Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men denna dispositionsrätt har vid sisth riksdag blifvit ytterligare inskränkt; ty vid de flesta delar af riksstaten, der några besparingar kunnat uppkomma, har man funnit ett appendix af StatsUtsk., att desamma skulle särskildt aflemnas till Den 12 Augusti f. ra. 381 Riksg.contoret. Att nu ytterligare nedsätta detta anslag, - sora för ett like sådant som Sverige är det lägsta, som kan bestämmas för de oförutsedda utgifterna, anser jag stridande mot allt skäl oell all anledning. Jag får derföre tillstyrka, att anslaget bibehålles vid 100,000 r:dr, men har ingenting emot, att det blifver fördel t på de särskildta departementen, i händelse hufvudtitlarne komme att omregleras vid denna riksdag. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna punkt. R.opades nej. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Rosenblads förslag, att för extra utgifter, hädanefter som hittills, skall uppföras en summa af 100,000 r:dr. Ropades ja. Uppå derefter framställd särskild propos. biföll R. o. Ad. Utsk:s framställning ang:de extra utgifls-summans fördelning på de blifvande titlarna för de olika stats-deparl:n. Hr Frib. o Landtm, hemställde,-om R. o. Ad. äfven behagade bifalla de anslag, deruti ingen förändring blifvit ifrågasatt, till det belopp, hvartill de hittills varit uppförda och på den bifogade tabellen finnas upptagna. Ropades ja. R. o. Ad. beslöt äfven, att de indelningar, som på denna lnifvudtitel finnas uppförda enl. R. St:s stat för år i835 och påföljande åren, äfven nu skola uppföras, dock med iakttagande af de förändringar, som genom R. o. Ad:s nu fattade beslut kunna föranledas. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 25 sisth Juli och den 1 dennes på bordet lagda utlåt.
I afseende bära bakva Utskotten allenast sig yttrat: a) uti Letänkandet lV:o 1, att som bebofvet alt pröfva de sä kallade transitorisk-juridiska åtgärder, som kunde blifva nödige i följd ak den föreslagna realisationen, vore beroende ak de beslut, som R. 8t:r komma att fatta i den egenteliga m^ntbestämningssrägau oeb i afseende pä tiden kör silkver-utvexlingens begynnande, ansägo sig Utskotten först bära införvänta R> Lt:rs beslut i desse delar; oeb L) uti Letänkandet lV-.o 4, dels "att dä man s^n"tes ej längre böra uppskjuta, att genom en lag, upp"rättad enligt Lveriges allmänna Lagstiftningsprineip, "lägga grundvalen kör Länkens framtida förvaltning "Utskotten Logo kör R. 8t:r anmäla bebokvet al en såhåll Lagstiftning kär Lanken;" 2l6 8tatsocb Lanco-II t sk otten» dels ock, »It, till ytterligare betryggande ak den ordning i kinkig penninge-väsende, »om man önskade äter inköra, Utskotten derjemte ansägo, "att, i den väg, "Orundlagarne lemna öppet, en sadan ändring troi ds "beredas i 72 §.
Utan att nu ingå i någon närmare pröfning af det framställda förslaget till utgiftsstat, hafva Rikets Ständer på grund af de beräkningar, som i Eders Kongl. Maj:ts nådiga Proposition äro angifna, för instundande statsregleringsperiod till slöjdföreningens behof anvisat det af Eders Kongl. Majit äskade belopp af 32,000 R:dr med rättighet att, derest skolans inrymmande i den nya lokalen skulle blifva fördröjdt utöfver den tid, som derför beräknats, den derigenom besparade del af anslaget må kunna under följande år för ändamålet blifva att tillgå; hvarjemte, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Eders Kongl. Majit härvid föreslagit, Rikets Ständer medgifvit: att de besparingar, som under berörda tid kunna uppkomma å i förslaget beräknade specialsummor, må till andra utgifter för skolan få användas, med den inskränkning likväl, att till aflöning icke anvisas hvad i förslaget till andra behof afsetts. 42:o. Jemte erinran hurusom vid förlidna riksdag på ordinarie stat uppfördes ett vid 1859—1860 årens riksdag beviljadt extra statsanslag af 3,000 Ridr årligen till reseunderstöd åt sådana arbetare i de särskilda näring syrkena, hvilka önska i främmande länder förvärfva sig ökade insigter och konstfärdighet, hafva hos Rikets Ständer förslag blifvit väckta om förhöjning af berörda anslag.
Mina favoritkompositioner äro: upplysa, om det finnes någon slags billigt » Preludes » och » Nocturnes » af Chopin, » Aus gult tyg (ej för ljust), passande till gardiner dem Volksleben » af Grieg, » Impromptu » op. med fiskgarns-spetsar. Hvar kan det erhål90, n:r 3, af Schubert, » La fileuse » af Raff, las? Och hvad kostar det? Kerstin. » Dagrar och skuggor » af R. Andersson, » 8 Pianofortestiicke » op. 31, af Waldemar BarN:r 134. Anna frågar, om någon af Iduns giel, * Kinderscenen » af Schumann, » Legende » läsarinnor kan upplysa om bästa sättet att af Wieniawski, » Chanson sans paroles » af konservera smultron. Tschaikowsky, » lin Walde » af Heller, samt N:r 135. Om någon af Iduns många hjelp— något lättare: » Wandeibilder » af Jen sen, samma läsarinnor ville upplysa mig om nå- » Serenata » af Moscowsky, » Til Scelers », vals gon eller några praktiska hushållsskolor och af Svendsen, » Paul &amp; Virginie » af Masset. uppge deras adress, våre jag mycket tacksam. Aurora. Maria. Läkareråd. Annonser. LEDIGA PLATSER. I undertecknads hem, beläget i mellersta Sveriges bergslag, önskas en lä- rarinna, kunnig att undervisa i de ämnen, som läsas i elementarläroverkens andra klass. H o n bör dessutom vara musikalisk samt villig att på lediga stunder hjelpa matmodern med hushållsgöromål. Ansökningar böra åtföljas af referenser. Gust, Nauekhoff, A d r. : Grängesberg. [288] A t t undervisa mindre barn finnes plats för en anspråkslös, barnkär lärarinna. Ansökningar adresseras: Fru E. Pripp, Tiarp, Halmstad. E n ung, bättre flicka med flerårig vana vid handel samt kunnig i bokföring önskar till den 1 okt. plats som kassörska eller kontorsbiträde. Den sökande innehar kassörskepl. men önskar göra ombyte. Refl.
Men hwad äter angar den föreslagne allmänna hufwudboken, som flulle innefatta Rikets samfälta penninge rörelse, Banquen likwäl derifrän undantagen, och tillika utwisa hela Rikets sammantagne inkomster och utgifter, sä more det utan twifwel gansta mycket uplysande, om en sädan kunde författas; Men som detta är ett arbete af mycken »vidlyftighet, dä deruti mäste ingä ej blott Stats-Comoirets ritan alle andre werks Rakenffaper, samt alle Lmdsboks Rakenstaperne, och defte icke böra kunna daruti intagas - Dcn 20 Zebruarii. 867 gas förr an de blifwit wederbörligen reviderade; Sä anser Stats-Utstottet att der fordrar flere är, innan ett sädant bokflut möjligen kan werkställas, och att härtill fordras ett särskilt dertill inräuadt allmänt Bokfluts-Contoir. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 å /%/j Register. A. Adress, R, St Tacksägelse, till Kongl. Majit och H. K. H. Kronprinsen, I. 437. R. St. Tacksägelse, till Kongl. Majit angående Förvaltningen af Barthelemyska Stats* Medlen V. 2044. _ R. St. Tacksägelse, till Kongl. Majit och H. K. H. KronPrinsen, angående utländska Gälden V. Del. 4 Afd. 463. B. Berättelse af R. St:s till Stats-, Bancooch RiksgäldäVerkens öfverseende förordnade Revisorer, angående Banco-Verkets tillstånd I. 4.
Om Talmannen i ett Stånd vägrat propos. på en sådan gemensam tanke, då är Const.Utsk. domare emellan honom och Ståndet, men om Talmannen icke vägrar propos. derå, utan är med Ståndet ense om lagligheten af den begärda proposm, och denna propos. af Ståndet sedermera godkännes såsom dess gemensamma lanke, då är ju saken afgjord så till vida, alt denna propos. blifvit Slåndeis gemensamma lanke. 9 H. 6 Den 5 August!. Ett faktum är det således att från alla 4 Stånden lill Const.Ulsk. kommit gemensamma tankar. Angående dessa från Stånden till Utsk. hänvisade gemensamma lankar har Const.Ulsk. afgifvit mern. N:o 10 i hvilket mern. fanns försökt en sammanjemkning mellan Ståndens olika tankar. Detta mern. behandlades af Ständerna och återkom derefter till Utsk. för hvilket intet annai då återstod än att med de gemensamma tankar, hvilka faktiskt förefunnos, men icke kunnat sammanjemkas, vidtaga den slutåtgärd som 56 § föreskrifver i följande dess stadgande: ”Förena sig derefter samtlige RiksSun om ett enahanda utlåt., hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifna åro. Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Const.Ulsk., genom val af RiksSlms plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af 24 personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omröstning skiljaktigheierna förena” etc.
Landet förrättas af en committé, som Utgjordes af lika mänga Ledamöter ifrän hwardera Ständer, hwarmed det föreflagne antal Ständs »Personer ffulle förenas. Z. /lrt. I. §. Z. öckom. Wäll o fl. BorgareStändet: At i flurer af denna z:dje kunLl efter orden: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Maj. ännu mera tydligen bevisa det Riksens Stander då icke grundat den anmärkta åtgär« den på annat än felaktig eller bristande fullständig kännedom om Ollestads rätta beskaffenhet. Att således, ifrån ett uppenbart missförstånd, utan verklig afsigt att Någons Rätt förnärma, söka leda händelsen af Olle* stads hänförande bland de Kungsgårdar, som år 1809 till Riksens Ständers förordnande och disposition kom att höra, har jag derföre trott vara i alla händelser det rätta, desto heldre, som erfarenheten särskildt visat att Riksens Ständer då äfven, i afseende på afgälden utaf andra verkliga KungsgårdsLägenheter, genom oriktiga uppgifter, blifvit ledda till sådana misstag, som Kongl. Maj:t funnit oundgängligen nödigt, och an* sett sig vara förbunden, att efter hand omedelbart rätta; då deremot, i anseende till det ifrågavarandes särskildta egenskap, Kongl. Maj:t velat lemna Riksens Ständer i tillfälle att sjelfva det samma afhjelpa och undanrödja de obehagliga collisioner, som med Konunga-magtens åtgärder derigenom äfven uppkommit; hvilket Kongl. Maj.t, i Dess Högstberörde Nådiga Proposition lgl‘2, icke otydligen synes jemväl hafva väntat af Riksens Ständer, och derföre blott i Nåder föreslagit den rättelse att Ollestad måtte uteslutas från antalet af de Kungsoch Kungs-Ladugårdar, hvilka, i den underdåniga Skrifvelsen af den 28 April 1810, blifvit uppförde, utan att Kongl. Majtt tillika underställt Riksens Ständers pröfning huru - Ben 16 Maj. 601 vida och i hvad mån Kongl. Majrts åtgärd i afseende på Skatte-köpet finge vinna fullbordan eller icke.
– Är det ett fel, att du icke springer ute om nätterna nu och slåss med väktare eller superar med balettdamer och franska aktriser? Jag vet nog, hvilken vidlyftig kavaljer du varit! Men därför har du nu också ditt straff – hädanefter får du hvarken slåss eller supera med någon annan än mig. Nu vet du det, – du – bête! Han skrattar så, att hans hull blir blodrödt, och hans runda ansikte strålar af förälskad lycksalighet. – Jag sade – sade bara – sant! Det är ditt fel! – Du är alltför bedårande! – Jaså, på det viset! – Hon klappar hans feta kind så att det smäller och dallrar ända ned i dubbelhakan. – Ja, du har alldeles rätt – du har försummat kungen på sista tiden. Det blir väl bäst, att du uppvaktar honom i dag och känner efter hur landet ligger? Han blir plötsligt allvarsam, nickar eftersinnande och mumlar: – Ja-a. – Jag får verkligen – hädanefter – försöka. — Bara det hjälper? Det kungliga slädpartiet återvänder, följdt af en jublande folkskara, genom Nörregade och öfver Marmorbron till slottet, och de kungliga makarna draga sig tillbaka hvar till sin enskilda våning för att hvila ut. När Struensee träder in i sitt yttre gemak, fängslas hans uppmärksamhet strax af en förseglad skrifvelse, som ligger på sekretären. Adressen: Herr Etatsrådet Struensee tycks präntad med förvänd stil. Han bryter sigillet och läser: En verkligen uppriktig vän af Etatsrådet må det vara tillåtet att varna för följderna af det dygdens, religionens och anständighetens bud kränkande förhållande, hvari Herr Etatsrådet står till H. Var öfvertygad, att Geheimekonseljen, när denna förbindelse utan tvifvel inom kort upptäckes, icke skall underlåta att uppenbara sanningen för H. När han slutat småler han föraktligt. I sitt förhållande till drottningen vet han sig vara oangriplig. Men hans dagliga besök hos Hennes Majestät ha alltså gjorts till föremål för illvilliga utläggningar.
Enligt en denna höst gjord räkning utgör nu böckernas antal något öfver 120,000 band, utom vid pass 11,000 häften af oalslutade verk och tidskrifter samt närmare 300,000 småskrifter förvarade i mer än 7,000 portföljer samt 3,300 manuskripter, oberäknadt en af Rikets Ständer inköpt gravyr-samling, nu uppgående till 14,000 numror, samt några hundrade större portföljer med nybildade samlingar af kartor, planer, historiska plancher m. m. Med erfarenhet om denna hastiga tillvext, kan man med temlig visshet antaga att redan innan ytterligare 20 år förgått, bibliotheket skall hafva vunnit en tillökning, stor nog att göra äfven den påtänkta nya musei-lokalen otillräcklig; heldst sorn denna enligt noggrann uppmätning, oaktadt största hushållning i inredningsplanen, icke kan lemna rum för mer än omkring 185,000 band, då från totalutrymmet afräknats lokaler för handskrifter, gravyrer, kartor &c. Härtill kommer att museivåningen är långt ifrån väl afpassad för ett bibliothek, enär der finnes ytterst få väggytor, men väl pelare och vida fönster, som göra en fullt ändamålsenlig inredning ytterst kostsam, ja nästan omöjlig. Lämpliga arbetsrum och en i alla större offentliga bibliotheker numera såsom nödvändig ansedd läsesal, der det stora antalet skrifter, som ej Uth. till H St. N:o 31. kunna ersättas och derföre ej böra utlånas, kunna hållas allmänheten tillgängliga, dessa skulle, äfven de, i nämnda lokal komma att saknas. Musei så kallade bibliotheksvåning är en präktig lokal, egnad att mottaga skulpturarbeten och andra fristående föremål och har dertill förmodligen äfven af architekten blifvit i sista hand afsedd, under beräkning att det i ett museum något oegentliga bibliotheket med tiden skulle bortflyttas. Statens samlingar af statyer, rustningar, troféer &c. &c. behöfva också redan detta utrymme och kunna enligt uppgift ej derförutan i deras helhet ens nu dit ordnas.
Genom att begagna Pincenez, Teateroch Reskikare m. m. af bästa kvalitéer hos Fabrikör C. G. Co / lin, 3 Storkyrkobrinken 3. Josephsons) 8 3 Järntorget 8 3 rekommenderar ett stort, välsorteradt lager af såväl de mest eleganta som enklare möbler, hvaribland Förmaksoch Salongsmöbler i nya och smakfulla stilar, samt flere sorters Enkeloch Dubbeldivaner af bästa konstruktion^ [2867] C f " | / &gt; k - Q f » prima Holländsk kross-, O U U J V C I, fj7 ö kilo, Farinsocker från 55 öre kilo, prima svenskt toppsocker 68 öre kilo. r e E^p-Ppp prima grön Java 2 krolYClllC, kilo, prima Santos 1,90 öre kilo hos o r Lcgerstedt &amp; Johanson, Arsenalsgatan N:o 1 A &amp; 2 C. [2363] 1 strerade etikett som 173- ranti för varans äkthet, SUljes i StochJiolm hos C. F. Dufva Drottningg. 4 1, Louise IZlornberff, " Vesterlångg. 3 9, Min JEdluncf, Drottningg. 63, Tlylin &amp; €:i J^arffpnmaffasiner Tidningskontoren m. fl. ; i landsorten i välförsedda Parfymeri-, JEkiperingsoch Cigarraffärer å 1 kr. fl. t t Sändes franko m o t kr. 1,10 i frim. [1767] A x e l Litströi ». kunna matvaror af alla slag, råa som kokta, bevaras fullkomligt friska ganska lång tid, och detta utan nämnvärd kostnad eller möda. Handelskemists intyg samt de mest ampla loford om dess användning föreligga. Säljes hos hvarje välfournerad specerihandlare å 60 öre pr paket samt i parti genom hufvudförsäfjningen i Stockholm. J. [2148] [2373] COLLODIN Tillförlitligaste och.
"Ty aflande Wi Ost, Wäre efterkommande Konungar och "Sweriges Krono mer ofwanberörde Goos och Lägenheter och tillägne dem merförberörve ^strian hustru och Arfwingar, med Hus, "Aker, Ang, Skog, Mark, Fiske och Fiskwatlen» "Strömmar, Qwarnar, och QrSarnställen, Korp och "Torpställen samt alla andra pertinentier och tillägor, i wätö- och torro, närby och fjerran intet undantagande af alt dek som dertill lyder med rälla "af alder legat hafwer, och lagligen tillwinnaS kan, "akt njuta bruka och behålla^ lill ewärdelig ägosom "allodialt och ocondiiioneradt fralse, aldeles såsom "wäre trogne män och undersåtare af Ridderstkapet och "Adeln uti mera bemälte Prowince Halland deras "wälfängna Egendom och Frälse-gods efter privilegierges lydelse och innehall innehafwa och bestttja; Och ">ä« s.te Band. s:dra Afd. 97» 1472 Den 28 Zcbruarki.' "såsom Wi Oss, Wäre efterkommande Konungar och "Sweriges Krono Nädigst sörbehälle art wela och stola "Hafwa magt, när Oss och dem faller lag-och behagligt "berörde Gods, Qwarnar och Lägenheter emot företal"te 89,77g R:dr 26 Ore 1 g p:gr Silfwermynt "restitution till honom ^ärian Iripp eller hans hu"stru och Arfwingar, att ateroch igenlösa, pä hwit"ker fall han eller lhe efter undfängen nöjaktig betalning stola wara styldjge utan gensägelse thesamma "art afftä och afträda; altsä där etk eller flere af o,f"wanberörde Hemman, Qwarnar och Utjordar, ginge "särlan Iripp, hans hustru eller arfwingar med "någon rätr pä hwarjehanda färt och händelse ifrän, "oä förpligte wi Qss, Wäre Efterkommande Konun"gar och Sweriges Krono akt erlägga dem eller homrom sä goda gods i lika ränlor och Lägenhet igen, "inom 6 weckor näst derefter, utan nägon widlöfkig"her eller uppskof, Skattägarne deras rätt efter lag "härmed nu och framdeles oförkränkt, m. m.
Nio 59, i anledning af återremiss å Utskottets betänkande N:o 53; N:o 61, i anledning af återremiss å Utskottets betänkande N:o 48; och N:o 62, i anledning af återremiss af 2:ne punkter i betänkan det N:o 57. S. D. Vid förnyad föredragning, lades till handlingarne Förstärkta Konstitutions-ut skottets memorial N:o 33, med berättelse, angående förloppet af verkställda omröstningar inom samma Utskott. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Expedition s-utskottets memorialer: N:o 14, till Bonde-ståndetj i anledning af dess återremiss af memorialet N:o 11; och N:r 15, till Preste-ståindet, i anledning af dess återremiss af skrifvelse-förslaget N:o 143, samt förslaget, N:o 11, till §. i riksdags-heslutet. S. D. Vid förnyad föredragning, lades till handlingarne Stats-utskottets memorial N:o 306, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 287. Från Hederv. Bonde-stAndet. S. D. Efter framställdt förslag af riksclags-fullmäktigen Per Sahlström från Stockholms Län, beslutade Ståndet att, på grund af 1 mom. 44 §. riksdags-ordningen, inbjuda öfrige Riks-stånden att med Bonde-ståndet sig förena uti det föreläggande för Stats-utskottet att inom åtta dagar efter af Bonde-ståndets beslut i denna fråga erhållen del till Riks-stånden inkomma med sitt utlåtande, i anledning af återremisserne från Ridder skåpet och Adeln samt Preste-ståndet af Utskottets utlåtande N:o 242 angående beskattningsväsendets samt upphördsoch redogörelseverkets förenkling. S. D. Föredrogs ånyo
Men då votering blifvit begärd, anhåller jag, att ja-propos:n må upprättas i öfverensstämmelse med hvad Gr. v. Fersen föreslagit. Upplästes till justering följande votertspropostn: Den, som bifaller, att, med erkännande af Konungens rätt i afseende på förbuds utfärdande emot inoch utförsel af varor, såväl som af de rättigheter, Konungen tillkomma i afseende på tractaters afslutande med främmande magter, en allm. frihet må förunnas att, emot en i afseende på skydd för inländska näringar samt consumtionen afpassad tull, ej mindre till Riket införa alla utländska varor, än ock till främmande stater utföra och afyttra alla inhemska producter och tillverkningar, med den inskränkning, som föranledes af R. o. Ad:s, i fråga om tackjerns utförsel, fattade beslut, och att sådana varuartiklar, hvarmed i Sverige handel kan drifvas, må i den tullbevilln:staxa, som af R. St. nu fastställes, med derför utsatt tull intagas, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, beslutar R. o. Ad., att de anse, det förbud må kunna äga rum i vissa fall, när omständigheterna så fordra, men att alla varuartiklar böra i tulltaxan med åsatt tull intagas, för att icke, genom följden af saknad tullbestämmelse, lägga något band på K. M:s höga rätt att upphäfva införselförbud. Hr af Ekenstam, Isr.: Jag anser, att ordet endast bör, för tydlighetens skull, tillsättas framför inskränkningen i ja-propos:n i afseende å tackjern. Gr. von Fersen: Enligt hvad jag tror mig känna i afseende på den siste talarens tänkesätt i denna fråga, hade jag trott, att han bort fästa sig vid contrapropos:n och tillåta, att ja-propos:n måtte få blifva sådan, man från vår sida godkänner den. Jag anhåller, att den begärda förändringen icke må äga rum. 17 IL a5 ig4 Den 13 December f. m. Den nyss upplästa voter:spropos:n blef derefter af R. o. Ad. godkänd.
Borgare-Ståndet biföll Utlåtandet, jemte inbjudningen. N:o 165, angående extra anslag till föremål, tillhörande Finans-departementets handläggning. l:sta punkten återremitterades, och den 2:dra bifölls; och N:o 166, angående extra anslag tili föremål, tillhörande Ecklesiastik-departementets handläggning. Prot.-Utdrag den 28 Juni 1851. 347 6:te punkten återremitterades; och Utlåtandet i öfrigt bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och lade till handlingarne Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 11, i anledning af serskilda af Högv. Preste-Ståndet fattade beslut, vid handläggning af Utskottets Betänkande, N:o 5, angående tullbevillningen. Frän Heden. Bonde-Ståndet: S. D. Föredrogos Stats-Utskottets följande Utlåtanden och Memorial nemligen: Utlåtande N:o 162, angående extra anslag till föremål, tillhörande Sjöförsvars-departementets handläggning. Ståndet godkände Usta och 2:dra, men återremitterade 3:dje punkten. Dito N:o 163, angående ifrågaställde extra statsanslag til! föremål, tillhörande Civildepartementets handläggning. Med undantag af 5, 7 och 8, hvilka återremitterades, blefvo öfrige punkter i detta Utlåtande bifallne. Dito N:o 164, i anledning, dels af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående låneunderstöd för anläggning af jernväg emellan städerne Örebro och Nora, dels af väckt motion i samma ämne. Ståndet återremitterade Utlåtandet med förklarande, att det från Höglofi. Ridderskapet och Adeln aukomna protokolls-utdrag N:o 308, med inbjudning till Medstånden att förena sig om Ridderskapet och Adelns beslut i frågan, derigenom Utlåtandet med viss mindre förändring blifvit bifallet, för närvarande icke föranleder till någon Ståndets åtgärd, utan skulle läggas lill handlingarne. Dito N:o 165 angående extra anslag till föremål, tillhörande Finans-departementets handläggning.
Med ledning af hvad här om infanteriet blifvit anfördt, tillstyrker jag i un - derdånighet: att infanteriets staratrupper må afses att utgöra minst 50 bataljoner, och att hvarje bataljon erhåller befäl för l£ bataljon; att Wermlands Fältjägare-regemente må sättas på en bataljon, eller förändras till en korps på 4 kompanier, med tillsammans 520 man, inberäknadt spelet; att, sedan den båtsmansrotering, som för flottan kan umbäras, blifvit till armén öfverflyttad, och hvaribland torde kunna påräknas dylik i de norra och vestra provinserna samt på Gotland, af densamma tillika med ny ordinarie rotering må bildas stamtrupp för den del af beväringen, som nu icke eger sådan, och i första rummet en korps i Wester-Norrland och en korps i Halland samt en på Gotland; att 1 nummer på hvarje kompani af indelt regemente eller korps afses för Volontär, men de nummer, som nu hållas vakanta för volontär-vakansmedelsfonden, eller 1 på hvarje kompani, med soldater uppsättas; att 2 nummer vid Andra Lifgrenadier-regementet och 7 nummer vid Westgöta regemente, som nu användas till hingsthållning, samt 4 nummer vid Kronobergs regemente, nu indragna till en soldat-barnskola, till soldatnummer återgå; att vid Norrbottens Fältjägare-korps 115 rotar, som enligt kontrakt af år 1847 under en tid af 50 år, eller till år 1897, betala vakansafgift, vid vakanstidens slut återgå till hållande af soldater; att vakansafgiften för 99 af dessa rotar, hvilken nu ingår till den så kallade Norrbottens Hästjägare-sqvadronsfond och hvaraf till en del artilleri-batteriet i Hernösand underhålles, må till vakanstidens utgång, om så erfordras, användas till organisation af Norrbottens korps, äfvensom att den deraf bildade fonden må till samma ändamål användas; att Norrbottens korps, som nu har effektiva soldatnummer 325 må, i den mån hinder af gällande vakanskontrakt icke möter, rekrytera nu indragna och anslagna rotar 43 hvarigenom den intill år 1897 finge