Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty det går ej ut derpå all skänka barnen mycket; tvärtom blir barnet lyckligare, om det får endast en leksak, med hvilken det åter och åter sysselsätter sig, för hvarje dag håller kärare af. Derigenom skall det föras till detta kärleksfulla iakttagande af del lilla och minsta, denna slags uppmärksamhet, för hvilken ledsnaden är främmande, hvilken alltid och öfverallt finner något att iakttaga och med intresse följa; denna beundransvärda förnöjsamhet, som låter Kinkel till och och med bakom fängelsemurarne utbrista: » allt intill nu har ingen dag lemnat mig utan förfriskande och själslyftande intryck, och från de blåa rellexer, s o m en klar, nordisk himmel kastar öfver den bländande snön, från den brokiga granitgrund, på hvilken vårt smärtepalats är bygdt, intill de höga och fjerran hvita molnen, som erinra om den van Eyckska himmelen på altaret i Geni, utgår och utströmmar mycket, s o m ger ett iakttagande sinne näring. » Jag känner ett barn, som af sina föräldrar alllid erhåller blott en enda, men mycket vacker leksak. I fjol var det en jagt, hvars mångfaldiga djur voro så naturtrogna, att man endast måste beklaga att ej kunna leka med. Under långa må- nader, har jag sett den käre Hans leka med denna jagt och beständigt förstod barnet eller den förständiga modern att afvinna den gamla vanliga, kära leksaken nytt behag. Än klipte de skickliga modershänderna små foglar af papper, som placerades i trädens grenar och så skolos såsom hjerpe, kramsfogel och andra läckerheter eller i egenskap af bolinkar och andra sångfoglar anförtroddes åt jägarens beskydd.
Föreståndaren för tryckeriafdelningen af Utsk:s Kansli; och N:o 12, i anledn. af skiljaktiga beslut, i fråga om Skrifvelseförslaget N:o 136 och Förslaget N:o 8 till § i Riksdagsbeslutet. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 på aftonen. In fidem protocolti, Albert Munck. Onsdagen den 20 Augusti 1851. Plenum kl. 7 e. m. Justerades 6 prot:s-uldr. för gårdagens plenum samt pleni-prot. för d. 5 sistl. Juli e. m. Föredrogs Const.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern. N:o 31, med voter:s-propos:r, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut rör:de mern. N:o 19, med förslag till ändring i 1 mom. 14 § Riksd:Ordn., ang:de representations-rättigheten för Stockholm. R. o. Ad. godkände den i förevar, mern. framställda voter:spropos. Vid föredragning af SlatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern. N:o 336, med förslag till sammanjemkning eller voter:spropos:r, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, ang:de bildandet af en fond till understöd för afskedade Folkskolelärare, vidblef R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut och blefvo ifrågavar:de voter:spropos:r gillade. Föredrogos ånyo och biföllos BankoUtsk:s nedannämnde d. 16 och 19 dennes på bordet lagde mern. N:o 76, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 4:de artikeln af Banko-reglementet; N:o 77, ang:de föreskrifterne i 1, 5, 6 och 7 afdeln:ne utaf Banko-reglementets öde artikel; N:o 78, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de artikeln af Banko-reglementet; samt N:o 79, med förslag till Instruktion för R.
Coust Utsk:s förslag. Emedlertid hade Hr Landtm, trott sig finna, alt den ordning, sorn Reg-F-n oell Riksd Oidn. föreskrefye för lillvägahringande af ändring j iMundlagarna och behandlingen af sådana frågor, sorn Consl.Utsk.i delta afseende till R St. ingifva, icke påkallade någon framställning til| yttrande af Ginst Utskis sålunda al» gifna förslag, innan det först vore afgjordt, huruvida dit Stånd, der öfverläggningen skedde, förenade sig om någon gemensam tanke i öfverensstämmelse med de anmärkntr, som vid Const.Ulsk:s förslag gjordes.” Tillika får jag upplysa, att, 0111 icke mitt minne irrar sig, alla Coust.Utsk;s mein. olli förändring i grundlagarna, som vid denna riksdag förevarit, hafva blifvit så behandlade, att så snart anmärknrr mot eli sådant blifvit gjorda, alltid propos. på gillande af rinmärkntn först framställts, innan fråga uppstått alt förslaget skulle hVfla lill grundlagsenlig behandling. [fr Frih. o. Landtm, yttrade, att af Hr von Hartmansdorff blifvit föreslaget, att R. o. Ad. skulle förena sig olli den gemensamma tanke, att Const.fJlskts förslag måtte undergå sådan förändring, att den sorn ej är i tjenst, ej må erhålla fullmakt å högre värdighet, och alt förslaget skall vara gjordt utan afseende på hvad lön, sorn med tjensterna kan åtfölja, Hr von Hartmansdorff; Hr Frih. o. Landtm, har alldeles riktigt uppfattat mitt yttrande. Jag bär icke tilltrott mig, att genast på fri liand uppgöra en ny redaction , hvartill mera omtanke skulle ford1'38, äU hvartill bär är rådrum. — Ståndet täcktes således ursägta, alt blot» ta meningen blifvit framställd. Ståndet skulle D c » 19 Augusti f. m. återremittera betänk, och antaga min tanke såsom dess gemensamma; så torde Utsk, uppgöra den redaclion, som kan finnas lämplig.
Af Direktionens till Utskottet afgifna Berättelse visar sig, att de lill Låne-Kontoret, vid dess inrättande, öfverlemnade, 11 st. under lagsökning varande lån på en sammanräknad summa af 2,905 R:dr blifvit till fullo indrifna; att ett af de till LåneKontoret hänvisade, inom linien förda, lån lill kapitalet inbetalts med 58 R:dr 17 sk. 7 rst.; att af de innestående öfvérräntorna influtit 126 R:dr 32 sk.; att af de vid LåneKontoret till och med slutet af nästlidet år till lagsökning utgifna lån ett belopp af allenast 160 R:dr var på indrifning beroende, samt att, oaktadt utgifterna för LåneKontorets organisation, Direktionen likväl kunnat af det till förvaltningskostnader anvisade anslag, 3,000 R:dr b:ko för år räknadt, bespara 289 R:dr 25 sk., i följd hufvudsakligen deraf, att lokal och till större delen jenjväl eldning kostnadsfritt erhållils. §. 15.
För ett staket af jern på granitsockel med jernport och grindar 22,500 » Värmapparatens flyttning 4,000 » Inredning af Vaktmästarens lokal 2,500 » Summa R:dr Rint 32,500. Hvaremot genom försäljning af de gamla byggnaderna torde kunna beräknas en behållning af 4,000 R:dr. Återstår alltså utgift 28,500 R:dr. Grenom en sådan reglering skulle visserligen Riddarhus-Cassan gå i mistning af en nu egande årlig hyresinkomst, beräknad till omkring 5,700 R:dr; men då härvid tages i betraktande dels att tomtens bebyggande och ordnande efter Intendenten Scholanders ofvannämnde plan, skulle medföra en kostnad af omkring 75,000 R:dr, utan att åt Riddarhus-Cassan inbringa någon särskild hyresinkomst, dels att, derest någon af de i öfrigt föreslagna byggnadsplanerna skulle sättas i verket, en utgift af alter - Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. 9 nativt 221,272 R:dr eller 250,000 R:dr, samt för den af Riddarhus-Directionen tillstyrkta plan 112,000 R:dr, det förhållande komme att inträffa, att, utom det att Riddarhuscassan komme att under byggnadsåren sakna de nu från lägenheterna å gården utgående hyror, inkomsten genom uthyrning af de nya byggnaderna, som, efter den af Directionen gjorda beräkning, antages till endast 4 % af byggnadskostnaden, icke med afdrag af fastighets-bevillning, dryga kommunal-utskylder och underhållskostnader, torde netto uppgå till mer än 3 ä 31 procent, hvarföre dessa inkomster långt ifrån blefve tillräckliga att betala den nu gängse räntan ä 6 procent å det byggnadskapital, hvilket skulle genom lån från Riddarhusets fonder förskjutas. Följaktligen skulle för skuldens ytterligare amortering till både kapital och ränta medelst inflytande kapitationsafgifter en allt för lång tid komma att åtgå.
o c h som är alldeles passande för den unga världsdamen, skulle kanske väcka undran o c h löje i den krets, där den unga flickan i sin dräkt för 35 är väl klädd. Och s o m flere yttrat: det beror så m y c k e t på h v a d tid man har att arbeta på sin toalett själf samt livad sysselsättning för öfrigt o c h hvad samhällsställning. Den varma hemväfda ylleklädning, i hvilken jag trifs så väl o c h förrättar mina hi sliga sysslor, är utmärkt därtill, ej minst emedan alla småbarnens fingrar ej sätta märken därpå, m e n jag skulle för några år sedan icke kunnat begagna, den utan att väcka uppmärksamhet. I den krets jag då rörde mig gick n o g klädkontot för mig till åtskilliga hundra o m året, o c h jag slösade ändå aldrig, ehuru jag var föräldralös o c h ekonomiskt oberoende. Då jag sedan gifte mig m e d en man i anspråkslös lefnadsställning, förbehöll jag mig 300 kr. o m året i » nålpengar », o c h detta har iner än väl räckt till både kläder åt mig, presenter o c h en stor del af barnens kläder (n. b. då de äro små), men som hushållsboken är den enda kassabok jag för, kan jag ej uppgifva några siffror. Naturligt är, att den s o m ofta o c h i alla väder måste gå ut på gatorna sliter mera än den s o m sitter mycket inne, så o c k att den s o m sköter sina små barn själf samt går i hushållet, är mera utsatt för fläckar o c h nötning o c h följaktligen bör o c h kan begagna enklare dräkter än den husmoder, s o m måste göra les honneurs i ett stort hus, där mannens ställning fordrar ett utsträckt sällskapslif. Jag tycker nu att mitt sätt att arrangera min klädpenningfråga varit utmärkt, och jag skulle vilja råda alla att göra sammaledes. Och äfven när ej den unga bruden är så lyckligt lottad att hon, tack vare sina föräldrars sparsamhet, medför någon betydligare hemgift, låt henne ändå, I män, få sin egen lilla kassa.
Då således KrigsColhm från och med sistmde dag icke vidare kan lemna någon attest öfver krut-tillverkningen, med undantag endast för det, som för Kronans räkning tillverkas, är ofvan omnämnde stadgande i BevillmsFörordmn gagnlöst, och jag tror derföre det vore rättast att utesluta ifrågavande ord. Då jag icke känner huruvida de öfriga Ståndens upmärksamhet blifvit riktad derpå, anhåller jag om återremiss af denna punkt, för att vinna den rättelse jag åsyftat. Gr. Björnstjerna: Jag instämmer i den siste värde (alarens yrkande om återremiss, men tror att allt, som derigenom åsyftas, vinnes genom de omtalade ordens uttagande. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade att Utsk:s förslag ej syntes kunna oförändradt bifallas samt hemställde om It. o. Ad. ansåge de gjorde anmärkmne föranleda till återremiss, blef denna propos. med Ja besvarad. 12:te punkten, ang:de §:n 23. Härvid förekom först Utsk:s hemställan ang:de Hr Falhems yrkande om uphäfvande af den i 25 §:n för fjerdeparts delägare i Fahlu grufvor stadgade bevillning; och yttrade sig derom Hr Heykensköld, Selim: Mig synes som Utsk. kommit till det nu uplästa beslutet dels genom de missledande anmärkmr, som åtföljde motionen från BorgareSt., dels derigenom att Utsk. saknat någon person, som kunnat lemna uplysningar om de närmare förhållandena vid koppar-tillverkningen i Fahlun. Den år 1855 utfärdade BevillmsFörordn. innehåller i §:n 25 under rubrik »Fahlu Grufvor»: »Fjerdepratsägare deri betala 2j proc. af förra årets be - Den 28 Mars e. m. 507 »hållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af »Bergslagen godtgöres, hvaremot de Verk, af hvilka denna inkomst »utgår, icke skola med särskild afgift efter denna artikel beläggas, »eller till värde uptagas.»
RegeringsFormen föreskrifver, godkänna. Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följan. de från nedannärnde Utskott inkornne, samt den aO dennes eftermiddagen på bordet lagda, Utlåtanden : Från StatsUtskottet: Af den 16 dennes. Öfver gjord Motion om nedsättning af Quaraniaines-afgifterne vid Känsö för Svenske Fartyg. Från StatsJamt Allmänna Befvårs och Oeconomie Utjkotten; / Af den 10 dennes. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte -Betänkande angående Communications öppnande med Gellivare Jernmaimsberg i Luleå Lappmark. Från Staisoch BevillningsUlskotten: Af den 16 dennes. N:o 544- Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, i anledning 262 Den aS Oclober em. af Kong!. Maj.ts Nådiga Proposition om Extr,-) Gruvehjtlpen i Stora Kopparbergs Län. Från Lagutskottet: Af den 13 dennes. I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddelte Betänkande angående yrkad företrädesrätt för Jordägare tili be^ lalning af brukares lösa egendom. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 13 dennes under Nto 200 afgifne, samt den 20 derpåföijde eftermiddagen pä bordef lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående Jordägares rättighet till Arrendators afhysande, när ArrendeContract ej uppfylles; fann Bidderskapet och Adeln för godt, att, enär sisinämde Betänkande redan blifvit af de öfrige irenne RiksSsånden bifallit, för Dess del dervid lita bero. Ut supra. S. D. Dä nu ä nyo föredrogs LagUtskot • tets den 13 dennes under
Myn t-Verk et ofördröjligen måtte ställas under Kongl. Bergs-Collegii Öfver-Styrelse, dels ock att Kongl» Mynt-Verkets ställning i alla dess delar må genom trycket offentliggöras. S. D. Föredrogos å nyo Banco Utskottets Memorial, N:o fy, med förslag lill sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets under Nro ^3 afgifiie Utlåtande : voterings-propositionen gillades; N:o 88, med förslag lill åtskilliga förändringar uti 2 art» uti i83o års Banco-Reglementer Slårdet, som i öfrigt biföll Utskottets förslag, åtexremitterade 2 punkten (sid. 7) med den anmärkning, att densamma! 8 Prot Ut dr. d. 3 Febr. i835. Lör sätlas i öfverensstämmelse med Instructionen för Rikets Ständers Revisorer öfver Banco-Verket §. 3. mom. C. i Utskottets Memorial Isbo 84, hvilket blifvit af Ståndet återremitteradt; N:o 8g, med anmälan om en nödig ansedd förändring i 2 Ait. af i83o års Bancc-Reglemente, bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Bevillnings-lJtskottets Utlåtande, N:o 5», i anledning af anmärkningar emot Betänkandet, N:o 38, med förslag till förändringar i 3 och 4 Artiklarne af Bevillnings-Förordningen: Ståndet fattade följande beslut: 1:0 att sista meningen i 110 §. skall erhålla följande lydelse:
Det är således ganska nyttigt, att lian kan söka engagement och vinna befordran till första graden inom mera än ett embetsverk. Extra-ordinarier komma då att suppleera den mindre tjenstgöring han förrättar, och de kommu, när lian befordras, i tillfälle att stå såsom expéctanter, tills de i sin tur vinna befordran. Jag tror, att om Utsk. kommit att beräkna behofvet för de i embetsVerken inträdande unge män, alt handlägga mål i flera verk, för att förskaffa sig en mångsidigare kunskap; så hade Utsk. icke här tillstyrkt bifall, ulan afslag å motioherna, och för min del yrkar jag afslag å Utsk:s betänkande. Frih. Leijonhufvud, Abrah.: Jag har i Utsk. ta lat emot delta betänk , så väl i afseende på motiverna, som i afseende på resultatet. Tyvärr har jag glömt hvad jag då anförde och torde nu icke så fullständigt, jag önskade, kunni yttra mig i ämnet. Utskts tillstyrkande livilar hufvudsakligen på åtskilliga förutsättningar, hvilka bero på en alltför aflägsen framtid; och det står efter min Öfvertygelse i mycken strid med åtskilliga opinioner, som tiden vill göra gällande. Man talar i ingressen om reorganisation af Rikets embetsverk. Derom äro dock icke några förslag afgifna, och man kan således icke förutse hvilken riktning denna reorganisation kunde taga. Utsk. har åtminstone icke derföre gjort sig någon reda, och någon discussion derom har ej i Utsk. förefallit. Tillstyrkandet livilar dessutom på presuppositionen af löneförhöjningar. Jag hemställer till herrarna sjelfva, huru dermed ser ut, eller huru lätt det är att tillvägabringa löneförhöjningar, då man vill göra en sådan förhöjning till ett appendix vid reorganisationerna. Man talar äfven om att tjenstemännens arbeten skulle genom reorganisationerna förenklas.
Sedan en vid Strömma bomullsspinneri befintlig skola år 1859 upphört, finnes icke någon särskild bildningsanstalt för de vid fabriker inom länet anställda arbetare, hvilkas ställning i ekonomiskt och sedligt hänseende ej företer någon märkbar olikhet med öfriga arbetsklassens. Fabrikerna äro ej heller af den betydenhet och beskaffenhet, att de kunna utöfva någon egentlig inflytelse på länets innevånare eller i någon anmärkningsvärd grad återverka på andra näringar. Skeppsvarfven och brännerierna, hvilka, fastän de i tabellen blifvit upptagna bland fabriker och manufakturer, icke äro af fullkomligt enahanda beskaffenhet med dessa senare, ega större betydelse för länet och torde, med afseende härå, böra blifva föremål för närmare redogörelse. o A Skeppsvarfven, af hvilka det ena är beläget i Carlskrona och det andra i Carlshamn, var verksamheten vid periodens början mycket liflig, men efter den i slutet af år 1857 inträffade rubbning i allmänna krediten, inskränktes arbetena å dem högst betydligt. Verkningarne häraf, fastän menliga för tillfället, hafva dock ej medfört svårare följder, utan har skeppsbyggeriet åter börjat komma sig före. Under perioden hafva 1-3 fartyg om tillsammans 928 läster samt 2, å hvilka lästetal ej kunnat uppgifvas, blifvit nybyggda, hvarjemte större och mindre reparationer blifvit verkställda med en kostnad i materialier och arbetslöner af nära 250,000 R:dr. Bränvinsbränningen, hvilken under periodens första år idkades vid 567 mindre och 29 större brännerier, utöfvades deremot under år 1860 vid 302 mindre och 21 större brännerier, utvisande en minskning i antalet af 265 mindre och 8 större. Då den beskattade tillverkningen år 1859 utgjorde vid de mindre brännerierna 646,814 och vid de större 592,200 eller tillsammans 1,239,014 kannor, så uppgick deremot 1860 års beskattade tillverkning blott till 833,767 kannor, hvaraf 413,268 tillverkats vid större och 420,499 vid mindre brännerier.
Då Utskottet dels i denna fråga anser sig böra lägga serskild vigt på Preste-Slåndets yttrande, dels ock, för egen del, anser benämningen ProteslanLisk, framför de af Ridderskapet oell Adeln samt Bonde-Ståndet föreslagna, hafva det företräde, att vara på en gång mera omfattande och mindre blotlstäld för misstydning och deraf föranledda tvister, har Utskottet, i öfverensstämmelse med Preste-Ståndets anmärkning, rättat sitt förslag, och hemställer till Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, alt de ville låta sina anförda anmärkningar rörande trosbekännelse, såsom vilkor för valbarhet, förfalla. Ridderskapet och Adeln har ock fordrat, att ingen valkrets må tillåtas välja Ombud utom sina medlemmar. Utskottet, som i Memorialet, ]\T:o 38, sid. 5r, redovisat för sin egen åsigt af denna fråga, har, i följd af den skillnad, Utskottet, på sätt längre fram skall omförmälas, funnit sig föranlåtet alt föreslå emellan stadsoch land-districter, trott sig, äfven i nu upptagna fråga, böra skilja emellan stad och land. Utskottet förmodar nemligen, att i de större städerna med säkerhet kan påräknas en sådan kunskap äfven om aflägsnare boende personers offentliga verksamhet, att åt dessa städers inbyggare bör kunna medgifvas rätt att välja Representanter, utan afseende på dessas boningsort. Hvad åter angår smärre städer, af hvilka flera måste till ett val-district förenas, anser Utskottet åtminstone sannolikt, att stridiga local-intressen stundom skola göra det svårare för dem, att förena sig om en Representant, i fall valbarheten inskränkes inom deras egna inbyggare, än om den äfven utsträckes till andra. Deremot har Utskottet trott en inskränkning af valbarhet, med afseende på boningsort, möjligen kunna blifva lämplig för landet. Utskot - Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 85. II tet vill likväl icke göra denna inskränkning ovilkorlig.
Ä»k. till Exp-Utskottet dea 26 Juni 1851, kl. 11 f. m. XJllälande, i anledning af räckta frågor om förändradé bcskatlningsgrunder för Mjöloch Såg-qvarnar, > (I. A) Till Slats-utskottct hafva fr fin Borgareoch Bonde-stånden blifvit remitterad» följande i fötbcrörde ämnen väckta motioner, nemligen: 1:o Af hr Norin, som erinrat, dels hurusom kommitterade för beskattning»- våseudets saint uppbördsoch redogörelseverkets förenklande, uti deras derom afgifne underdånig» betänkande, yttrat den åsigt, att, enär mjölqvarnar egentligen icke vore annat än fabriksiurättningar, och någon tillförlitlig grund, alt derå beräkna »ländig ränta, desto mindre funnes, som inkomsten helt och hållet berodde ej allenast af qvarnarnes beskaffenhet, utan ock af den mycket omvexlande niäldetillgången, lämpligast vore om, på lika sätt, som redan, i afseende å sågqvarnar, blifvit genom Kongl. Kungötelsen den 29 April 1830 stadgadt, tullmjölqvarnar, sorn hädanefter anläggas, eller icke redau undergått skattläggning, ej åsattcs grundränta, «4au, såsom fabriksinrättningar, endast taxerades till bevillning; dels ock att, ehuru Bilt. till R SI.
Seglande af trä . R:dr » af jern 10 » Ångfartyg 10 » och Borgare-Ståndet : Seglande 5 R;dr Ångfartyg 5 , Båtar, andra slag 5 R:dr, allt för hvarje 100 R:dr af inköps-summan. Då sålunda i denna fråga samtliga Riks-Stånden fattat stridiga beslut, ehuru de af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet antagne bestämmelser endast i afseende på redaktionen skilja sig, har Utskottet ansett sig böra inbjuda Ridderskapet och Adelil, Presteoch Borgare-Stånden att förena sig med Bonde-Ståndet om godkännande af Utskottets förslag, lör annan händelse föreslår Utskottet följande omröstningar, dervid de för artikeln antagne redaktionerne torde böra i sin helhet i voterings-propositionerna intagas: a) om kontra-propositionen: Den, som till kontra-proposition i hufvudsakliga omröstningen, angående artikeln Fartyg och Båtar, derå antager följande af Ridderskapet och Adeln beslutade redaktion och tullsatser: Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör: af trä, utan Ångmachin . j för hvarje 1 5 R:dr » med Ångmachin < 100 R:dr af > 10 » af jern (inköpssumman.) 10 » röstar Ja j Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer särskild omröstning att anställas, antingen Preste-Ståndets eller Borgare-Ståndets beslut i frågan skall antagas till kontra-proposition. * N:o 96. Den, som vill att till kontra-proposition i hufvudsakliga omröstningen, angående artikeln Fartyg och Båtar, anlages följande af Preste-Ståndet beslutade redaktion och tullsatser: Fartyg. 40 Bevillnings-Ulskottets Memorial, N:o i G. Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör: Seglande, af trä ( för hvarje ) 5 R:dr af jern j 100 R:dr af > 10 » Ångfartyg (inköpssumman.) 10 » röstar Ja ; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antagas till kontra-proposition följande af Borgare-Ståndet för samma artikel beslutade bestämmelser:
Lagoch Ekon. Utskottens Betänkande, 176 VII a. s noa — 110G, Lif. af PresteStåndet, IX s 925, af BorgareStåndet, IX s p55, af BondeStåndet, IX s 977» af Adeln, IX s 992. Underd. Särsk. Utskottets Betänkande, XI s i83. *— Taxa om upprättande af en ny. Motioner, remitt. till Ekonomiutskottet, II s 1249. Utskottets Betänkande, VIII s 388 — 390, bif. af BondeStåndet, IX S222, af PresteStåndet, IX s 23o, af BorgareStåndet, IX S 232. Underd. Skrifvelse, X 1. s 180, 181. RiksdagsBeslutet, §. 44* Regeringen eller Local-styrelsen. Särsk. Utskottets Betänkande, XI s 201—206, 289 — 292. 1— VärnsCassa, om förändrad disposition af Wermlands; StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 321 —325, bif. af Adeln, IX s 88, af PresteStåndet, IX s 89, återrem. af BorgareStåndet, IX s 92. Ytterligare Utlåtande, IV 1. s 907 — 909, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 258, af PresteStåndet, IX s 261, bif. af BorgareStåndet, IX s 205, af BondeStåndet, IX s 268. Laxfisken, om lösen till Skatte af tvänne vid Gefle varande Krono-; Motioner, re - i?7 rernitt. till StatsUtskoltet, II s 1174, 1186.