Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följd häraf har hos Öfver-Stfithållare-embetets Kansli handräckning blifvit äskad för utbekommande af det Lånekontoret sålunda tilldömde belopp; men vid utmätnings-försök, som den 15 Juli sistlidet år i sådant afseende hos Björkman är vordet anstäldt, har han befunnits sakna all tillgång; vid hvilket förhållande, och då skäl icke förekommit till den förmodan, att genom Björkmans inmanande i bysättningshäkte, någon ny okänd tillgång skulle hos honom framskaffas, utan en dylik åtgärd endast komnie att tillskynda Lånekontoret ytterligare kostnader. Direktionen ansett något vidare härutinnan för närvarande icke vara att å dess sida åtgöra. § 10 (Ranko-FuI!m:s Rer. § 15.) Pcnsions-in Med föranledande af det uti Banko-reglementets § 100, Fu11— Ev korseh Barn mäktige gifna uppdrag, att, till beredande af fond för en Pensionsår Tjensteinrättning för Enkor och Barn efter Tjenstemän och betjente vid ”viskan t verken! Banko-diskonten, Lånekontoren samt Tumba bruk, låta, pä lämpligaste sätt, förränta icke allenast de odisponerade behållningar, som intill denna Riksdag å Fullmäktiges Dispositionsräkning uppkomma, utan äfven de lönebesparingar, som för vakante tjenster kunna uppstå vid berörde Diskont-inrättningar samt Tumba bruk; hafva Fullmäktige anmält, att, genom fortsatt förräntande of behållningarna på nämnda räkning, fonden till den ifrågaställa Pensions-inriittningen för närvarande uppgår till ett belopp af 18,150 Hulr banko; och skall Utskottet, efter pröfning af det för samina Pensions-anstalt föreslagna reglemente tillse huruvida någon åtgärd i berörde afseende, må under innevarande Riksdag kunna vidtagas. Banko-FulIm:s Ber. § 20).
- Stormägligste, Allernadigste Itoiiun^! 1 följd af Eders Kongl. Maj:ts uti skrifvelse den 4 Maj 1827 meddelade Nådiga befallning, att underdånig Berättelse om Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende bör till Eders Kongl. Maj:t af ÖfverSlåthållare-Embetet hvart femte år aflemnas, uppställd i enlighet med utfärdade formulärer, åligger det Öfver-Ståthållare-Embetet, hvars sednaste Öfver-Slulhu/lare-ÉmlieleLs Femurs-Beriittelse för uren i838—78 4 2 Berättelse i berörde hänseende, af den 31 December 1839, omfallande aren 1833 —1837, alt lill Eders Kongl. Majit ingå med en sådan Berättelse för de näslföljde fem åren; Och sedan de dertill infordrade uppgifter och ullåtandeu ifrån vederbörande numera inkommit, får Öfver-Ståthållare-Embetet denna Berättelse för åren 1838—1842 härmedelst i underdånighet afgifva. l:o. Om Stadens allmänna beskaffenhet. Hvad härom blifvit anförd t uti Öfver-Ståthållare-Embetets förra FemårsBerättelser åberopas underdånigst, med tillägg, att jemväl under den ifrågavarande tidrymden särskilda delar af Hufvudstaden vunnit ett fördelaktigare utseende, dels i följd af verkställd nedrifning af flera förfallna trädbyggnader, dels derigenom, att 173 nya hus, hvaribland det uti sednasle Berättelsen omnämnda Hotelet vid Brunkebergs Torg, blifvit uppförde samt 140 byggnader undergått betydligare reparationer, jemte det många andra blifvit i det yttre reparerade; och med skäl kan förväntas, att den af Eders Kongl. Majit under den 5 November 1842 i Nåder utfärdade nya Byggnads-Ordning för Hufvudstaden skall, medelst de deruti gifne föreskrifter till beredande af en vackrare architektur, fördelaktigt inverka till Stadens vidareförskönande. 2:o. Innevånare.
Vid 79:de punkten: (angående Djurläkare.) Af Riksdagsfullmägtigen Matts Pehrsson från Stockholms län, hvilken såsom sin reservation upptagit det af Utgifts-afdelningen i denna fråga afgifna utlåtande, som var af följande lydelse: »Al hvad här ofvan blifvit anfördt, jemte de vid ärendets handläggning hos Utskottet meddelade upplysningar, har Utskottet kommit till den öfvertygelse, att åtgärder måste vidtagas för att i den mån sådant nu kan ske få ordnad denna för landthushållningen så vigtiga angelägenhet, hvarom här är fråga, och hvilket för närvarande synes lämpligast kunna befrämjas, derigenom att medel anvisas för inrättande af flera djurläkarebeställningar, ty att behofvet deraf på flera ställen, synnerligast der landet är glest befolkadt och afståndet till läkaren långt, är ganska stort, torde ej kunna bestridas. Också har, efter hvad Utskottet förnummit, Sundhets-kollegium vid åtskillig» tillfällen, då utbredd sjuklighet bland husdjuren yppats, sett sig föranlåtet att inom Hera län anställa extra Djurläkare, hvilket, enär desse personer måst med särskild reseoch dagtraktamentsersdUning för sådant biträde godtgöras, föra nied t till en icke obetydlig statsutgift, som likväl kunnat undvikas om ordinarie djurläkarnes antal varit tillräckligt stort. Utan att derföre förbise den uppoffring för Statsverket, som är förknippad med en ytterligare tillökning; af ifrågavarande läkarepersonal, har Utskottet, med afseende å de många, från olika delar af landet gjorda, framställningar om en i detta hänseende förbättrad läkarevård, och då det af Kongl. Maj:t nu föreslagna antal läkare icke synes blifva för ändamålet tillräckligt, ansett lämpligt alt, för afhjeipande af det mest angelägna behofvet härutinnan, anslag beviljas för 12 nya djurläkarebefattningar; samt att åt Kongl. Maj:t. som, efter vederbörandes hörande, bäst lärer kunna bedöma, hvilka orter, som företrädesvis böra erhålla denna förmån, öfverlemnas att bestämma, hvarest desse läkare må komma att stationeras.
Huru mycket deraf måfte icke alltid vara och förblifva en följd af blott lokala förhållanden , forn för hvarje färlkilt Hälle måfte fordra en färlkild tillämpning, och forn det hitintills hos de flefta Nationer berott endaft af tiden och omftändigheterna att beflämma och fallftälla. Annu gifves icke mer än ett land där National Reprefentationen, utan affeende på det förut vararande blifvit uppå belt nya blqtt Theoretiike grunder inrättad, och ehuru Frankrike fåle. des i detta forn i många andra fall gått längre i förfökefe än de öfriga hittills kända Folkflag, har Utfkottet likväl icke trott, att de der nyttjade grunder fkulle till alla delar på Sverige vara användbara, har icke förmodat, att deras tillämpning-ännu af erfarenheten vifat fig nog fvara emot ändamålet, för att tillvinna dem ett odeiadt bifall. Det är fåledes med full kännedom af det närvarandes öfvervigt igenom defs blotta tillvarelfe, och af fvårigheten af ett utförligt befiämmande af villkoren för det nya Reprefentationsfättet, forn Conftitutions - Utlkottet trott lig det oaktadt böra ytterligare underföka, om den nog allmänt yttrade önfkan för en Reprefentations-förändring, är blott en följd af förtrytelfen öfver framfarna tiders händelfer, öfver viffa Samhälls - ClafTers obilliga uteflutande ifrån Reprefentation, eller af verkeliga och på riktiga grunder erkända olägenheter. I detta , forn i de flefta dylika fall, har Utlkottet trott lig med tillförfigt kunna antaga, att ingendera af delTa orfaker verkat enfamt , att det är deras förening [om bidragit till ett gemenfamt refultat.
1855 års tillverkning kan icke meddelas i saknad af uppgift derom. Stängoch Ämnes-jerntillverkningen, som bedrifvits vid Forssmarks bruk i Forssmarks socken, Hargs bruk i Hargs socken, Skebo i Ununge socken, Rånäs i Fasterna socken, Ortala i Väddö socken och Nyqvarn i Tyringe socken, af hvilka de fyra förstnämnde hafva till en del Vallonsmide, är uppgifven : för år 1851 till Skeppund bergsvigt 12,010. För 1855 saknas uppgift älven härom. 12 Vid Skebo bruk linnes jemväl ett valsverk för tillverkning afjernplåtar samt vid Nyqvarns ocb Forssmarks bruk stålugnar jemte hammare för stålräckning. Särskildt idkas manufaktursmide!] äfven vid Johannisforss i Forssmarks socken, hvarest tillverkas, bland annat, vagnsfjedrar ocb axlar samt såkallade svanhalsar af erkänd godhet; vid Bränninge i Tveta socken för tillverkning af plogar, hillar, spadar och liera slags redskap; samt vid Vira i Kulla socken för förfärdigande af liar och andra eggjern. Jernmanufaktur-tillverkningen har, enligt uppgifter, uppgått inom Länet: år 1851 till Skeppund bergsvigt 1,414. » 1852 » » » " 1,956. » 1853 » » » 2,839. » 1854 » » » 1,314. Om 1855 års tillverkning har uppgift hittills icke erhållits. Vid förenämnde Bränninge är ock under anläggning ett jerngjuteri jemte mekanisk verkstad. Men eljest har icke något nytt jernverk inom Länet under ifrågavarande tidrymd tillkommit. Bland de liera inom Länet befintliga kalkstensbrott fortfar det vid Karta i Sorunda socken att lemna betydligt till afsalu, såsom uppgifvet är, omkring 1,500 läster årligen. Qvarnsten brytes på flera ställen i Rådmansö socken. Andra bruk, fabriker och inrättningar samt landthandlare.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades motioner, väckta af: Herr Widell, JM 124, om ökadt antal lärare vid pedagogien i Falköping; Herr Rhodin, JM 127, angående elementarläroverkets i Lidköping uppförande å stat såsom fernklassigt läroverk; Herr Ödmansson, JM 136, angående pedagogiens i Engelholm förändring till lägre elementarläroverk; Herr Lundberg, JM 141, om anslagets för stadspedagogien^ bestämmande med afseende på behofvet af ökadt antal lärare vid pedagogierna i Ulricehamn och Falkenberg ; Herr Holmqvist, JM 184, angående anslag för Lindesbergs stads skolas förändring till tvåklassigt elementarläroverk; Herr Bovin, JM 187, angående statsbidrag till uppförande af ny läroverksbyggnad i Sala; Herr Dahlström, JM 195, om anslag till utvidgning af elementarläroverket i Oscarshamn; samme ledamot, JM 197, om anslag för fullbordandet af elementarläroverksbyggnaden i Oscarshamn; Herr Lallerstedt, JM 208, om anslag till löner för två nya lärare vid Wadstena treklassiga elementarläroverk; Herr Hedman, JM 219, om anslag till ny läroverksbyggnad i Malmö; Herr Brun, JM 239, om anslag af lön för en Lektor i de klassiska språken vid högre elementarläroverket i Hudiksvall; Herr Hammar, JM 265, om statsbidrag till uppförande af nytt läroverkshus för elementarläroverket i Halmstad; Herr Börjesson, JM 280, att Lektorer i lefvande språk och naturvetenskap, hvilka varit vid offentligt läroverk anställde under benämning af gymnasiilärare, må, i fråga om uppflyttning till högre lönegrad, få räkna sig till godo den tid de i nämnda egenskap tjenstgjort; Herr Lemchen, JM 282, om löneauslag för tvä nya Lektorsoch fyra nya Adjunktsbeställningar vid högre elementarläroverket i Jönköping; samt Herr Aschan, JM 293, om anslag till uppförande af nytt gymnastikhus för elementarskolan i Ekesjö. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande motioner, jemte i anledning deraf afgifna yttranden: Prol.-Utdrag den 13 December 1862. 135 Herr Staaffs, JYl 123, om inrättande af och löneanslag för en ny Lektorstjenst vid högre elementarläroverket i Hernösand; Herr Lovéns, M 148, om anslag för inköp af tomt till byggnad för en skola efter nya elementarskolans undervisningssätt.
Den af förbundet tillsatt a granskningskomiten t o g kännedom om böckernas innehåll. Skriftliga omdömen om böckernas innehåll äro tillgängliga. på byrån. Under veckan före jul anordnades en utställning af såväl äldre som nyare böcker, passande till läsning för barn och ungdom, och å t de besökande meddelades råd för uppköp. De besökandes antal var denna gång vida större än något föregående år. Notiser. I Harpers Bazar läses: Ett företag, som blifvit satt i gång i ett par af våra stora stä- der, borde lätt kunna vinna efterföljd äfven i alla mindre sanihällen, till froinnia för flere af deras invånare och till oberäknelig lättnad för mången husmoder. Vi mena nämligen en bod eller ett kontor för klä- ders lagning. Hvilken qvinna som hälst kan lätt med några skickliga medhjelparinnor öppna en sådan affär, och dit skulle den uttröttade husmodern kunna fii sända till lagning sådana persedlar, hvilkas iståndsättande förekomnia henne nära nog lika ansträngande som en bergsbestigning; afgiften kunde ju vara mycket lindrig. En sådan byrå för lagning vore en välgerning för den qvinna, som har andra värf att utföra än lappning och lagning, men af hvilken de qvinliga iiliggandenas dagliga smA omsorger kräfva oeftergiflig uppfyllelse; hon blefve härigenom i stånd att fullgöra alla sina pligter och ändock till större gagn använda sin egen tid. Och skulle icke denna sak vara till lika stor nytta för den ensamma ungkarlen, hvilken, i saknad af hvarje annan qvinlig tillsyn än sin tvätterskas, icke har någon, som ser efter rispor, luckor och fläckar och en mängd andra små fel och brister på de olika klädesplaggen, och hvilken just till följd deraf nöter ut sina kläder dubbelt så fort som den gifte mannen eller den hemmavarande sonen eller broderil? Ja äfven för dem, som icke hafva någon personlig nytta af en sådan affgr, är dess blotta tillvaro af värde, i det att deraf framgår, huru hastigt ett arbete nu för tiden sättes i system och ledes in i derför tjenliga kanaler. 32 Ur " Die höhere Mädchenschuie und ihre Bestimmung ", zi!
0111 en 110s afdel aingen deponerad intecltning genonl nnderliten fiirnyelse skulle forfalla, ersMter Stocltlwl~ns Ellskildrt Brtllk. darigenom nppkomlnen sltada. Fiirvari~~gsafgift: 50 ore fiir i r pr 1,000 kronor .nf depositionelis viirde, dock ej under tvh kronor. F r h Fosterlands-Stiftelsens Fodags-Expedition hafva utl~olnnlit och finnas a t t tillgi 110s alla bokhandlare bl. a. foljaude arbeten: Bland granar ooh palmer. Ber&amp;ttt,elser af Ernst Evers. LCBft. I: 25, l i ~ ~ 1: t 50,. klotb. Rekornlnenderas varmt sBsom en den &amp; lsliligaste lelityr bide At ung So. Dcigbl. och gammal. Med rafseende pS, stilen och beriittelsel-nas allm anna syftning visar sig Evers % h e n uti cletta nrbete vara sainlne frommr: och om sina med~nannisliors s m n a, val nitBlslcande sliriftstallare, soin vi l k t kiinna genoin Kcwlsh. halls fornt utgifna booker. Hemit. BerBttelser af Ernst Evers. Hiift. I mitt tycke iir boken helt enlielt ypperlig. Sallan har jag] &amp; st mera gripande beriittelser. Jag skulle ijnska se dein i hiinderna p B sB mhngs af rnina nnga viilmer son1 mojligt.
N:o 51. Motion N:o 443, att, då revision af Statsverkets samt Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning eger rum under pågående riksdag, de ledamöter af revisionen, som tillika utöfva riksdagsmannakallet, icke mä vara berättigade att i egenskap af revisorer något arfvode eller annan ersättning uppbära. Sammans. Statsoch BankoUtsk. Utlåt. N:o 41. B. St. underdån. Skrifv. Niis 157, 158 och 159. Motion N:o 444, om statsanslag af 12,000 R:dr, att öfverlemrias till utsedde kommitterade för undersökning af den s. k. Nvnäsbanan, såsom ersättning lör utgifterna i afseende å berörda undersökning. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 24. Motion N:o 525, angående inlösen för Statens räkning af Hebbeska egen domen å Riddarholmen. Stats-Utsk. Utlåt. Militieboställen, om ändring i Kongl, kungörelsen den 18 Mars 1843 i fråga om traktainentsersättning åt särskidt tillförordnad domare vid syner å militie-boställen. Motion N:o 484. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 53. R. St. underdån. Skrifv. N:o 47. om försäljning af alla. Motion N:o 512. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 86. om indragning till statsverket efter nuvarande innehafvares afgång af alla, samt anvisande i stället af kontant ersättning ät militäre tjenstemän. Motion N:o 158. Stats-Utsk. Utlåt. Mililärbefäl, angående förbud mot dess inblandning i kontrakts uppgörande mellan indelningshafvare och manskapet. Se Kontrakt. Militäre tjenstemän, om bestämmande af vissa vilkor, hvarunder äldre afskedade militärer må kunna komma i åtnjutande af pension eller understöd af det vid sistlidne riksdag för ifrågavarande ändamål beviljade anslag. Motion N:o 490. Stats-Utsk. Utlåt.
Adelsman , som med Konungens tillstånd i • främmande Herrskaps tjenst är, äge, oå vida han för sin person här i Riket skattskrifven är, rättighet att säte på Riddarhuset intaga. Förekommer der någon sak till öfverläggning och beslut, som det Herrskap angår, i hvars tjenst han är, bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eiler Nämnd. Adelsman, som med Konungens särskilta nådiga tillstånd sig emot främmande Öfverhet med Trooch Huldhetsed förpliktat, och Egendom eller Embete inom Riket häfver, må med lika vilkor r. Mom. i denna §. föreskrifver, säte på Riddarhuset intaga. §• 32. LandtMarskalken, eller om han låtit till-i kännagifva, att han ej kan tillstädes komma, den närvarande, efter Matrikeln, äldste Ledamoten äge, att, vid samlingstinirnan, eft«r med^ klubban äskadt ljud, låta *38 Den 7 Jlitti. börja öfverläggningarne. Denne sednare bibehålle dock alltid sin rätt att rösta. Dör LandtMarskalk , afvaktas i underdånighet Konungens nådiga utnämnande af en annan. §. 36. Sedan trettio dagar förflutit, räknade från den dag Kongl Maj:t enligt RegeringsFormens roy och Riksdagsordningen* 27 § §• låtit om StatsVerkets tillstånd och hehof Riksens Stan. der underrätta, må inga nya frågor väckas, eller sådane af LandtMarskalk, eller den hans ställe företräder, upptagas. Härifrån undantagas dock dels Ståndets egna Qeconomica, dels sådane ämnen, som af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller ock af de under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen sig hätieda §. 45- Finnes vid votering erne eller flera sedlar sammanrullade, sedel märkt, eller utstrykning derå, vare alla sådane sedlar ogillade.
Béfallningshafvande i Södermanlands län erhållit nådigt förständigande. l52:o af den 18 Januari 1860, angående användande af de på anslagen för Nockeby och Drottninghotms broars byggande uppkomne öfverskott. (7.) J enlighet med Rikets Ständers beslut, har Kongl. Majit under den 3 Februari 1860 genom nådigt Bref anbefallt Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader att till Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfverlemna ifrågavarande öfverskott, 3,899 Rdr 95 öre Rmt. 153:o af den 18 Januari 1860, om ersättning till Kronofogden A. Rhodin för kon tanta medel, som blifvit en Kronobrefbärare genom rån fråntagne och derefter måst af Rhodin ersättas. (6,) Om utbetalning af den utaf Rikets Ständer Kronofogden Rhodin, enligt Kongl. Majlis nådiga framställning beviljade ersättning har Kongl. Majit under den 3 Februari 1860 meddelat Statskontoret nådig befallning. 154:o af den 25 Januari 1860, angående upplåtande af en Halmstads slott tillhörig jordlott till byggnadstomt för tullhus i nämnde stad. (15.) Hetta Rikets Ständers af Kongl. Majits nådiga proposition föranledda beslut har under 3 Februari 1860 blifvit Kammarkollegium och Kongl. Majits Befallningshafvande uti Hallands län i nåder meddelade. l55:o af den 25 Januari 1860, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition an gående upphörande af den s. k. kalkugns-afgiften på Gottland. (17.) Under den 3 Februari 1860 hafva nådiga Bref blifvit expedierade till Statskontoret och — 32 — Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gottlands län, med tillkännagifvande af detta Rikets Ständers beslut till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande. 156:o af den 28 Januari 1860, med ny Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Riksgäldsverket. (21.)
Ridderskapeis och Adeins dyrbara tid, och eår att i korthet rörande hufvudsaken utveckla mina tankar. Origtigt tror jag man börjir dermed att uti RiksStatens organisation för dryga pålagor med hvad mera är anfört anse hufvudorsakeo till denna verkliga och icke betviflade olycka. Dessa torde förnämligast finnas: 1:0 Uti verkan of Riksens Ständers fattade beslut till redande af dess Finanser, 2:0 Uti den på orättvis grund af jorden mt utgående bevillning. 3:0. Fortgående genom en del hittills gällande administrativa Förjattnii gar, i:o. Uti verkan af de beslut som fattais vid redandet af de genom FilialDisconternes obehöriga förvaltning, uppkomne oordningar uti Rikets rörelseCapital, derigenom att för Den 34 Februarii, stor sedelstock blifvit hvar 6:te månad utur allmänna rörelsen indragen. Att alla låneinrättningar för landet med Disconterne icke allenast upphörde, utan denna utväg så begränsades, att möjligbeten lörbjudeT begagnandet deraf för den allmännaste och mä^t behöfvande delen af nation nemligen den skuldsatte jordbrukaren: med ett ord, hufvudliqviden i denna för all rörelse, lif och uppkomst nödige sluträkning öfver utgående och inkommande medel afgjordes då genom en vidunderlig ballance at långsamhet i behåll för utlåningsanstalterna, emot den häftighet hvarmed ålit skulle redas och indrifvas. Naturlig följd af dessa anstalters concentrerande inom Stockholms område , hvilket åter efter sig medförde flera capitalisters större förmån att bevara sina penningar ofrugtbara för att vid lägligt tillfälle köpa fastighetsegendomar och vunno mera af förlägenheten än lagliga räntan kunnat inbringa. Det veik som i detta afseende kunnat begagnat såsom tillfållighfetshjelp och sorn med allaskäl tillvunnit sig det allmännas förtroende, nemligen BancoDisconten, såsom följd af sin beståmnomelse inom dylika rcglementariske föreskrifter har ej deröfver kunnat sträcka sitt !å~ nebtdrag.
En af anledningarna till ojämn skolgång. [Cherbuliez, V.] G. Valbert, Kejsar Wilhelm och den högre skolundervisningen. Fehrnborg, O. I, Några blad ur Gefle gymnasii äldsta historia. Funcke, O., Ungdomens uppfostran till kristlig frihet. Öfv. af M. Wester. Hjehnérus, Gustafva, Geografiska kurser. Hoppe, O., Intryck o. hågkomster fr. ett tyskt gymnasium. — • — Key, Ellen, Själamorden i skolorna. Lagerstedt, N. G. W., Hvilket mål böra de allmänna läroverkens lärare ställa för sin verksamhet. L [aurell], Fr., Seminariielevernas praktiska utbildning på 1860-talet. De praktiska öfningarna. Mazer, Th., Om kristendomslärares kompetensvilkor. Sahlin, En ar, Den preussiska skolkonferensen 1890. [Sandström, Anna,] Uffe, Uppfostran i skola. Schleicher, C. O., Pröfningssystemet i engelska skolor. Pedagogik. Sohlberg, H. àf N. G. W. Lagerstedt, (Statistiskt om lästiden i Sverige och Norge. : Svenska lärarekåren och svenska läraresällskapet. Af X. PT (2) 78. Ur literaturen. Werner, Fredrique, Första innanläsningen. * Se äfven: Flickskolefrågan, Folkskoleväsen, Läroverksfrågan, Slöjd, Språkundervisning. Poesi. [Adlersparre, S., f. Leyonhufvud] Esselde. Amicis, Edniondo de. Öfvers, af Göran Björkman. Baudelaire, Charles. Öfvers. a {Karl Benzon. Beer, Octavio. — - — Benzon, Karl. Öfvers, fr. Charles Baudelaire. • B hm. Öfvers, fr. A.lfred de Musset. Björkman, Göran. Öfvers, fr. Edmondo de Amicis. — - — d: o fr. Antonio Fogazzaro. — Botjov, Kristov. Öfvers, af Alfred Jensen. — Coppée, Francois. Öfvers, af K. A. Hagberg.
Vid flera tillfällen har detta ämne varit under consideration: och Kong Maj:t sorn insett att den hittills vanliga flytfningstidens vid Michaelis, icke varit nog tjenlig; har genom Dess Nådiga Författningföreskri b it en annan. Det kan icke vara min tanka ait om detta stadgande blott upphäfva en vidrig röst, då Fäderneslandets väl varit dess vigtiga syftemål; Mere sorn den utsatte ffyttningstidere åtminstone för jordbruket icke i alla Rikets Provinser är passande, torde ett yttrande tillåtas i detta iinrae., Man kan icke tvifla om den prisvärda ansigte'» att genom förenämndenyligen skedflät förändring förekomma den ledsamheten att sakna sina arbetare just då efterskörda» ännu varar: och oneklig! är att Rotfrukterne elier egentligen Potäterne, sorn förnämligast utgöra den, icke hunnit blifva upptägne vid Michaelis på de orter i Riket, der denna växt utgör eu hufvudartikel och likasom vill uttränga Sädesslagen; rnen deremot inträffar vid den nya Flyttaingstiden mot slutet af October den ännu större olägenheten, att det gamla eller afflyttande tjenstehjonet redan börjat fordra kreaturen, innan det nya kommer (emedan de vanligen måste vid October månads början insättas i hus) Den i Martil. H9 oell således genom vårdslöshet eller illvilja och den afundsjuka, sorn så vanligen verkar, kunnat redan på de få veckor kreaturen behöfva före nya flyttningstiden fordras inne, förslösa en stor del af det hö eller .vinterfoder, som eljest kunnat räcka länge. Sannt är, att man visserligen kan uträkna huru mycket bör på dessa få veckor rätteligen åtgå i mån af hela förrådet och i män af behofvet för veckan eller dagen med afseende på årstid och väderlek, samt särskilt afdela detta förråd för det a,'flyttande tjenste-' lljonets behandling; men dels är ej hvarje Landtman i stånd att så uträkna, ty våra vanliga Åkerbrukare äro ej vane vid en sådan uträkning eller noga utfordring, och utfordringssättet är så ganska . olika, ej allenast på olika orter, utan efter hvar och ens olika ställning, dels äro