R. St.
Myntoch Controll-Verken, på sätt föreslaget Stats-Ulskotlets Utlåtandej N.-o /fo. ii blifvit, uti en af Riksdagsfullmägtigen Norberg väckt motion, hvaröfver serskildt utlåtande skall varda meddeladl, skulle komma att till Kongl. Bergs-Collegium ålerförflytlas; i anseende hvartill Utskottet icke finner skäl tillstyrka bifall till den för nämnde Verk äskade tillökning, hvarken i löner eller tjenstemanna-personal; äfvensom Utskottet saknat all anledning att, på sätt serskildt blifvit äskadl, för den ledamot, som föredrager Magazins-Ärendena, föreslå uppförande å Indragnings-Stat af den för honom ifrågaställa tillökning af 4oo R:dr. b) Efter det afiöningen med hushyre-medel för de vid Upplagsoch Ulgifts-Magasinerne samt Kronobagerien anställde personer blifvit vid sisla Riksdag på stat uppförd, men sådant icke egt rum med KronobageriGesällerne, hvilkas aflöning ännu utgår från allmänna Indragnings-Staten, liar Utskottet, lika med hvad i den Kongl. Propositionen blifvit i Nåder yttradt, funnit, att, för behörig rättelse härutinnan och på det lönekostnaden för nämnde Magasiner och Bagerier må på ett ställe och i ett sammanhang blifva synlig, på a:dra Hufvudliteln, bör uppföras : För Stockholms Krono-Bageri. Åt en ordinarie Bagare-Gesäll, å a5 R:dr i månaden •...•(•vfitk.* 3oo. samt 3 T:r spanmål in natura Fyra extra Bagare-Gesäller, å a5 R:dr i månaden 1,200: 12 Tunnor spanmål. Christianstads Krono-Bageri. El) Bagare-Gesäll, å 10 R:dr i månaden 120: Götheborgs Krono-Bageri. En Bagare-Gesäll, contant i5o: 3 Tunnor spanmål, jemte 18 T:r spanmål in natura.
Nej! vid tolkning af ett kontrakt, sådant som det, hvilket genom grundlagarna är uppgjordl mellan Konung och folk samt de fyra Stånden inbördes, får ej stort afseende fästas å de skiljda, ofta stridiga, påståenderna, att vid den ordagranna tillämpningen skulle uppkomma orimligheter derigenom, att Konungen ensam, eller Han och tre Stånd, elier ock blott tre eller alla fyra Stånden utan Konungen finge afgöra frågan. Stats-maktens, i grundlagarna klart beskrifna och obestridda, fördelning kunde leda lill så stora och många orimligheter, att bevisningen om möjliga, olyckliga, följder ej får verka mot grundlagarnas i 83 § Regcrings-formen ovilkorligt anbefallda tolkning. Om man betänker och för sig utvecklar, hvilka oinstörtningar och olyckor, allmänna och enskilda lidanden, kunde åstadkommas genom dels tre Stånds envåldsmakt öfver Banken och Riksgälds-kontoret samt Statens inkomster, dels ock Konungens envåldsmakt, att totalt ändra de »lagar som rikets allmänna hushållning röra» och »allmänna inrättningar af alla slag» (§ 89 Regeringsformen): och att, genom resreglementen samt hvarjehanda expeditionsoch arvodestaxor tillägga sina egna tjenstemän, ja sjelfva Stats-Rådets ledamöter, oerhörda inkomster: samt alt alldeles ändra lagar om »uppfoslringsoch undervisnings-verken, allmänna fattigvården, landthushållningen, bergverken m. m.» (Riksdags-Ordningens 34 § 1 morn.); — så förmodar jag, att man finner sig ej böra vid grundlags-toikning söka begagna bevisningen ex absurdo. Hafva gruodiagsstiflarne anförtrott Konungen så vidsträckt och vådlig makt, ja äfven makten att ömsom förbjuda och tillåta all bränvins-lillverkning och försäljning; så kan man tryggt antaga att samma grundlags-stiftare äfven vågat anförtro Konungen och tre Stånd att bestämma afgifter till kommunerna för branvins minutering, NB. om ordalydelsen ej strider mot sådant antagande.
Denna afgift synes mig likväl vara obillig, jag uprepar det ännu en gäng, då personen icke tillträdt egendomen, utan öfverlåtit på en annan sin, genom köpebrefvet förvärfvade, rättighet dertill. Att lagstiftaren, såsom Gr. Mörner påstått, genom det här föreslagna stadgandet, skulle stadga en belöning för uraktlåtenheten att lagfara, bestrider jag, enär lagstiftaren har, för uraktlåten lagfart, stadgat böter, hvilket ansvar drabbar den försumlige. Att genom icke serdeles klyftiga upfinniugar man skulle kringgå lagen har jag just befarat skulle blifva följden af motionärens förslag, enär köparen helt simpelt kunde rifva sönder det med öfverlåtelse påtecknade köpebrefvet och förskaffa sig ett nytt af förste säljaren, hvarigenom lagens stadgande kringgås. Hvar och en, som sett det obilliga och orimliga belopp, hvilket en sådan köpare blir förpligtad att utgifva, kan icke undgå, att inse det orimliga och det prejande i en sådan afgift, sorn en köpare i delta afseende får erlägga. Den som handlagt sådana ärenden, vet, att domaren, icke utan den största motsträfvighet, kan förmå sig till en sådan tolkning, som Gr. Mörner yrkat och detta har äfven gifvit sig tillkänna inom den högsta domaremaklen. Jag hoppas således att R. o. Ad., med erkännande af obilligheten häruti och för alt bibehålla en genom praxis redan etablerad grundsats, ogillar förslaget. Jag tillstyrker således en återremiss, derföre att jag anser det lämpligt att Utsk. tager saken i förnyad pröfning, särdeles som ett Stånd vidtagit en sådan åtgärd. Gr. Mörner: Med den siste värde talaren kan jag icke dela den åsigten, att en öfverlåtelse icke innefattar ett nytt köp.
Horn sig förenat, att ett visst antal suppleanter till ledamöter i Utsk. 7° D en 15 Augusti e. m. matte, efter motionstidens sint, af R. o. Ad:s electorer väljas, för att inträda under de ordinarie ledamöternas erhållna ledigheler; 2:0 af Hr Frih. Palmstierna, med hvilken Hr Tham, Wolrath, instämt, att, då ledighet beviljas utskrsledamot, val i enlighet med 79 § Riksd.Ordn. genast bör ske till ny ledamot, som äger att, under den permitterades bortovaro, i Utsk. tjenstgöra; varande harvid af Hr Frih. Ehrenborgh anmärkt, att han väl ansåge ett sådant nytt val böra ske, men att detta val borde gälla för hela återstående riksdagen, samt den ledamot, som erhållit ledighet, sålunda icke kunna, ulan ånyo för sig gånget val, i Utsk. åter inträda. Hvad nu först angår Hr Cederschjölds modifierade förslag om val af suppleanter till utsktsledamöter efter motionstidens slut, så har Utsk. icke funnit sina betänkligheter eroot förslaget, att utse serskilda utskottssuppleanter för hela riksdagen, af de dervid gjorda anmärkningar hafna, utan fortfar Utsk. i den öfvertygelse, att det vore sannolikt, det R. o. Ad:s Electorer, som redan hafva ganska svårt att finna lämpliga personer, benägna för emottagande af de ordinarie utsktsbefattningarna, skulle erfara annu större svårigheter att utse dylika personer till suppieantsplatserna, de der i öfrigt synas komma alt blifva nästan besvärligare, än de ordinarie befattningarna, på sätt Utsk. i sitt förra betänk, utvecklat. På dessa skäl finner Utsk. icke anledn. att frångå sin förut uti ofvannämnde afseende yttrade tanka.
Hellman blef både angenämt och oangenämt öfverraskad af detta besök, ty kärt var det visserligen för honom att ännu en gång få se sin Lydia, men det tillstånd, hvaruti hennes själ syntes vara, förskräckte honom. Han anade dock förhållandet, då Lydia framkastade några vinkar, hvarföre det vore henne så nödvändigt att genast komma från Stjernfeldtska huset, och snart var det beslutadt, att han ännu i denna dag skulle taga Lydia med sig från Stockholm. Det behöfdes blott att resa tre mil i krok, för att komma till den gård i Södermanland, der Lydias föräldrar numera bodde, och han trodde sig kunna hinna dit till morgondagen på aftonen. – En liten svårighet uppstod väl, då man betänkte hur underligt det skulle se ut, att så der hufvudstupa lemna ett hus, der man, efter hvad alla andra kunnat finna, blifvit omfattad med så mycken godhet, samt att i en hast få Lydias saker derifrån, men Lydia satte sig genast ned att till Nanna skrifva följande bref: «Förlåt mig, englagoda Nanna, mitt besynnerliga uppförande emot dig i dag, och förlåt mig allt hvad jag emot dig felat. Jag kan och bör ej nu säga mer, än att, om jag emot dig felat, så har det dock aldrig varit med uppsåt, och jag inskränker mig till att säga, att jag, för ditt eget lugn och lugnet i ditt hus, beslutat att ej mera dit återvända. Ack hur gerna skulle jag ej vilja påtaga mig att ensam vara felaktig, derest det kunde hjelpa! Emedlertid må du gerna anse mig så. Tag ifrån mig, om du vill, din vänskap och aktning – jag hoppas dock att i tidens längd begge delarne skola återvända. Jag reser ännu i dag med Hellman hem till mina föräldrar, och hoppas att der återfinna min barndomsfrid och lugn. Gud, om jag finge taga dig med mig! Du, liksom jag, passar allt för litet för stockholmslifvet – ja, du är för god derför. Det svider i mitt hjerta, då jag tänker på att jag skall lemna dig så ensam – ensam! ja, må du och de som omgifva dig förlåta mig detta ord. Men jag känner att du är det, och derföre säger jag så.
Utskottets i 8:de punkten gjorda hemställan med de förändringar, att i stället för orden: »mellan Uddevalla och Wenersborg» infördes orden: »från Herrljunga öfver Wenersborg till Uddevalla», samt att summorna 2,060,000 R:dr och 1,370,000 R:dr utbyttes emot summorna 4,860,000 R:dr och 5,240 000 R:dr; så beslöt Ridderskapet och Adeln nu, uppå framställning af Grefve Sparre, Erik, att de öfriga Riks-Stånden skulle vänligen inbjudas biträda Ridderskapet och Adelns ofvanberöida beslut. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: JV2 119, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om a flön ingen lör den hos StatsUtskottets Riksgäl dsafdelning anställde Sekreterare. Prot.-Utdrag den 27 Juni 1863. 431 Den föreslagna voterings-propositionen godkändes. M 120, angående beviljandet af anslag till fortsättning af reparatiouen af Linköpings domkyrka. Bifölls. Från Hågv. Pr este-Ståndet. S D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedan omförmälda Memorial och Utlåtande: M 117, med förslag till voterings proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om fortsatt utförande af jernvägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. M 118, i anledning af erhållna återremisser å visssa delar af Utskottets Utlåtande, M 88, angående gjorda framställningar om statsbidrag för enskilda jernvägsanläggningars företagende. Utskottets förslag, sid. 9, angående låneunderstöd för byggande af en jernväg emellan staden Wexiö och Alfvestads station, bifölls; och lades Memorialet i öfriga delar till handlingarne.
Majit tagit detta ärende i öfvervägande och vill, med hänsigt till det väsentliga gagn, som genom ifrågavarande läro-anstalt blifvit vextodlingen och trädeårds-skötseln i allmänhet beredd, hvilket skulle än vidare ökas, om skolan sattes i tillfälle att utvidga sin verksamhet, härjemte till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna förevarande ansökning, med hemställan att Rikets Ständer må, för den tid nästa Stats-reglering blifver gällande, bevilja Svenska Trädgårdsföreningen för dess elev-skola ett lill Fyra Tusen Riksdaler Riksmynt förhöjdt årligt understöd, att, emot de vilkor, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof redan äro omförmälda, utgå af Sjette Hufvud-titelns anslag till ”Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar”. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. Ludv. Almqvist. Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse N:o 58. 3 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rddet å Stockholms Slott den 30 Januari 1857. N arv arande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.