Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Åft den af gammalt bibehållna grunden för 64 t)en 6 Janii f. ml stängfelskyldighetens utgörande, hemmantal och ägorymd samt egenskapen af odalägor elier utmark, upphört att vara lämpelig, har man efta erfarit, serdeles derj genom skifte eller odling, hemmanagrämor och ägors beskaffen* het undergått förändring; och det torde varå öfverflödigt att anföra de mångå fall der til» lämpningen af vår nu gällande stängselförordning blir orättvis, hinderlig för jördens frid begagnande och ledande till tvister. Att hemmantalet tagits till grund för skyldighetens bestämmande j härör naturligtvis deraf, att större hemmantal supponerats medföra större ägorymd; men om än detta förhållande alltid inträffade äf dock grunden i sig sjelf icke rigtig. Der hemmanen möta eller i sjelfva skill» naden, är den angränsande linien af hvarderas ägor lika och derefter bör deras deltagande i hägnaden bestämmas lika. Om ett större hemmans eller flere hemmans ägorymd möter, hör sådant icke komma i beräkning ty gränslinien ar den^ söm af grannarne gemensamt skall fredas* och hvad derinom ligger, tillhör hvar och en för isig, att efter behag afskilja i större eller mindro afdelningar. Att den skillnad i deltagande, som grundar sig på jordens olika egenskap af från ålder odlad eller icke odlad bör försvinna, faller af sig sjelft. jag anser aiitså stänga SslFörfattningen bora efter d<?sga grunder ändras och det ju förr desto heldre. Denna fråga kan serskildt behandlas, utan sammanhang^ed grudderne för lagstiftningen i allmänhet och ju förr man kommer till det resultat, att stäng selskyl*. Den 6 Juni i f, m. 63 selskyldigheten blefve oföränderlig, ju bättre vore detj emedan hägnadsdelningar, som nu icke kunna fastställas, derföre kunna när som hälst förnyas.
Beträffande Kanaloch Sluss-anläggningar, mindre Jernvägar, Hamnbyggnader m. m., föreslår Kongl. Majit, som anser öppnandet af lättare kommunikationsled från det inre af Jemtland till hamn i Norrige vara synnerligen förtjent att med allmänna medel understödjas, så snart den nu under utarbetning varande planen blifvit pröfvad oell godkänd, att företrädesvis måtte beviljas: a) för anläggning af jernväg emellan Hudiksvall och Dellens vattendrag, lån R:mt R:dr 240,000: — b) för bildandet af kommunikationsled mellah Söderhamn och Bollnäs, lån 500,000: — c) för anläggning af jernväg från Linde till Köping-Hult-jern banan vid Näsby kyrka, lån 450,000: — d) för kanalanläggning från Asasjo genom Helgasjö och Salen till Almundsryd i sjön Asrten, Samt jernbana från nämnda lastplats till Carlshamn, anslag 525,000: — lån 825,000: — 1,350,000: — deraf dock under hästa Statsregleringsperiod torde behöfva utgå högst de såsom lån beräknade 825,000: —■ e) för hamnbyggnad vid Färjestaden på Öland, anslag 12,850: — lån 12,850: — ___ 25,700: — och f) för jernväg mellan Norbergs grufvefält och Dalelfven samt till upprensning af denna eif, lån 326,000: — anslag 31,000: — 357,000: — 2:o. För anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar föreslår Kongl. Maj: t, att Rikets Ständer må anvisa 150,000 R:dr årligen eller för de tre åren 1858-^-1860 450,000: — 3:o. För understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar anser Kongl. Majit böra särskildt anvisas 15,000
Vid granskning af nämnda förslag hafva Rikets Ständer väl funnit tillökning i det förut varande årsanslaget vara af behof påkalladt, men ansett inskränkning böra ega rum uti vissa af de föreslagna utgiftsposterna. Sålunda synas de i förslaget upptagna lönerna för föreståndaren 4,500 Ridr och för läraren i agrikulturkemi, geologi och fysik 3,000 Ridr, böra minskas, den förra med 1,000 Ridr och den sednare med 500 Ridr, samt de underrubriken betjening och renhållning uppförda poster för lön och kost åt en betjent och tre betjentgossar, 1,600 Ridr, icke vara af beskaffenhet att statsmedel dertill böra tagas i anspråk. Någon inskränkning äfven uti de poster, som under sistnämnda rubrik upptagas för handtlangning, såsom vedhuggning, vattenpumpning, eldning af värmapparater m. m., 400 Ridr, samt renhållning af alla elevrum, salar, korridorer, samlingsrum m. m., 300 Ridr, torde icke vara omöjlig; men äfven om så icke kan ske, synas i allt fall ifrågavarande utgifter i allmänhet ej böra å institutets stat uppföras, enär den afgift af 750 Ridr om året, som af betalande elever erlägges, mäste vara afsedd att betäcka icke blott kostnaden för mathållningen, utan äfven utgifterna för uppassning, eldning, renhållning och dylikt, samt synes äfven dertill förslå, då mathållningen ej belöper sig till mera än 456 Ridr 25 öre för år. Likaså synas samtliga de under rubriken institutets mathållning uppförda poster, underhåll af en häst för entreprenörens räkning, 250 Ridr, hushållsinventariers slitning och underhåll, 200 Ridr och fyra frielevers kosthåll, 1,825 Ridr, tillhopa 2,275 Ridr, icke böra å institutets stat upptagas, såsom dels egentligen icke tillhörande institutet, dels ock, hvad kosthållningen för frielever beträffar, innefattande blott Uppfyllandet af det vilkor, som vid anslags beviljande till institutet förut blifvit fästadt.
De ljusa lockarne, flygande för vinden, smekte vårdslöst hennes panna och hals. Sålunda framflöt hon sakta på böljan, utan att synas märka ett ohygligt sjödjur, hvilket allt tydligare utur den svällande vågen framstack sitt ofantliga gap; redan syntes den svarta feniga stjerten, kroppen gjorde en våldsam böjning att sluteligen omkullkasta den lätta farkosten, då en upplysande blixtstråle i hast öfverflög scenen, och upptäckte en yngling, hvilken, kämpande med de rörliga vågorna, snart upphann gondolen, och nu med kraftfull arm uti odjurets öppna gap nedstötte sitt blanka spjut; synbart framfrusa de den mörka bloden utur det förfärliga djurets sida, hvilket nu vanmäktigt nedsjönk i vågorna. Den hulda lyrspelerskan förmådde, betagen af förskräckelse, med möda till gondolen upphjelpa den sköne räddande ynglingen, hvilken, af vattnet genomblött, vigt och ledigt nu styrde båten till en närliggande klippa. Rideaun sjönk, och tror du väl Emilia! att jag genom detta högst naturligt framställda (pris vare Majorskan Pygmei rika uppfinning) lefvande uppträde, ännu en lång stund efter dess upphörande, genombäfvades af en ovilkorlig skakning, så imponerande var på mig denna verkligen oväntade och oändligt väl lyckade framställning.
Derföre är ock hans häst merändels mager, ruggig och niodstulen; och i en provinsmed sådan natur och sådant lynne mot häst-afvelo» är likväl ett helt Regemente Cavalleri från början indeldl! Remonter till detta Regemente hafva ock alltid måst köpas från beriegårdarna eller från andra provinser, eller ock från Danska Länderna. Emedlertid mäst6 dock hästar underhållas, icke så mycket för jordbruket, men för allmänt!8 skjutsningar, der dock bonden, i brist på bäst, ofta infinner sig med oxar» äfvensom det icke är ovanligt, särdeles i Mo och Wassbo, att finna kol spända för plogen. Emedlertid bar Stuteri-styrelsen all omsorg för bäst' afvelns förbättring, och för sådant ändamål äro hingstar af god race pla" cerade på flere stallen i Länet, äfvensom sådane från Strömsholm oC 1 Flyinge Stuterier blifvit hitskickade att på goda vilkor begagnas nästan alla de sistförflutna åren på kortare terminer. Det är således till förmo - tjande, att på goda föl blir ingen brist; men bristen i deras vård och uner håll torde vålla, att häst-a freina förädling i Länet ännu länge torde blott blifva en from önskan. Får af vein har de sist förflutna åren i hög grad fästat Possessionaefnes uppmärksamhet. Stamschäferiet på Näs, årligen besökt och inspekeradt af Presidenten i Eder Kongl. Majrts Commerce-Collégio, och der grande Herde-skola, begge väl styrda och vårdade af Kongl. Sekreteraren Nathorst, som nästan helt och hållit ägnar sin verksamhet och sina kunskapev åt denna näringsgren, -äro nya inrättningar i Länet, som således ar i närmaste tillfälle att upphemta den upplysning, sorn derifrån sig spri. er i en vigtig afdelning af landthushållningen. De nya Ullmarknaderna | Norrköping hafva ock sträckt sin nyttiga verkan till detta Län, som lär iaR hedern af att der leverera den finaste ullen, som ock var att vänta 'ån sjelfva Stamscbäferiet.
Itgxes til Högwördige Preste-Ständet ingifne och derifrån til Utstottet remittsracle Memorial - zz6 Den 8 Mars. mona! tagit detta amne i behörigt öfwerwagande, har fullkomligen insett de smara följder och betydliga hinder för Jordbrukets trefnad och upkomst, som säkert skulle förorsakas, om den pä åtskilliga stallen i Skane öfwerhand tagande Flygsand, som redan derstädes öfwer zo ar gjort mycken skada, skulle ännu längre obehindrad fa kringspridas; och Utskottet finner således nödwändigheten af de werksammaste anstalter lil afhjelpande af detta onda. De medel, som deremot kunna i allmänhet med framgång anwändas, såsom Trädplanteringar, Stängsels uprättande a tjenliga ställen, sä kallad Sand-Hafras n:ed flere dylike wäxcers utsående samt pafyllande af Dy-jord, hwarest tilaäng dera finnes, äro wäl af Utskottet kända; men da alla desja medel böra lämpas efter loLalen, der de stola gagna, samt beskaffenheten af den Flygsand, hwars widare utbredande de stola förekomma, anser Utskottet sig ej kunna med önstad noggranhet i detta ämne afgifwa någor Förslag, hwars ^verkställande i alla särskilde omständigheter finnes lika tjenligr. Enligt Utskottets tanka skulle deremot ändamålet bäst och säkrast winnås, om i de Lands-orter, som genom Flygsand lida stada, uti hwarje Fögderi bleswe tilförordnad en . bestämde af någre derstädes boende kunnige Män, hwilka under Landshöfdingens i Länet p-Miclio och uppå hans kallelse borde sammanträda för at utse och widtaga de medel, som til Flygsandens hämmande kunna finnas mäst lämpelige. Och borde detza commilteer i underdånighet ingifwa deras Berättelser och Förflager ästette til Kongl. Maj:t, som der - Den 8 Mars. 997 derefter i Räder lärer täckas sit höga förordnande derom utfärda.
Maj:t i nåder fördelas, såsom ersättning och uppmuntran för sådane allmänna åklagare, hvilka vid upptäckt och åtal af brott haft större kostnader eller ådagalagt särdeles nit; samt Motioner hos Riddcrskapel och Adeln 1862. 443 alt de ordinarie tjenstemän, hvilka hittills åtnjutit andel i böter, berättigas, att så länge de vid sina befattningar qvarstå, af nämnda fond erhålla ersättning, svarande emot hvad hvar och en styrker sig i medeltal för de fem åren 18.. till 18 .. hafva, såsom andel uti böter och förbrutet gods, verkligen uppburit; kommande dock denna ersättning att upphöra för hvar och en, som af fonden mottagit löneförhöjning eller uppmuntran för nit i tjensten; dels i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla: att, derest äfven Kongl. Majit gillade hvad Rikets Ständer sålunda för sin del beslutat, Kongl. Majit behagade i nåder förordna om hvad som för verkställighet af beslutet om böternas ingående till Kronan, alla ersättningars utbetalning till berättigade, jemte de anvisade medlens fördelning enligt ofvannämnda grunder, provisoriskt under nästa statsregleringsperiod vore af nöden, samt att Kongl. Majit derjemte för Rikets Ständer, vid nästa riksmöte, ville låta framlägga ett definitivt förslag till aflöning för allmänna åklagare i riket. Stockholm den 29 November 1862. N. S. von Koch. .¥:<> If3. Af Herr von lioeli; Mils Samuel* angående omarbetande af Kongl. Instruktionerna af den 10 November 1855 för Landt-statens tjenstemän, m. m. Erfarenheten har ådagalagt, att högst sällan de egenskaper finnas förenade hos en person, som göra honom duglig, att sköta både uppbörd och polis. Men om ock dylika egenskaper hos en person stundom kunna uppletas, så kan dock icke uppbördsmaunens verksamhet å kontoret och vid kassakistan lätt förenas med den yttre verksamhet och tillsyn, som med räila fordras af polismannen. 444 Motioner hos RiddersJcapet och Adeln 1862.
Ridderskapet och Adeln under den 24 sistlidne Januari remitteradt Memorial, framställer Herr Friherre Wrangel, Henning, likväl under yttrad tvetan, huruvida det egenteligen tillhör Riksens Höglofl. Ständer att häröfver ventilera, sina tankar om ändamålet i allmänhet för en Landtbruks-AkademieS stiftelse, och huruvida detta är vunnet genom den här inrättade Kongl. LandlbruksAkademi, hvars åtgärder efter Friherrens åsigtcr borde annorlunda inrättas. — Först, i stället för de bitar, hvilka nu i Annalerna införas, och med hvarandra icke äga någon gemenskap, föreslås en sviverad Afhandling om de pä fleras erfarenhet grundade facta, uti så väl Jordens behandling, som Ladugårdsskötsel^ och organisation af Egendomars administrativa förvaltning; samt sedermera utgifvande af en sådan LandtbruksCours, sorn genom enskilda skrifters upptagande, i hvad de förtjena, kunde completteras. Ändamålet skulle, efter Friherrens tanka, vidare befordras, genom det projecterade uppdraget åt ett par kunniga män, att resa kring Landet, och uppgöra en Statistisk berättelse om Riket, samt ytterligare, i nion efter sådana upplysningars systematiska ordnande, genom föreläsningars Besv. och Ekon, Utsk. Eetänkanden, 319 hållande på vissa tider och dagar, hvarigenom Landtmanna yrket skulle komma att, mer än nu sker, vetenskapligt behandlas. Derefter undersöker Friherren den närvarande beskaffenheten af Akademiens CentralVerkstad, och finner den samma, beklagligen lysande, men redskäperna ilia gjorda och så dyra, att Hemmansdelar erfordras till deras lösande. Enligt Friherrens yttade öfvertygelse fordras, för att, så mycket möjligt är, förekomma klander: 1:0
Anckarsvärds motioner rör:de hemmantals-räntans afskaffande äro af för stor omfattning och vigt, för att medgifva en improviserad granskning. Inom vårt samhälle finnes knappast något intresse, som ej medeleller omelbart vidröras af dessa motioner. Jag ämnar sålunda icke nu upptaga frågan, huruvida de i dem innefattade förslag grunda sig på rättvisa, billighet oell behof; eller om verkställigheten är möjlig utan de kännbaraste rubbningar i vigtiga samhällsförhållanden. Men då dessa förslag blifvit framställda med en ofullständighet i utvecklingen, föga öfverensstämmande med deras i hela samhällsorganismen ingripande natur, och som — jag bekänner det — varit mig särdeles oväntad af den bland motionärerne, hvilken under sin befattning såsom De ii 5 Februari. nr(1 tor. för Skattejemknings-comite'en behandlade dessa ämnen, med ett nit för forskning, fordrande aktning oell erkänsla äfven af de medarbetare, som icke delade bans åsigter ; så tillåter jag mig till de värda motionärerne ställa några frågor, om ”hvad de verkligen afsett med sina fö r s I a g e r.” 1 afseende på egenskapen af hemmantals-räntan konna de hemman, som utgöra den, fördelas i 2tne classer af ganska olika beskaffenhet. Den ena omfattar gamla skattehemman samt frälsehemman, för så vidt de utgöra någon hemmantalsränta. Innehafvarne af dessa hemman hafva af ålder varit jordägare. Den af dem utgående räntan — den må hafva tillkommit när och huru som helst, hvilket jag ej nu vill undersöka — äger obestridligen egenskapen af skatt till Staten. Till denna class torde älven böra hänföras de kronohemman, som grundlagts på genom afvittring från odala skattehemman tillkomna krono-allmänningar, särdeles i norra orterna. Till den andra classen deremot höra de från Kronan till skatte köpta hemman och de kronohemman, hvarå åboerne nu åtnjuta s. k. åborätt. Å dessa hemman har äganderätten tillhört Kronan, till större delen förvärfvad genom reductioner af andligt och verdsligt frälse, byten och Gustavianska arfgodsens läggande under Kronan. Här är förhållandet helt annorlunda.
Ookså ur det en viss tillfredsställelse att åse huru recensenterna fria ett par s. k. samhällsbevarande organ med ett i sig sjelft heligt niatt visa sig värdiga sina sporrar oob som till yttermera visso var inspireradt af personlig obenägenhet och af vissa icke för misslyckade anktorer precis ovanliga känslor, skyndade att med efter-tryok lftsa lagen för förf. Vid premièren måste emellertid märkvärdigt nog äfven uppriktigt rojalistiskt-konservativa känslor känna sig delvis förstummade i följd af den stämning, som den rabulistiske, men besynnerligt nog ändå talangfulle förf. * onekligen fick fram. Icke så litet bidrog dock väl dertill hr Josephsons stora smakfulla arrangeringsförmäga och den af en okänd tonsättare komponerade musiken. Att spela Molière är ett aktningsvärdt, men svårt företag. Det är svårt, derför att det här i landet saknas all vana och tradition i det hänseendet och dessutom våra skådespelare i allmänhet sakna den literära och kulturhistoriska bildning och resonansbotten, hvarförutan det blir dem omöjligt att få fram erforderlig stämning. Svenska teaterns försök med Fruntimmersskolan stannade derför vid ett aktningsvärdt bjudande till, men enda sättet att komma någonting i den vägen är naturligtvis att icke ge tapt, utan göra om försöken, och ju mer skådespelar ne arbeta sig in i Moliéreuppgifter, dess mer skola de förmå f&amp; publiken med sig. Det vill dock synas som om sedan denna gång försöket skulle slagit bättre ut, om t. ex. fröken Grund fått Agnes ’ roll i stället för fru Lundberg. Frkn Grund är visserligen ännu bara elev, men hon förefaller ega naturlig känsla och omedelbarhet, och det är två saker, som * äro allt annat än utmärkande för den andra, hvilken, vid sidan af sitt täcka utseende och sin mångåriga teaterrutin och sitt som det synes samvetsgranna arbete, är icke blott ständigt enahanda, utan, hvad som är ännu värre, är en personifikation af saftlös smånäpen förkonstling. Hr Ranfts bemödande var mycket aktningsvärdt, men tort och strandade på ofvan antydda orsak.
Hon var snart god vän med de sladdrande kvinnorna och lät visa sig de minsta barnen. Om en timme kommo männen åter. De förde Gösta Berling bunden in i stugan. På golfvet framför spiselden lade de ned honom. Hans kläder voro rifna och smutsiga, ansiktsdragen aftärda och ögonen vilda. Förskräcklig hade hans färd varit under dessa dagar: på den fuktiga marken hade han legat, han hade borrat ned händer och ansikte i mossjorden, släpat sig fram öfver stenhällar, trängt genom de tätaste snår. Godvilligt hade han ej följt männen, men de hade öfvermannat och bundit honom. Då hans hustru återsåg honom sådan, vardt hon vred. Hon löste ej hans bundna lemmar, utan lät honom ligga kvar på golfvet. Med förakt vände hon sig från honom. »Så du ser ut!» sade hon. »Inför dina ögon hade jag ej mer ämnat komma,» svarade han. »Är jag då ej din hustru? Är det ej min rätt att vänta, att du kommer till mig med din sorg? Med bitter ängslan har jag väntat på dig i dessa två dagar.» »Jag hade ju vållat kapten Lennarts olycka. Hur kunde jag våga att visa mig för dig? Hur kunde jag?» »Rädd var du sällan, Gösta.» »Den enda tjänst jag kan göra dig, Elisabet, är att befria dig från mig.» Outsägligt förakt ljungade under hennes sammandragna ögonbryn ned mot honom. »Till en själfmördares hustru vill du göra mig!» Hans anletsdrag förvredos. »Elisabet, låt oss gå ut i den tysta skogen och tala samman.» »Hvarför skulle ej dessa människor kunna höra oss?» utbrast hon, talande i gälla tonfall. »Äro vi bättre än någon af dem? Har någon af dem vållat mer sorg och skada än vi? De äro skogens och landsvägens barn, de hatas af hvar man. Låt dem höra, hur synd och sorg äfven följa herskaren öfver Ekeby, den af alla älskade Gösta Berling! Tror du din hustru håller sig för bättre än någon af dem – eller gör du det?» Han reste sig mödosamt på armbågen och såg på henne med uppflammande trots. »Jag är ej så usel, som du tror.» Då fick hon höra dessa två dagars historia.
Det är hälsosamt att välja sina kläder sä vida, att luften har tillträde. Allt insnörande och sammanpressande är skadligt. Vida kläder äro till pä köpet äfven varmare än tätt åtsittande. Det är hälsosamt att begagna låga klackar. Genom höga styltor förderfvar man lätt sina fötter. Det är hälsosamt att ofta vexla tvättkläder. De upptaga utdunstningarna från vår hud, hvilka som afsöndringsprodukter från kroppen fortast möjligt böra aflägsnas. Det är hälsosamt att ofta och grundligt rengöra klä- desplaggen. Det är hälsosamt att alltid draga försorg fötter. Den som har varma fötter, det mesta hålla sig varm om hela De flesta förkylningar komma, som underifrån. om varma skall för kroppen. man vet, Det är hälsosamt att nyttja rymliga och bekväma skodon. Liktornar bli då ett okändt ondt. Det är hälsosamt att välja sin hufvudbonad så lätt som möjligt. &gt; Kallt hufvud, varma fötter, &gt; säger ett gammalt ordspråk. Det är hälsosamt att ha halsen fri och ledig. Kragen och balsduken bära skulden för otaliga halsåkommor. Det är hälsosamt att anlägga rena underkläder, då man råkat i stark svettcing. Svetten genomstöper linnet, och genom den härvid framkallade afdunstningen afföres mycken värme från kroppen. Faran för förkylning blir härigenom synnerligen stor. Det är hälsosamt att röra sig raskt, om man blifvit våt, på det att därigenom muskelarbetet må erBätta den värme, som går förlorad genom afdunstningen. Det är hälsosamt att välja sina underkläder af groft linne. Yllekläder icke blott förvekliga, utan förmå ej heller som linnet göra kroppen tjänst som frottermedel. Däremot är ylle som ytterdräkt högst ändamålsenligt. Det är hälsosamt och klokt att om sommartiden bära ljusa färger. Mörka tyger insupa värmestrå- larne vida mer än de ljusa. Böhmiska folkbilder. Tecknade för Idun af Sigrid Elmblad. Josephstadt. et finnes tre sevärdheter i Prag, dem ingen resande med lugnt samvete kan förbigå: Hradschin, rådhusuret och den gamla judekyrkogården.
Rdr 20 sk. 8 rst.; samt ”att i general-räkningen för Götheborgs kronomagasin fastighetsvärdet, likaledes under båda åren, upptagits till 70,527 Rdr 27 sk. 8 rst., oaktadt detta värde, enligt verifikationerna, uppgått till 71,640 Rdr 3 sk. 8 rst.” Enligt hvad vederbörande Bokhållare upplyst, härleder sig skillnaden, 2 Rdr, uti värdet af inventarier vid Stockholms slottsoch förråds-magasin derifrån, att redogöraren uti 1845 års inventarie-räkning med detta belopp för ringa upptagit värdet af en upphandlad så af ek; hvilket misstag, i anledning af gjord anmärkning dervid, blifvit rättadt, så alt utgående behållningen, år 1847, uti magasinets inventarie-räkning instämmer med hufv udboken. — 189 — Orsaken lill skiljaktigheten uti fastighetsvärdet vid Norrköpings krono-magasin kommer sig derifrån, all redogöraren derstädes uti 1841 års fastighets-räkning upptagit ett fähus och en stallbyggnad till 1,000 Rdr, i stället för 100 Rdr, samt en vedbod till 120 Rdr, i stället för 20 Rdr, hvarigenom dessa fastigheter blifvit till ett oriktigt högre värde, än hvartill de efter föregången värdering uppskattats, af Magasins-förvaltaren uppförda med 1,000 Rdr. Denna felaktighet har i hufvudböckerna bordt och måst rättas, hvadan, utan afseende på den jemväl af Magasins-förvaltaren begågna missräkningen af 100 Rdr uti 1840 och 1847 års fastighets-räkningar, de lill Norrköpings krono-magasin hörande fastigheter rätteligen uppgå till det värde, hufvudböckerna innehålla, eller 2,140 Rdr. Denna, af Revisorn hittills förbisedda, skiljaktighet bokslutet och magasins-räkenskapen emellan skall blifva rättad.