Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Håden här nedanföre sig i underdånighet yttra. 2:0 1 anseende till utfodringen vid Eders Kongl. Majlis Hof-Siali, hafva Rikets Ständer vid 1812 års Urtima Riksdag i underdånighet anhållit, att vid arrendet af de Kungsängar, sorn år 18 16 loper till ända, i de nya-Contracterna må iakttagas. au de dessa ängar tillslagne dagsverken försvinna, frien att likväl lika qvantitet Hö in natura afiemnas, så vida dessa förmåner - Den 14 Jult, 1325 Jnåner stå att vinna; men skulle ingen Arrendator uti dessa vilkor vilja ingå; så hemställa Bikets Ständer, atr de förut gällande Contrakter matte ännu på ett år prolongeias, intill dess Bikets Ständer vid snart derpå instundande Riksdag kunde hinna, att om samina angelägenhet ytterligare besluta. Da nu den af Bikets Ständer här omnämde Biksdag hade afseende på den vid 1812 års Urtima Biksdag till den 15 September 1817 utsatta Lagtima Riksdagen; meri denne, i anseende till den nu mellankornmande Urtima Riksdagen, icke kommer att inträffa 18,17, u,an annu några år längre fram, ifrån det ofvannarnnde arrenden till ända löpa , infaller; så lära Bikets Ständer vid den nu blifvande Riksdagen finna angeläget, att härutinnan fatta ett Beslut, sorn närmast leder till ändamålet , utan att sätta Stats-Verket i någon förlägenhet, i händelse, 'vid de blifvande nya arrenden, brist uti den påraknade Hö - quantiteten for Höf-Stallets utfodring skulle uppkomma. Stats Conroiret har jemväl vid detta tillfälle bordt till Eders Kongl. Majus Nådiga ompröfvande i underdånighet anmäla de olägenhe* ter, som mött vid den Stats Cöntoiret under de sednast framflutna Irenne (3) åren i Nåder anbefallte befattning med emottagandet och hit transporterandet af det Kronans behållna BenteHö och Halm i Södermanlands och Westmanlands Län, sorn är anslaget till fyllnaden i utfodringen vid Eders Kongl.
Medborgares lidne förluster genom uppbringningar P. 476- — om Kongl. Majrts Nådiga svar på Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser om granskningen af Allmänna Cassör, Instruetion för Revisorerne af Statsverket, Tullmedlens öfverlåtande till RiksgäldsContoiret, och de, enligt 63 §. Regerings-Formen, afsatte summor. P. 475. — angående Förstärkta BancoUtskottets memorial, om verkstäld votering till afgörande af åtskilliga frågor, rörane Reglementariske stadganden för DiscontContoiren i Götheborg och Malmö. P. 475. — om LagUtskottets Betänkande, angående föreslagen åtgärd till betryggande af Bankens och Enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som komma att utfärdas från Vestra och Södra LåneContoiren. P. 476- — om ExpeditionsUtskottets memorial, angående kallelse till nästa Riksdag. P. 476. — om Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande, rörande Rustningsskyldighetens utgörande under krigstid. P. 476. — om BancoUtskoltets memorial rörande AnsvarighetsLag för de blifvande Directionerne vid 465 vid Vestra och Södra LåneContoiren. P, 477- *— om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande rörande jemkning i SeglationsOrdningen till förmån för Rikets mindre SjöSläder.
KrigsHofRätten i Högsta Domstolen föredragas och afgöras, äro äfven Militaire Ledamöter der tillstädes, hvilka ej beklädt DomareEmbeten , liksom under RiksRådets tid. Men utan afseende derpå, tror jag det icke nu, mera än förr, gå an att, såsom man säger, slumpa med föredragningen i Högsta Domstolen, och låta sakerna bero på Ledamöternas uppmärksamhet allena. Den, som känner, huru öfverhopande Högsta Domstolens göromål äro, den inser äfven, huru 3aö Den 19 Maji e. m. nödvändigt det är, att Ledamöterne lunna lita ej blott pä Föredragandens sannfärdighet, ulan ock på lians juridiska kunskaper och förmåga alt kunna utreda målen och framdraga de hufvudfrågor, hvarpå målens afgörande heror. Enhvar lärer för öfrigt finna, alt det är alltför otillräckligt för en Embetsman med den värdighet och mödosamma befattning, som en Revisionssekreterare har, att i lön ej undfå mer än 1,600 R:dr B:co. Det är ej mera än hvad Utskottet föreslagit för HofRällsRåd. Likasom jag förut beklagat, att Under-Domare ej vilja emottaga högsta DomaréEmbetet, i anseende lill lönevilkorens ringhet; så beklagar jag äfven nu, att RevisionsSekreterarnes löner äro föreslagne så små, att HofRättsRåd ej skola föranledas att söka RevisionsSekreterareEmbeten, hvaraf jemväl följer, att Innehafvarens lagfarenhet ej torde svara mot hans högre plats på den juridiska banan. Jag föreslår således, att en RevisionsSekreterares lön bör förhöjas till 2,000 R:dr B:co. Lönerne för HofRättsPresidenterne har Utskottet föreslagit till lika belopp, för alla tre, eller 4>5oo R:dr B:co, förmodeligen derföre, att deras Embeten äro lika till rang och beskaffenhet.
Kandidaten satte fötterna i marken, så fast och säkert som en liten norrbagge, Hertha styrkte sin hållning genom att slå upp sitt halft förolyckade paraply, och jag började just bli liksom rädd för den okände manlige gestaltens öde, när han sprang fram och utan vidare slöt mig i famnen, med fältflaska och min höjda björkkäpp, och utropet: »Kære, söde, gamle Ave!» röjde på en gång sin danska börd, sina känslor och på hvems syndaregister hans närvaro här skulle skrifvas. Vi kände honom alla, men trodde honom vara med sin familj på besök i Stockholm, och nu stod han här i aftonsolens glans vid Skjäggestad. På denna gästgifvaregård hade han i två dagar hållit flugorna, myggen och våra koffertar sällskap; dessa senare hade han egnat en så öm uppmärksamhet, att gästgifvarefolket, honom oåtspord, trolofvat ynglingen med en af dess egarinnor och nu voro ifrigt på spår för att bland oss fem finna den rätta. Ett fint nationaldrag och dertill ett så äkta menskligt, att vi till och med kunna spåra det i den svenska folkkarakteren. Forskningarne på egen hand gingo dock så klent för vårt välvilliga värdfolk frun åtog sig att blifva vår värdinna mot en ersättning af 2 kr. per man dagligen att det syntes vara nödvändigt att vi sjelfve förhördes. Men icke våra gemensamma bestämda förnekanden af alla giftasgriller, eller den arme studentens gröna tjuguåriga ungdom kunde rubba det erotiska parets en gång fattade, öfvertygelse. Ynglingen vi kunna ju kalla honom Ambrosius hade begifvit sig från Stockholm till denna något aflägsna mötesplats, klädd i lätt sommarkostym, hvilken han gjort ännu lättare genom att lemna sin öfverrock qvar i Kristiania. Hans öfriga utrustning bestod af en liten rensel, en bror till kandidatens, men mycket mindre innehållsrik, en tobakspung med tillhörande pipa, en liten resväska, ett par grå linneskor och en fruntimmersregnkappa en svart gummisyster till kandidatens en burk vasilin och en alpstaf.
Hos Eders Kongl. Majit hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 27 Febr. 1858, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens nionde hufvudtitel, anhållit att, med afseende å den afskedade soldatens under senare tider i betydlig mån försämrade ställning, till följd af varuprisens stegring, — Eders Kongl. Maj:t måtte, efter förutgången utredning, vidtaga de åtgärder, hvarigenom pensioneringen af arméens manskap måtte på ett lämpligt och verksamt sätt ordnas. Derefter bade genom nådiga kungörelsen af den 28 Januari 1859 underhållsbeloppen uti Wadstena krigsmanshuskassa blifvit något förhöjda utöfver hvad förut i de serskilda pensionsklasserne utgått; men enär, genom de många ansökningar om ytterligare understöd, som årligen från afskedade krigsmän till Eders Kongl. Maj:t inkommit, sig visat, att äfven detta ökade underhåll varit otillräckligt såsom bidrag till deras nödtorftiga bergning, har Eders Kongl. Majit behagat uppdraga åt kommitterade att taga i öfvervägande, i hvad mån pensioneringen af det från arméen afskedade manskapet kunde påkalla förbättring. I sådant afseende gå kommitterade först att i underdånighet redogöra för den hufvudsakliga beskaffenheten af manskapets pensionering, enligt nu gällande föreskrifter, äfvensom några särskilda dermed sammanhängande förhållanden. ! afseende å tidpunkten för det indelda manskapets afgång från krigstjensten, med skyldighet för rustoch rotehållare att ånyo rekrytera, har blifvit i nåder förklaradt genom Kongl, resolutionen på allmogens besvär den 1 Augusti 1727, ”att allmogens knektar, sedan dr en gång såsom ”duglige blifvit antagne, måge ej kasseras eller förafskedas utan deras rusthållares och rotars vetskap och innan de befunnits för ålderdom, sjuklighet eller andra skäliga orsaker böra lösgifvas.”
Fråga om återremiss på denna punkt af Utsk:s utlåt, skulle af detta skäl och till vinnande af rättelse kunna upstå: men med kännedom om det stora antal officerare på Flottans Stat, som redan hunnit, och vida öfverskridit den, för rätt till pension stadgade ålder, och då man jemför detta med det till reservestat af Utsk. tillstyrkta belopp, och finner, alt då de förutnämnde ålderstigne officerarnes afgång ur tjensten i främsta rummet lära böra förekomma, det af Utsk. föreslagna bestämmandet ovilkorligen skulle komma, under den närmast liggande tiden, och sannolikt intill nästa riksdag, i alla hänseenden och utan att någon föreskrift behöfver stadgas, tjena till grund för öfverflyttningen på denna stat, anser jag mig ock böra afstå från yrkandet af återremiss, då framställning om den rättelse, som kan finnas af nöden, lätteligen kan, vid ett blifvande riksmöte, göras. Jag får derföre tillstyrka att StatsUtsk:s nu föredragna utlåt. må, af R. o. Ad. blifva bifallet, men anhåller att, i händelse återremiss, i sin helhet eller lill någon del, af detsamma skulle beslutas, dessa nu gjorde anmärkn:r måtte få medfölja. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag hemställer vördsamt om icke denna hufvudtitel bör i likhet med den föreg:de, punktvis föredragas, ty om hela titeln företoges till afgörande på en gång, så lärer det blifva ogörligt att snart komma till slut dermed. I anledn. häraf förklarade II. Ex. Hr Frih. o. Landtm, att 04 Den 23 April e. m. det varit hans afsigt att hemställa, det ifrågavar. utlåt., likasom StatsUtsk:s redan pröfvade utlåt:n ang:de statsregleringen måtte behandlas punktvis, men att Gr. von Platen tillkännagifvit sin önskan, att innan en sådan hemställan skedde, blifva upropad för att afgifva ett generell yttrande ronde hela 5:te hufvucltiteln, och II. Ex. ansett sig icke böra vägra denna Gr. von Plåtens begäran, samt att II.
Såsom jag ofvanföre i underdånighet omförmält, har priset å de flesta trävaror under de sednare sex åren icke obetydligt stigit; och om man vill uppgöra en beräkning af det värde, hvartill ofvanuppgifna medelbelopp af de under ett år dels till utlandet och dels till inrikes orter utom länet exporterade skogseffekter blifvit från producentens hand försålde; så förmodar jag att man, utan fara för öfverdrift kunde upptaga följande medelpris: 36 224,046 tolfter Plankor och Bräder å 4 R:dr . B:ko 896,184: ' 64,437 stycken Balkar och Sparrar å ljR:dr 83,916: 1,032,229 „ Ekoch Bokstaf å ly sk 29,228: 28. 23,069 tunnor Bark å 40 sk ... 19,223: 16. 1,473 „ Tjära och Beck ä 6 R:dr 8,838: — 3,121 famnar Yed å 2y R.dr . 7,282: 16. eller tillsammans 1,046,672: 12. och då under quinquenniet 1837—41 värdet af ett års trävaru-export beräknades till endast ... 603,855: 40. 3. så visar det sig, att försäljning af skogsprodukter till export från detta län sedermera vunnit en tillökning, som, för år räknadt, utgör icke mindre än .. 440,818: 19. 9. Inom länet finnas tre allmänna skogar, nämligen Böda kronopark vid norra udden af Öland, Ilandbörds häradsallmänning i Långemåla och Norra Möre häradsallmänning i Förlösa socken. Angående hushållningen med dessa skogar får jag, med ledning dels af de ifrån länets jägmästare inkomna uppgifter och dels af andra, här förvarade handlingar, underdånigst afgifva följande berättelse: Uppå min underdåniga framställning om svårigheterne att freda
Det första påståendet är, efter min tanka, grundsdt, så vidt nemligen fråga är om ett land der Creditpipper utgöra Riksmyntet , ty der kan annan eller större import ej äga rum, än den som af exporten , och en mindre betydlig KöpmannaCredit betäckes, emedan Creditmynt i sig sjelft ej är vahra, och derföre icke kan i allmänhet anses begärligt på Utrikes handelsplatser, eller utgöra export-artikel, såsom det mettalliska; men deremot synes mig klart, att när ett Land, hvilket länge icke ägt annat än Creditmynt återfår metalliskt, import ten kan längre tid ganska betydligt ökas utöfver exportbeloppet just genom möjligheten, att med sjelfva metalliska myntet, såsom vah* ra, ersätta skillnaden. Den enskildta vinsten beräknar ej det allmännas, utan står vanligen i strid deremot; så. ledes, i händelse af en realisation i Sverige, skulle det förhållande troligen inträffa, att då vådan Den i4 Julii, vadan af Coursförändring troddes genom reaissatoi vara försvunnen, speculationerne å importvahror Ökade sig, och öfverstego exportbeloppet, hvaraf följde att växelbehofvet kunde göra det till vinst, att utföra Silfver, såsom betalning för ImportarrikJarne, och då Bancosedlar, i förhållande till det uttagne och utför-» de Silfret, i Banken inginge, försvårades penningerörelsen i landet allt mer och mer, och Näringarne aftynade. Vid ett sådant missförhållande emellan exJ port och import skulle exportartiklarne minskas, ty utan tillräckligt mynt i omlopp kunde productionens nu varande belopp ej bibehållas Det återstod då icke annat medel än att atltjemt minska Importen till dess man återhunnit jemnvigtspunkten. Landets inre ställning under en sådan återgångstid vöre naturligtvis bedröflig. ''yntets försvinnande ur rörelsen skulle hindia den jusT derigenom allt mer och mer aftynands eu-2 skildta Crediten, att medelst private assigua-? tioner eller löpande skuldbevis surogeredet försvunna myntet.
Riksdag icke sättas i annat skick än det, hvaruti hon var före Riksdagens början. Herr Doctor Falk förklarade: För min del kan jag icke anse Högloflige Constitutions-Utskottets befattning med frågan om votering i Riksens Ständers Utskott böra sträckas utom dess främjande till intagning i närvarande Riksdags Beslut, på det att den, lika med de öfrige till nästa Riksdag uppskjutne frågor, då må upptagas, men nu icke med något tilloch afstyrkande beledsagas. Skulle åter icke desto mindre Utskottet sträcka sin åtgärd för denna gången längre och tillstyrka den ändring i Riksdagsordningen, att votering i Utskott bör ske per Capita, förklarar jag mig deruti icke kunna instämma, utan tillstyrker, att votering i Utskotten, på sätt 38 § Riksdags-Ordningen föreskrifver, fortfar att ske Ståndsvis; anhållande i sådant fall, att detta mitt yttrande må åtfölja Utskottets Betänkande till Respective Riks-Stånden. Herr Professoren Doctor Wijkman anhöll, att hans vid sistlidne Riksdag öfver detta ämne i ConstitutionsUtskottet afgifne yttrande måtte Utskottets Förslag nu få åtfölja, så lydande: För min del afstyrker jag votering per Capita i Utskotten. Jag tror, att voteringar der böra verkställas i analogie med det sätt, hvarpå ärenderne hos UtskottsLedamöternes principaler behandlas. De äro Fyra Stånd, och hvart Stånd inom sig jakar eller förkastar Utskottens Betänkanden; hvarföre skola då ärenderne i Utskotten behandlas och beredas efter annan principe än i Stånden, hvarföre början af ärenderne efter annan principe än slutet? Äfven efter denna esprit verkställas voteringar i det Utskott, der Ledamöterne äga någon beslutande rättighet, hvarföre då en olikhet i Riksens Ständers andra Utskott? Vore alla Stånden tillsammans under ett tak och der voterade per Capita, skulle jag anse voteringar efter Stånd i Utskotten lika motsägande, som jag nu anser votering per Capita i Utskotten emot voteringar efter Stånd in Plenis.
Sjelfva tyckas de också göra anspråk på att få betraktas såsom något slags ex officio uppträdande målsmän för den öfvervunna riktning, hvars förtviflade sak de försvara. Det bästa, som i detta * afseende kan sägas om d: r af Wirsén särskildt, är att, om han också sjelf trängt sig fram till denna framskjutna position, han heller aldrig tvekar att öppet ställa sin egen person i breschen. Äfven på detta område bör väl eljest auktoritets-principernas tid nu mera få anses vara förbi. Det kan väl vara en sanning, att positivismen såsom religionsform är nå-got af det mest andefattiga menniskoslägtets utveckling ännu haft att uppvisa; men lika säkert är också, att den såsom vetenskaplig, och framför allt kritisk, metod och sådan den i detta afseende utbildats af män sådana som Littré och Taine, befunnits vida mera tillfredsställande än någon föregående metod. Detta blir den nämligen, i det den mer än någon annan låter den personliga individualiteten komma till sin fulla rätt och äfven mer än någon annan metod med-gifver det allsidiga betraktelsesätt, utan hvilket all konstnärlig verksamhet snart skulle blifva insnörd i enformighetens och osjelfständighetens tvångströja. Det är också ett betecknande drag för d: r afWirséns kritik, för att nu ett ögonblick i främsta rummet hålla oss till denna, att under det kritikern tyckt sig kunna behandla författare sådana som en Ibsen, en Kielland, en Schandorph och en Edmond de Goncourt, för att nu icke tala om den en gång för alla i bann lyste Zola, såsom vanliga skolpojkar, han deremot sällan lemnar något tillfälle obegagnadt att hålla fram rena medelmåttor eller till och med mindre än medelmåttor, endast dessa tyckas honom icke bryta mot hans doktriner. Att i detta afseende anföra namn och fakta, skulle falla sig mycket lätt, men vore kanske ej fullt passande, helst som dessa namn i de flesta fall skulle hemtas ur vår egen närmaste nutid.
MissgernirigsBalken förmäla, må upphora att vara af underställnings egenskap, N:o 22, 1 anledning af Herr Prosten Mittags motion, örn upphäfvande af eller ändring i föreskrift erne om tiden för begrafningär, JV:o 23 Öfver Riksdagsfullmägtige Petter Perssons ifrån Calmar Län och Johannes Johanssons ifrån Bohus Län motioner, om upphörande af Domares rätt till andel i sakören. JNio 24, Öfver väckta motioner, dels om upphörande af Frälse-ränteegares rätt till lösen af Skatte Frälsehemman, sorn säljas utom börd, dels ock angående rättighet för jordegaren alt fösa räntan, när densamma utom hörd säljes. Fröt. TJtdr, d. i5 April i834. Från Hög v ord i ge Prkste-Standet. 83 S. D. Föredrogs Anjo och återremitterades StatsUtskottets Utlåtande N:o '22, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren u83o och-183a afgifne Berättelser m. m., med de vid § 12, iq och 78. gjorde an märkningar, hvarjemte en af ContractsProsten Hallbäck vid RevisionsBerättelsen år i83o gjord anmärkning remitterades till samma Utskott, med anmodan att deröfver skaffa upplysning. S. D. Föredrogs och remitterades till StatsUtskottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående serskild vedergällning till LagComiteens arbetande
Emedlertid och ehuruväl Utskottet således nu icke är i tillfälle att, såsom Utskottet ämnat, på en gång och i ett sammanhang afgifva sitt utlåtande, ej allenast angående Fullmägtiges vidtagne åtgärder för verkställigheten af nyssnämnde beslut, så vidt det afsåg iståndsättandet af Kongl. Sundhets-Collegii förra embetshus samt Riksgälds-Contorets inflyttning uti detsamma, än ock angående de dels uti en serskild skrifvelse från Fullmägtige, och dels uti en till Utskottet remitterad motion gjorda framställningar, i fråga om lämpligheten af detta hus för det ändamål, hvartill det blifvit anvisadt, samt beredandet af en fullt tjenlig local antingen för RiksArchivet eller ock för Riksgälds-Contoret, har Utskottet dock, sedan Råneo* Utskottet redan meddelat sitt yttrande öfver Banco-Fullmägtiges förvaltningsåtgärder, trott sig icke böra längre uppskjuta afgifvandet af Dechargebetänkandet i afseende på Riksgälds-Contorets styrelse, enär Riks-Stånden måhända torde önska att samtidigt välja sina Fullmägtige både i Banken och Riksgälds-Contoret. Utskottet vill fördenskull nu afskilja och serskildt behandla den del af nyssberörde husfråga, som eger ett bestämdt samband med föremålet för detta betänkande. Uti åberopade Revisionsberättelse hafva Revisorerne nemligen anmält, hurusom Rikets Ständers beslut, att Riksgälds-Contorets hus skulle till framtida local för Riks-Archivet upplåtas samt Riksgälds-Contoret i stället inflytta uti del af Kongl.
I sammanhang härmed liar Utskottet, med anledning af ett utaf Herr Ehrenhoff, G. H, framstäldt förslag, att inga kreditiv eller undsättningar till Privat-banker må hädanefter frän Riks-banken beviljas, skolat erinra, att Rikets Ständer vid sednaste riksdag visserligen berättigade Banko-fullmägtige att anvisa någon del af Statslåne-fondens tillgångar såsom omedelbar försträckning till sådana inom riket befintliga penninge-förvaltande verk och inrättningar samt större bolag och föreningar, som af Fullmägtige ansågos erbjuda fullkomlig säkerhet, på grund hvaraf ock en Privat-bank i Statslåne fonden upptagit lån; men att Banko-reglementet för öfrigt icke medgifver, att Riks-bankens medel må användas till Privat-bankers understödjande i form af vare sig kreditiv eller lån; att, enligt hvad Utskottet under granskningen af Banko-verkets förvaltning efter sednaste riksdag varit i till - Banko-Utskottets Betänkande Jtä 25. fälle inhemta, så beskaffadt understöd icke heller af Fullmägtige blifvit någon Privat-bank lemnadt, samt alt Utskottet ej funnit anledning att hos Rikets Ständer föreslå utfärdande af någon särskild föreskrift i detta afseende; hvadan ■iä:o förenämnde förslag ej torde böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; Och anser sig Utskottet härigenom äfven hafva besvarat en af Herr Grefve Löwenhielm, C., väckt motion, åsyftande, att Riks-banken, för erhållande af ökad vinst på sin rörelse, skulle såsom delegare uti enskilda sedelutgifvande Banker ingå.
Saltlake till pressylta kan väl till en början vara bra, men jäg föredrager att låta den ligga orörd i den handduk, hvari hon lades varm, och nedlägga den i en bytta med salt (torrt) rundt omkring. Duken afdrages sedan, då man skär, så mycket som går åt. Syltan kan så förvaras lika god och färsk i flere månader. Elsa. Detta förträfliga kitt, med hvilket man kan fastsätta föremål af gips, marmor, porslin, stengods m. m., beredes enligt en utländsk facktidning af 27 vigtsdelar släckt kalk, 3 delar pulveriserad alun och 20 delar frisk, väl genomarbetad blod. Dessa ämnen röras väl tillsammans, då en mer eller mindre fast välling erhålles, hvilken af kineserna bl. a. användes till bestrykning af boningshusen och glaserande af träkärl, uti hvilka oljor och andra feta ämnen skola förvaras. Papp, som dermed bestrykes, blir hårdt såsom trä. Läkareråd. Finska. Använd den omskrifna behandlingen, men länge och konseqvent. Ni torde göra klokt uti att under huset till ' / z meters höjd med starkt nätterna, begagna våtvärcnande omslag, väl lagda. Ät aldrig sent på qvällarna och undkalkbruk. Det blir vid jultiden en vik alltid de mest väderbildande födoämnena, begärlig föda för hönsen, isynnerhet såsom ärter, bönor, kål, etc. — Ett stort som de ha svårt att på vintern sjelfva lavemang vid sjelfva anfallen torde ock göra nytta! I svårare fall är smärtstillande mediutomhus komma öfver dylik, för skalcin af nöden. bildningen nyttig sak. Elsa. Ung fru. Om ni lefver förståndigt och hygieniskt och förtär kraftig och närande föda, Sönderstötta ä g g s k a l är också ett bra så reder nog detta sig utan vidare, om ni i medel att gifva hönsen, många påstå, öfrigt är frisk. K. M. Yi kunna ej utan undersökning beatt de derigenom skulle vänjas vid att svara er fråga. sjelfva äta upp äggen, men det är ett Lotten. 1) Bäst att personligen vända er stort misstag. Försök, och det skall till läkare. Troligen är barnets diet olämplig.