Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I:a Hvetemjöl for bakverk m. m., Ä K T A Grahams-d:o, för dietiska behof m. m., Gryn och Hafremjöl från Petri, allt af yppersta beskaffenhet billigast hos t \ U L A R S O L D E, K F I KLARABERP-SPRATAN * » V [2504] 5 5 I, ^ &gt; &gt; L Läkareråd. Bland läkareråden i Iduns förra nummer finner Ni ett svar p &amp; hvad som hittills meddelats angående detta medel. Här i Sverige har det, så vidt vi veta, af läkare ej förut användts, och annat är i öfrigt, så vidt vi känna, ej derom publiceradt än det meddelande från kyssland, hvilket för någon tid sedan föranledde en svensk läkare att använda det och rekommendera det till sina svenska kollegers pröfning. Ni kan lugnt tillsätta detta, hvarigenom en friskare smak erhålles. I allmänhet är mjölk här vid lag skadlig, utan tvärtom, isynnerhet om den alltid fortares kokt eller eljes på lämpligt sätt tillagad. Dock ges det undantag härifrån, om också ej synnerligt vanliga. Er mage är fullt hra, så måste orsaken vara att söka inom munnen (eller möjligen näsa eller svalg). Borsta Edra tän » der väl morgon och afton, skölj munnen efter hvarje måltid (och helst däremellan) med friskt vatten och aseptin. Möjligt är också, att Edra tänder behöfva af tandläkare befrias från s. k. vinsten, som ofta framkallar en kronisk inflammation af tandköttet, som i sin ordning kan framkalla dylika obehag. Dit — d. Moderna Pelskragar, STOCKHOLM 1 52 Vesterlånggatan 52 Specialité: Peruker för damer och herrar. F r u Erikssons ställer Kamning och arrangerar Brudklädsel. passande för både höst oeh vindamfrisering ver ter, i stort urval från 7 kr. till högre priser hos Allm. [2170] lianinos, Flyglar &amp; OrplD. Forsse s l Söner &amp; C:o, Irts. Om ländska lO Drottninggatan l O. F. W. BILLES Bryggeri [2457] 3 Olofsgatan Q Pilsener öl, rekommenderar sina tillverkningar af Iskällardricka.
Fisk böra åsättas inför^els-tull, till belopp för Lax och Ä1 af 6 R:dr, för Långor och Torsk, med derunder inhegripne Rotscher, samt Klipp-, Stock-, och Platteller Bredlisk af 1 R:dr 50. öre och för ”andra slag” af 2 R:dr 50 öre centnern, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Förstärkta Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 28. 5 Vinner Nej, komma, på sätt Borgare-ståndet beslutat, nämnde slag torr eller rökt Fisk att vid införsel åtnjuta tullfrihet. Som denna votering utfallit med 100 Ja emot 19 Nej, så hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med innehållet af Ja-propositionen. Den som, i likhet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, vill att Fläsk skall vid införsel vara tullfritt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes, enligt Bonde-Ståndets beslut, Fläsk införsels-tull af 5 öre skålpundet. Voteringen har utfallit med 77 Ja emot 41 Nej; och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. i5:de omröstningen. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, Frukter och Bär, ej specificerade: friska, samt Grönsaker: friska, skola åsättas införsels-tull af 50 öre centnern, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma dessa artiklar att, på sätt Borgare-Ståndet beslutat, vid införsel vara tullfria. Enär denna votering utfallit med 75 Ja och 45 Nej, hufva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. i6.de Den som bifaller Utskottets, af 3 Stånd godkända, förslag, att Galläpplen skola vid införsel vara tullfria, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes, enligt Bonde-Ståndets beslut, Galläpplen införsels-tull af 4 öre skålpundet. Denna omröstning har utfallit med 79 Ja och 40
Besv. och Ekon.-Vtskottets Betänkande N:o 39. hålla om upphäfvande af det i Kongl. Resolutionen den 20 Oktober 1848 bestämda stadgande af 3 mils erforderligt afstånd från stad för rättigheten att, utom lofgifna inhemska varor, äfven försälja bomull, bomullsgarn, kaffe, fisk, fiskredskap, frukter och frön, färger och färgnings-ämnen, hampa, lin, läder, nålar, salt, spanmål, specerier, stenkol, thé, tobak, snus, tvål, ull, verktyg och viktualier, med bibehållande af stadgandena i Handels-ordningen af den 22 December 1846, §§ 1 och 2, angående personlig behörighet. d) Af Herr Friherre Alströmer': hurusom, då Handels-ordningen den 22 December 1846 utfärdades, handeln med köpmannavaror var städerna förbehållen och rättigheten dertill å landet endast undantagsvis medgifven. Handelsfriheten å landet biel' derföre i deh nya författningen begränsad genom bestämmelser, åsyftande att göra öfvergången mindre märkbar. Till dessa bestämmelser hörde stadgandet i § 6, mom. 1, att öppen salubod å landet icke må anläggas närmare stad, än på tre mils afstånd derifrån, hvilket stadgande sedermera blifvit förklaradt ega lika tillämpning för köpingar, som för städer. Det härmed för städerna afsedda skydd mot medtäflan af landthandel torde numera icke kunna tilläggas synnerlig vigt, sedan sanningen af den grundsats, att frihet i handel och näringar utgör den kraftigaste häfstången för ett lands utveckling och förkofran, vunnit ett mera allmänt erkännande. Af den vexelverkan, som uppstår genom en liiligare varu-omsättning på landet, tillskyndades städerna otvifvelaktig! större fördel, än af det skydd mot tällan, som de från landthandel fridlysta områden lemna.
Öfver hela bevillningen efter denna stadga skall för Stockholms stad af Krono-Uppbörds-Kamereraren och för Länen af Lands-Contoren, vid ansvar, upprättas sammandrag, i nogaste öfverensstämmelse med de härvid bilagcle formulärer, hvarvid största uppmärksamhet hör användas, att alla uppgifter blifva med verkliga förhållandet enlige, hvilka sammandrag af Öfver-Ståthållaren och Konungens Befallningshafvande till Riksgälcls-Contoret insändas inom Januari månads slut under uppbördsåret. Dessa sammandrag skola i Riksgälds-Contoret på det nogasté till summorna granskas, och om, vid jemförelse af föregående årens sammandrag, olikheter skulle finnas i antal af hemman lägenheter och räntor eller andra uppgifter, som till rättelse tjena, skola vederbörandes förklaringar deröfver infordras, hvilka vid sammandragen biläggas, samt derefter, jemte sammandragen, öfverlemnas till Kammar-Collegiurn, för att pröfva felens beskaffenhet och Bil, till Bevillnings-U tskottets Betänkande, N:o 12. 75 oell hvad ansvar derå följa bör. Sedan förberörde handlingar blifvit till Riksgälds-Contoret återställde, upprättas derstädes ett General-sammandrag öfver bevillningen, hvilket genom trycket utgifves. §. 153.
R:dr 25 öre, eller 343 R:dr 75 öre, blilver det belopp, hvarmed remonlerings-anslaget skulle, behöfva ökas 6.861 R:dr 50 öre ; Och har alltså anslaget till Kavallerioch Artilleri-hästars remonlering och skoning blifvit med nyssnämnda belopp, 6,861 R:dr 50 öre R:mt förhöjdt. 26:o. J anledning af anmäldt behof utaf ett ökadt antal legda hästar för Artilleriregementenas exercis, har Eders Kongl. Majit föreslagit, att den beräknade legnings - 28 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 194. kostnaden matie å anslaget till lega för hästar till Artilleriets exercis anvisas, nemligen: för 34 hästar i 42 dagar, å 123 R:dr 40£ öre för hästen . R:dr R:ni 4,195: 77, för 20 hästar i 30 dagar å 60 R:dr för hästen , , 1,200: — skoningsoch medikamenls-penningar för dessa hästar, 255
Då de öfrige 3:ne riks-slånden deremot bifallit Utskottets berörde tillstyrkande, och frågan följaktligen är, jemlikt ^5 § R. O., af Rikets Ständer afgjord, kan förevarande återremiss icke lill någon åtgärd föranleda. 6:o De uti öfrige §§ af betänkandet n:o 206 förekommande ämnen hafva dels, i följd af samtlige liks-ståndens eller 3:ne riks-stånds bifall till Utskottets framställningar, blifvit slutligen afgjorda, dels funnits vara af egenskap att från Rikets Ständers sida icke erfordra någon åtgärd. Arik. till Esp.-Utsk. den 26 Juli, kl. 10 f. os. Memoria?j i anledning af Kongl. Majus nådiga remiss å Kammarkollegii berättelse, angående Sala si/fververks ränte-ersättnings-fond, för redogörelse-tiden från och med den 1 November 18fi till samma dag år 1846. A-) Uti nådig remiss af den 2 December nästlidet år har Kongl. Majit behagat till Stats-utskottet öfverlemna en af Kammar-kollegium den 3 förutgångne November insänd berättelse, angående Sala silfververks räntecrsättnings-fond för redogörelse-tiden från och med den 1 November 1842 Slat.i-L'lsk:s MemoriaN:o 283. 7 till samma (Jag är 1846; af hvilken berättelse inhemtas, bland annat, att, enligt de i Sala Bergslags hufvud-kontor upprättade och, i bestyrkte alskrifter, till Kongl. Kammar-kollegium inkomne redogörelser öfver fonden, förhållandet med denna fonds tillväxt under ofvanbtrörde tid varit följande:
Hur spändt jag lyssnar att hans steg jörnimma, och om jag ej dem hör, en bitter känsla strupen sammansnör, och för min syn sig lägger som en dimma. Men öppnas dörren då, af fröjd jag bleknar, en skälfning griper mig. Dock kort är till hans öppna famn min stig, oeh all min bitterhet i sällhet vcknar. Hvad mer, om äfven sot hans kinder svärta, väl trött aj dagens last han är, dock sluta mig hans armar fast, och jublande slår emot mitt hans hjärta. Och vidare hon sade: » Stod kanhända en fe invid din vagga, som dig bjöd att allt hvad i din väg du mötte vända till skuggor om? » Och jag: » Arm var den hydda, där först jag dagen såg i bitter nöd. » Från dyn jag stammar, genom solens strålar, igenom dofter, glans, ja allt, som lifvet ljust och yppigt målar, en ton af klagan till mitt öra bryter och gör mitt jubel kallt. » Från verkstadsmyllrct, från de trötta skaror, som hungra under andras öfverflöd och sträfva hårdt bland lusen faror, med krökta ryggar, att i svett förvärfva ett stycke torftigt bröd. » Ifrån fabrikerna, där hyflar svängas och skarpa dunster göra bröstet tungt, men tinga, tärda kvinnor ifrigt trängas, till hvilkas kinder blodet hektiskt strömmar än varmt oeh ungt. » Till mig, till mig den sorgsna klagan stiger, den tränger likt en pil till hjärtats grund, fastän sä tyst, för mig den aldrig tiger, den är som läderlappens skygga vingslag en höstlig aftonstund. » Så flyr mig glädje, för min blick det skymmer, är sommardagen än så ljus och lång, för mina systrars gråt mig löjet rymmer, för mina bröders kval mig smärtan dröjer — och sådan blef min sång. » E n af Med Min Jag min folket. sorgfri håg jag sjunger till min slända. kind är frisk, men brun. har en skatt, en klädning af kattun, ungdoms kraft och ögon att förblända. Rätt mången gäck mig granna jraser stöpte i obclönad möda. Nej, min skatt jag sparar mina kyssar, ej för hela världens guld en ann ' dem köpte.
Min öfvertygelse är det visserligen, att ullproductioneu kan stiga till vida större höjd utan någon uppoffring af staten; men jag får fästa uppmärksamheten derpå, att här icke är fråga om annat än ett understöd för denna näring, emedan staten återfår sitt capital med behörig ränta; och är det så mycket mera angeläget att utvidga lånetillgången för densamma, som, i annat fall och derest ullproditctionen upphinner en högre ståndpunkt, hvilket man icke har någon anledning att betvifla, ullköpare skulle kunna sammansätta sig till productionens nedtryckande, på sätt som vi af tidningarna hafva sett, alt försök till nedtryckande af-priset på ullen blifvit gjordt vid en ullmarknad i Breslau genom öfverenskommelse emellan ullköparne, men hvilket försök, som i annan händelse säkerligen skulle lyckats, likväl afböjdes derigenom, att Konungen i Preussen genast lemnat tillfälle att belåna ullen till belopp af t eller 2 millioner r:dr Preussisk courant, hvarigenom priset genast förändrade sig till vanliga förhållandet, emedan ullköparne genom detta understöd gingo miste om den påräknade fördelen, enär producenten icke forcerades till försäljning, utan kunde lägga upp ullen, tills priset förändrade sig. Jag har tagit mig friheten anföra detta såsom skäl för begäran om återremiss af utlåt., med anhållan att Utsk. ville tillstyrka bifall till hvad K. M. uti sin nåd. propos. föreslagit, och att således fonden må blifva tillökt med 100,000 r:dr. Gr. Horn, Claes Fredr.: Äfven jag begär återremiss af detta utlåt, på grund af de uti Gr. Hamiltons reservation anförda skäl Den i Augusti c. ra. 57 skäl. Jag skulle anse det såsom en veiklig lycka för vårt Iand, om ullproductionen vore i behof af ett mångdubbelt större understöd. Men det ar orätt att kalla det understöd, enär fråga icke är om någon uppoffring å statens sida, utan blott om en försträckning, så tillräcklig, att ullproducenterna ingen tid må bringas i förlägenhet i brist af lånetillgångar.
Institut 5,000: 50,000 » uppförande af ett nytt barnbördshus i hufvudstaden 50,000 » Räddnitvgs—institutet vid Stora Råby, 3,000 Till staden Carlskrona, i anseende till cholera-farsotens härjande derstädes år 1853, 12,000 » understöd för Arméens pensions-kassa vid fullgörandet af dess pensionerings-skyldighet för åren 1853 och 1854, 22,000 R:dr årligen, 44,000: — samt för åren 1855, 1856 och 1857, högst 36,000 R:dr årligen, 108,000: — 152,000 » ersättning af skillnaden i Wadstena krigsmanshusoch Amiralitets-krigsmans-kassornas inkomster, genom deras utbyte mot statsanslag (kalkylationsvis) 74,000 Transportj 6,140,362|58| 11 990,333|16 — 9 Transport Till undersökningar och utredningar för jernvägars anias » anläggning och utförande af 2:ne jernvägs-stam banorr » anläggning af en jernväg mellan Fahlun och Gelle » d:o af en jernväg emellan sjöarne Norra Barken och Wessman i Kopparbergs län, » fullbordande af Norbergs-jernvägens anläggning För folkundervisningen: Till folkskole-lärares aflöning, årligen 20,000 R:dr,| under åren 1855, 1856 och 1857, 60,000: — » Seminarierna för folkskole-lärarne, årligen 9,100 R:dr under dito, 27,500: — » stipendier vid dessa seminarier, dito 12,000 R:dr under dito, 56,000: — » resckostnads-ersättning åt Grefve Tb. Rudenschöld, dito 800 R:dr under dito, 2,400: — Förslags-anslag för skalteförenklingens verkställande, högst Stuart. Bih. till R. St.
Län motion om rättighet för fordringsegare att uppdraga verkställigheten af laga kraftvunne domar och utslag åt den tjensteman eller enskilde person, för hvilken de hafva förtroende , och som vill sådant förtroende emottaga. S, D. Godkändes, vid förnyad föredragning, de af Bevillnings-Utskottet, uti Memorial N:o 55, föreslagna Voterings-propositiojper, angående tull å spannmål. S. D. Medelst ankommet och nu upplåst Protucolls-Utdrag, under den 11 dennes, hade Välloflige Borgaie - Ståndet, med tilikännagifvande af sitt bifall till Lag - Utskottets, jrnder N;o 15^ , afgifna förslag till samman - Prots Utdrag den 17 pecerrikr 1.82g. Gjr jemkning af Riks-Ståndens serskilda beslut J i anledning af Utskottets Betänkande Nio 6a, och Utlåtande Nio 100, öfver åtskilliga motioner örn ändringar i Concurs-Lagen af dea 13 Julii 18185 samt Kongl. Förordningen ilen 32 October samma år om Edsformulaire i Concursmål, inbjudit de öfrige Riks-Stånden att sig förena i det af Valloflige Borgareståndet vid samma tillfälle fattade beslut , att nemligen anmoda Expeditions - Utskottet att, vid uppsättande af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående de förändringar, som uti Concurs - Lagen och omförmälde Kongl. Förordning föreslås, uttrycka den mening , att de serskilda $§.
än att densamma der finnes anmärkt, har likväl Utskottet, enär beloppet ej finnes annorstädes debiteradt, trott, att desse 10,653 R:dr 29. 6. lämpligen måga kunna i Capital-räkningen öfver allmänna medlen upptagas såsom Balance, intill dess Summan varder i omförmäldt ordning utredd , ersatt el - i686 Stats-Utskottets Betänkanden, ler afskriven , och hemställer alltså Utskotter, det Riksens Höglofl. Ständer härom hos Kongl. Majit i underdånighet anhållan göra till den åtgärd i detta hänseende, sorn lämplig finnes. Uu 2me sei skildte med Banquiéten Dehn ofver uppburne mede! af Kongl. Preussiska Regeringen förde Räkenskaper, finnes afförd såsom provision för medlens incasserande 2 procent deraf, bestigande till ett sammanräknadt belopp för den hittills indragne delen af Preussiske fordringen, af 39.263 R:dr 3 rist. Detta arfvode har ock i anseende till betydeligheren af det belopp, som är i fråga, fästat Utskottets uppmärksamhet; hvarföre Utskottet, enär ock Herrar Committérade för Allmänna medlens förvaltning , i saknad af Kongl. Majna Kådiga förordnande om denna Provisions bevisions belopp, den i räkning uppförde Suna. nian tills vidare balancerat, trott sig bora tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, att jemväl hos Kongl. Majit i underdånighet an hålla, det täcktes Kongl. Majit i* Nåder låta tillse, huruvida ej nedsättning uti omförmäldte arfvode må kunna vinnas, samt för öfrigt i afseende på den återstående indragningen vidtaga den utväg, hvarigenom Commissions-arfvodet i möjligaste, mohn till beloppet inskränkes. Hvad för öfrigt beträffar
Allmänna Besvärsoch EkonomiUt'« skotts Plenum den 5 Dec. 1823. Herr Ribbing Arvid, yttrade: ”Re servation kunde visst vara öfverflödig, då hvar och en, som inom sitt Stånd vakar öfver GrundLagarnes iakttagande, nog lärer finna, att detta Betänkande icke är så-, dant, att derå kan göras proposition,”1 ’’Det är icke. allenast Lagfrågor, sorn skola såsom Lagfrågor behandlas, utan äfven de, hvilka Rikets, allmänna Styrelse röra (89 §. Reg.Form,) och hvarje oecojiomiskt mål (35 §. Riksd-Ordn.), som Konungen vill med Riksens Ständer gemensamt afgöra, Förernålet för Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer mäste hänföras till ettdera af dessa ämnen; Riksens Ständer hafva derföre remitterat den Nådiga Propositionen ensamt till Lagutskottet; men att nu detta Utskott förenat sig med Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet och behandlat ärendet såsom önskningsmål måste vara i rak strid med GrundLagen: och Riksens Ständer lära äfven af 60 §. Riksdagsordningen finna sig alldeles förhindrade, att till Kongl. Majit ingå med ett sådant svar som Utskotten föreslagit, korteligen innehållande: att, om Kongl, Majit vidtager en Författning, sorn Riksens Ständer icke önska, så bifalla Riksens Ständer, att en för denna händelse lämpad Lag utfärdas,” LogUtskottets Bttånkanden. 37 ”Då här nu dessutom är fråga om ett hittills inom Fäderneslandet nytt och således okändt sätt att förvärfva jord, eller om ett af vår allmänna CivilLags hufvudstycken, kalladt Laga fång, så lärer icke ytterligare behöfva motiveras grunderne för min. förmodan, att Utskottens Betänkande är uti en Grundlagsvidrig form-”' ”Införande af Lottspel å Fastigheter skulle reta tili en vinningslystnad utan arbete, och i samma mån motverka den idoghet bland Samhällets medlemmar, sorn utgör ett nödvändigt vilkor för det helas trefnad och förkofran.
Ilr von Troil, Samuel Gustaf. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.- Utsk. efter N:o 304, Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg, samt 2:ne supleanter i samma Utsk. efter N:o 1149, Hr Hjärne, Harald, och N:o 1502 B, Hr von Utfall, Fullm. Hr af Sillén, Abraham Wilhelm; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot: N:o 1242, Hr Ehrenström, Fullm. Frih, Klinckowström, Rudolf Mauritz; Supleanter : N:o 189, Hr Rääf, Fullm. Gr. Lewenhaupt, Casimir; N:o 833, ilr Werdenhoff, Fullm. Hr Tham, Sebastian Matthias. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en supleant i BankoUtsk. efter N:o 1582, Hr Steuch Mathias; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 2022, Hr von Axelson, Georg Julius. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 113, Gr. Ehrensvärd, Albert; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 88, Gr. von Seth, F^ullm. Frih. von Döben, August Gustaf Henrik. Öpnades jem\äl IIrr Eleklorers lista vid val af 4 supleanter i Riddarh.Utsk. efter N:o 166, frih. Stjerncrona, Fullm. Frih. Falkenberg, Carl Melcher, N:o 66, Hr Lilljehöök af Gälared, Carl Johan, N:o 258, Hr Svenske, Fullm. Gr. von Rosen, Thomas Fredrik, och N:o 687, Hr von Post, Fullm.
Man färdas öfver hafvet på två timmar — knappast längre tid än som går åt för att komma från Mfllmö till Kjöbenhavn. Billigast är den också — det är, vill jag minnas, en mark billigare att resa den vägen än att fara öfver Kiel — Korsör, och resan går på två timmar kortare tid. Man kan ligga i Kjöbenhavn öfver natten och nästa dag fara till Hamburg, så resa genom Tyskland nästa natt — - och på den vägen kan man få sofva ostördt — och nästa dag genom Belgien och vara i Paris på kvällen. Summa tre dygn från Stockholm till Paris — och bara två nattresor. Men inte är den vägen vidare bekväm. Om ni skall till Berlin, är den utmärkt. Men inte för pariserfärden. Jag kom just den vägen upp från Frankrike. Kan ni gissa, nur många gånger jag måste byta om tåg från belgiska gränsen och tills jag lyckligt och väl befann mig oin bord på ' König Kristian ', som fraktade mig öfver Östersjön? Jo, summa sex gånger — i Liége, i Vervier, i Köln, i Hamburg, i Liibeck, i Rostock. Och sedan från tåget till båten i Warnemiinde och på ett nytt tåg i Gjedser, därifrån på ångfärjan till Masnedsund och så på ett nytt tåg till Kjöbenhavn. Har ni många lösa saker i vaggonen, så kan ni hålla er för skratt vid alla dessa nio ombyten — i synnerhet som det på flere ställen inte fanns en enda människa, hågad att hjälpa till med att bära. Det vill jag be er om, tag med er så litet lösa saker som möjligt — helst så litet att ni kan bära alltihop själf vid de tillfällen, då ni inte får syn på någon tjänande broder. Buketterna lemnar ni naturligtvis i vaggonen i Malmö. Och nya vårhatten köper ni i Paris. Ett sjalpaket och en liten lätt nattsäck är det enda handgepäck, jag skulle tillåta, att ni belastade er med • — eller snarare belastade mig med, om jag hade den lyckan att få vara er följeslagare. Kappsäcken poletterar ni af i Stockholm till den ort, där ni först ämnar stanna nå- gon natt. Ä r ni resvan och praktisk, så är er kappsäck så liten och så lätt som möjligt.
För en ansenlig tid sedan, voro våra vänner föranledda alt bönfalla i allvar och hopp om Guds verks återuppbyggande på denna ort, och de blefvo uppmuntrade genom ledamöters tillkomst till flera af classerna. Alla våra möten för offentlig gudstjenst blefvo talrikt besökta, och våra församlingar syntes stämplade af mycken högtidlighet och allvar. Men ingenting, utom den vanliga gången, förspordes tills Söndagen den i3 Februari, vid samfundets möte efter aftonpredikan. Då, just före mötets slut, sedan Hr Hainie hade omtalat några hugneliga exempel af ögonskenligt godt, som gick för sig uti åtskilliga delar af districtet (cercuit. — INB. Metodislerne dela i vissa delar landet för kringvandrande predikanter. ) — då började en ung qvinna, som under flera veckors tid varit på vägen till öfvertygelse (under convielion) att ropa högt om miskund (to cry oloud for merey), hvilken hon äfven erhöll innan mötet slutades. En annan ung qvinna befann sig äfvenledes uti djup nöd, men gick bort utan att erhålla lisa. Men under dét jag morgonen derpå talade till henne, och bad med henne, intalle Herren frid till hennes själ, och hon har sedermera blifvit iståndsatt alt vandra i Hans ansigtes sken. Följande Thorsdag, vid en bönestund, hållen i ett privat hus, lingö Atta perso - Den 29 Ap ri 1 c. 111. 435 ner tänning af Gudomlig nåd. Fredagen, den 18 Februari, då brödren Morris och jag voro hemma, och hade ledighet, bevistade vi en bönestund i arbetshuset, der mariga befunno sig i djup nöd, och erforo gudomlig trösti till svar på mycken och enträgen bön. Söndagen, den 20, antager jag att nära 4° nya ledamöter blefvo förenade med de åtskilliga classerna, hvaraf 6 till 8 funno befrielse ifrån syndens skuld (found deliverance from the guilt of sin). Klockan 2 om eftermiddagen, pist sorn brödren Morris linde slutat sin predikan, började hela hopar ropa allvarligen om nåd, och fortforo bedjande och prisande Gud till aftonpredikan kl. 6.