Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Götheborg och Kongl. Flottans Kammarkontor den 20 Februari 1852. Carl U erngren. Styrelsens för Allmänna Vägnell Vattenbyggnader underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af Styrelsens räkenskaper för åren 1848 och 1849. Underdfinigste Memorial! Jemte öfverlemnande af ett transsumt utaf Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, i hvad den rörer granskningen af Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader räkenskaper för åren 1S48 och 1849, har Eders Kongl. Maj:t, genom remiss af den 20 innevarande månad, i nåder anbefallt Styrelsen att deröfver inom föreskrifven tid afgifva underdånigt utlåtande; och far Styrelsen, till åtlydnad häraf, underdånigst anföra: Efter tillkännagifvande, att dessa räkenskaper blifvit granskade för båda åren med anmärkningar, anmäla Revisorerne uti §. 1, att Kapitenen vid Topografiska corpsen J. Backlund, vid resor i och för undersökningar rörande vägförbättringar, enligt afgifna reseräkningar, fått beräkna skjuts dels efter 3, dels efter 4 hästar och blott någon gång efter 2, eller det hästantal, sorn jemlikt resereglemente! tillkommer tjenstemän, hvilka tillhöra 7:de klassen; att Kapitenen salunda under resor i länen beräknat skjuts, är 1848, efter 3 hästar för lOS-^dels mil, samt är 1849, efter 3 hästar för 157 -A:dels mil och efter 4 hästar för 64 ^:dels mil; att anledningen till denna olika beräkning synes hafva varit, att ersättningen för de uppdrag, bemälte Kapiten i landsorterna erhållit, grundat sig på ackord mellan honom och Länsstyrelserne, hvarigenom större fordelar honom tillkommit, än författningarne bestämma; men da ett sådant förfarande icke kan anses lämpligt eller med god ordning öfverensstämmande, hafva Revisorerne hemställt, att de personer, som i dylikt hänseende af Styrelsen lör allmänna vägoch vattenbyggnader användas, förpligta* att ställa sig resereglementet till efterrättelse.
Skrifvelse N:o 53. 97 vare, med för öfrigt lika löneförmåner, hade alldeles enahanda Ijensteåligganden sorn de öfrige, saint att, enligt ordalydelsen och verkliga meningen af ofvanberörde Reglemente för Ecklesiastik-verket i Lappmarken, skoleborden derstädes voro att anse mindre såsom en löneförmån för skolmäslarne, än såsom ett i dessa på både befolkning och födoämnen fattiga trakter oundgängligt medel till frielevernas kosthåll, hos E. K. Majit i underdånighet anhållit om nådig föreskrift, alt ifrågavarande skolebord skulle återgå till dess före 1818 varande bestämmelse och således få af nuvarande skolmästaren utan afgift, men med ansvarighet enligt lag, genast öfvertagas, för att sedermera af skolmästare-tjenslens innehafvare framgent begagnas. I anledning al denna ansökning, öfver hvilken underdåniga utlåtanden blifvit infordrade ej mindre (rån Kammar-kollegium, sorn, jemte meddelande af den upplysningen, att ifrågavarande skolebord, hvilket i jordaboken funnes antecknadt såsom ett oskattlagdt nybygge och bestode al åtskilliga vidt spridda ängslägenheler och fiskevatten meil en beräknad årlig alkastning af 1,631 lispund hö och 50 lispund fisk, varit efter skolans upphörande år 1818 intill midläslan 1858 utarrenderadt för 10 lispund hö i ärligt arrende och sedermera för 50 R:dr R:ml, i underdånighet tillstyrkt nådigt bilall å ansökningen, enär beholvet al berörde skolebords användande för sitt ursprungliga ändamål, likasom inom de ölriga Lappmarks-församlingarne, blifvit af Domkapitlet fullständigt ådagalagdl, och derigenom blott en ringa uppoffring för Statsverket uppkornme, än äfven Irån Slats-kontorel, hvilket embetsverk i Kammar-kollegii omlörmälda tillstyrkande jemväl instämt, har E. K.
St:r ansett den inskränkning till det aldra nödvändigaste i förplägning och öfrige beqvämligheter vid Fängelser och Correctionslnrältningarne böra föreskrifvas, att samma Inrättningar icke må af vanartige, lättjefulle eller försvarslöse personer anses såsom tillflycktsställen för dem att till det allmännas betungande, der tillbringa en maklig lefnad med åtnjutande möjeligen af bättre fördelar i afseende på lifsupppehället än den i armod Betänkanden, N:o 335. 77 varande laglydige medborgaren, sorn under nöd och bekymmer, utan någon Statens kostnad, måste förskaffa sig och de sina en oftast otillräcklig lifsbergning. 2:0 Genom den tillökning R. St.r beviljat uti anslaget för de publika Byggnaderne i Stockholm har tillgång jemväl synts R. St:r vara beredd för iståndsättandet af LandtmäteriGontoirshuset, på ett sätt, att någon fara för behörigt vårdande af deri befintelige för Rikets jordägande innevånare vigtige Ghartor och Handlingar ej bör uppkomma. 3io Den obetydliga utgift, som till Rämlösa Hälsobrunn ägt rum, men hvars anordnande på längre tid ej ifrågakomma, hafva R. St:r ansett böra från vidare beräkning bland bestämda StatsAnslag uteslutas, hälst samma utgift kan bestridas af det å denna HufvudTitel till restitutioner förslagsvis uppförda anslag. 4:0 Af de 8000 R:dr R. St:r på denna HufvudTitel Uppfört för Stuterierne, hafva R. St:r ansett 1000 R:dr tora disponeras till de nödvändigaste löneförbättringar åt de vid Stuterierne varande Tjenstemän och Betjente samt återstoden till hästafvelns förbättrande användas, på sätt K. M:t i Mder finner lämpligast och ändamålsenligast. Och hafva R.
N:o 10, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Militie-boställs-ordningen den 23 Januari 1836, i fråga om tiden för afoch tillträdes-husesyners hållande samt dervid ådömda reparationers fullgörande; bifölls. Från Vallo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets betänkande: N:o 19, i anledning af väckt motion om förklaring af föreskrifterne, rörande verkställighet af utslag i vissa mål. * S. D. Föredrogos'ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets utlåtanden: N:o 77, i anledning af erhållen återremiss af betänkandet, N:o 16. Ståndet ansåg, med afslag å den uti Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets be tänkande, N:o 77, framställda inbjudning en och samma kateches, både till text och bibelspråk, böra vid allmänna undervisningen antagas, och underdånig anhållan om föreskrift i detta hänseende böra hos Kongl. Maj:t af Rikets Ständer göras; och skulle Medstånden vördsamt och vänligen inbjudas att i delta beslut med Borgare-Ståndet sig förena. Prof.-Utdrag den 17 April 1851. 241 N:o 78, i anledning af väckt motion om nedsättande af en kommitté till granskning af nu gällande Lindblomska Ivatechesen, Handboken och Psalmboken, bifölls; och N:o 82, i anledning af väckt motion om bestämmande af företrädesrätt till befordran för Juris kandidater; afslogs. S. 1). Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets utlåtande: N:o 20, i anledning af anmärkningar emot Lag-Utskottets betänkande, N:o 12, i fråga om ändring i 1 § 23 kap. Rätlegångs-balken, efter dess lydelse i Kongl, förordningen den 18 April 1849, så vidt den alser domfört antal ledamöter i Hoirätt. S. D.
Men jag har velat begagna min reservationsrätt blott för alt tillkännagifva, det jag icke deltagil i Utskottets, enligt min åsigt, grundlagsvidriga förfarande med delta mål. Då nemligen den gjorda motionen var ämnad att ”kunna eller böra komma under samtliga Riks-Ståndens öfverläggning och pröfningf så är det klart, att den, enligt i Mom. af 44 §• Riksdags-Ordningen, måste anses Ccnstitutions-Vtskottets Memorial N:0 a. B såsom en ’allmän fråga.” Och sedan delta icke kan nekas, år det ovedersägligt, att den, enligt så val samma § , sorn 56 §. Regerings-Formen, icke bordt kunna upptagas till omedelbart afgörande i Riksens Ständers Plena, ulan skolat öfverlemnas till behörigt Utskott j sorn egt att deröf ver sig yttra. Till öfverflöd föieskrifves dessutom i 60 §. Riksdags-Ordningen bestämdt, ali så skall förhållas, då Riksens Ständer Vilja ”lill Konungen framföra någon deras allmänna önskan i hvilket ämne som helst." Mig synes derföre den yrkade propositionen vara uppenbarligen stridande mot Grundlagarnes klara ordalydelse, i de nu an fö da paragraferne. Också har Utskottet, till stöd för sitt utlåtande, hvilket, enligt 55 §. Riksdags-Ordningen, borde vara ”motiveradt och bestämdt" icke kunnat anföra en enda Grundiags-paragraf, ulan sökt raisonera sig fram genom det påstående, att den föreslagna adressen icke vore någon ‘'allmän fråga_, och att i Grundlagarne ingen ting funnes stadgadt om ett sådant måls behandling. Till den andan gör Utskottet, alldeles godlyckligen, en helt annan beskrifning på ”allmän fråga/’ än den Riksdags-Ordningen gifvit i 44 §• Men afven sedan Utskottet uteslutit adressen ifrån eulhegorien af "allmän fråga/" återstår en i visst afseende ännu högre cathegori, under hvilken Utskottet väl måsle tillåta den all få inrymmas, nemligen den, som finnes i 60 §.
Andra punkten, angående löne-anslag för en ny Assessor i Kongl. Svea Hof-rätt, har af Ridderskapet och Adeln samt Prestesländet åter-remitterats, på grund af den hufvudsakligen anförda anmärkning, att Utskottets förslag vore stridande emot den öfverallt erkända och i våra Grundlagar nedlagda grundsats, att Domaren bör vara försatt i en så oberoende och sjelfständig ställning, att han, i afseende på bibehållandet af sin tjenst och dermed förenade löneförmoner, icke beror af någon godtycklighet, och att således det för bemälde Assessor föreslagne aflöningsbelopp borde såsom lön på stat uppföras, hvarjemte det förslag blifvit väckt, att i fullmagten för den nya Hof-rättsledamoten kunde, i likhet med hvad redan uti Häradshöldingefullmagler, som efter år 1840 utfärdats, finnes infördt, göras det förbehåll, att bemälde Ledamot finge åtnöjas att blifva transporterad till annan Hof-rätt, i händelse de nu existerande kom ra o att fördelas på andra orter; varande inom Ridderskapet och Adeln i sådant afseende föreslaget följande tillägg till fullmagten: ”hvarvid han eger att åtnjuta den lön och öfriga förmoner, samma tjenst, enligt stat och författningar, nu tillkomma, intilldess, i anledning af väckt fråga om förändrad organisation 6 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 6 g. af Rikets Hof-rätler, löneförmonerne och tjenstgöringsskyldigheten för Hofirätternes Ledamöter kunna blifva annorlunda bestämde, då N. N. kommer att ställa sig till efterrättelse de serskilda föreskrifter, som i detta afseende varda meddelade.”
Brefven den 11 Februarii 1774 och 19 Junii 1792 tjenstledighet icke får beviljas UnderDomare, derest han icke kan visa och styrka sådane förfall, som enligt 12 Gap r §. RÄttegångsBalken befria lagligen stämd Part från inställelse vid Domstol, samt hvad Kol Rättens Ledamöter angar, det enligt Kongl. Förordningen den rj:de Februarii 1763 tillkommer Konungen att pröfva, huruvida de må njuta tjenstledighet, då fråga är om längre tid än 14 dagar; hvarvid PerrrissionsSökanden åligger, att visa giltiga skål, dem HofRätten godkänto er och anSer tillräckelige, innan ansökningen lemnäs till Konungen; så har Lagutskottet ansett någon skärpning uti de, angående tjenstledighet för Domare nu gällande författningar icke skäligen kanna ega rtim; likasom i afseende på hvad Herr Bagge särskildt yrkat, angående afskafFande af den Semestre HofRätterne åtnjuta , Utskottet vid betragtande deraf, att, när en Division af HofRätten, äfven under Sommarmånsderne år i oafbruten verksamhet, Ledamöterne icke få begagna längre ledighet ån som blifvit förunnad de fleste Civile och Militaire ÄtnbetsmannaCorpser, uti hvilka ett gemensamt arbetssätt eger riim, ansett någon inskränkning häruti, så mycket mindre böra tillstyrkas, sorn dssse Ämbetsmäns trägna och oafbrutca tjenstgöring under dö Tre Fjerdedelarne af året, synes fordra någon ledighet, utom hvilken, hälsa och arbetskraft ej i längden kunna bestå. 144 LagUtskotttts Betånknnien.
B. upptagna moment må erhålla följande för ändrade lydelse: »Bolagsmännen böra, genom skeende aktieteckning, förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad, utöfver det af Staten erhållna lånet, erfordras 8 Stats-Utskottds Utlåtande N:o 20 b. för jernvägens och dertill hörande anläggningens fullbordande samt all erforderlig transport-materiels anskaffning; och skall aktietecknings-summan motsvara två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman; varande hälften af det sålunda tecknade beloppet afsedd till Statsverkets betryggande för detta företags utförande, samt till säkerhet derför, att låneförbindelserna fullgöras; och bör dessutom jernvägen, med hvad dertill hörer, utgöra säkerhet för ifrågavarande län. — De handlingar, som innefatta delegarnes i bolaget förbindelser att fullgöra den, pä grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalnings-skyldighet ä deras aktier, böra, jemte vederbörliga intyg om aktie-egarnes vederhäftighet för nämnda förbindelser, deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län.» Stockholm, tryckt hos Sam. Rumstedt, isgo. Stuts-Utskottets Utlåtande N:o 206. 1 X:o Sött. Ank. till Exp.-Ut8k. den 10 Okl. 1860, kl. R e. m. Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Stats-Utskottets i Betänkandet N:o 165 framställda förslag om inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade statsobliqationer. (R. A.) Efter det sagde Betänkande till behandling hos samtlige Riks-Ståndcn förevarit, och Utskottet fätt mottaga do angående Riks-Ståndens deröfver fattade beslut expedierade protokolls-utdrag, går Utskottet nu att afgifva de yttranden, hvartill meddelade åtcrremisser och skiljaktigheter i besluten föranleda.
Lagutskottets Bttånkanden. i155 fin den tilltalade både blifvit dönnj, och Utstått det förra straffet; samt att, då Utskottet anset allmänna säkerheten icke äfventyra genom ett någre månader fördröjt åtal af ifrågavarande förbrytelser, skall ingen anledningen finnas hvarföre de mera än andré Brottmål skulle vid Urtima Ting handläggas, emedan med samma skäl alla måls upptagande vid inträffande Urtima Ting borde tillåtas och TingsRätterne således de facto göras permamente, hvarom frågan likväl borde anstå tills, LagCommite'ens förslag till ny Rättegångsordning kommer under granskning, I frågan åter om de för fylleri förbrytelser nn gällande straff-bestämmelser hafva åsigterne innom Respective Riks Stånden varit olika. En del Ledamöter hafva yttrat sig emot ali förändring uti de straff-bestämmelser Kongl, Förordningen den a4 Augusti 1813 innehåller, och ansett ali mildring deri böra anstå, tills man i förbättrade uppföstrings anstalter peli allmännare moralisk bildning hos menigheten viniier det stöd för sedligheten, hvarigenom StraffLagens Värn mot osedlighetens utbrott blifver mera umbärligt, andra hafva deremot yrkat afskaffande af Fenninge Böter, Stockstraff och arbete vid allmän arbets Inrättning samt användande i stället af fängelse straff, någre, att endast
London 1885, Prisbelönad Prisbelönad Antwerpen Köpenhamn 1885. ov • S v a r t helsiden Merveilleux från 1: 68 pr meter Svart helsiden Merveilleux l:ma från 3 kr. V Svart helsiden Victoria Garantie fr. 6 kr. pr meter Hvit halfsiden Atlas till brudklädn. o. créme helsiden Duchesse till brudkl.fr.6kr.prm. o. créme helsiden Merveilleux till brudkl.fr. 2:50 pr m. o. creme helylle Cachemire, dubbel b r. f r. l: 6 8 p r m. Kulört helsiden Merveilleux i alla färger fr. 2:50 pr m. L C L M E &lt; A. » TOFFLOR, A F S E D D A. 13375) S V E R I G E. D D A R E G R A. A RJ-TTT FRIA. S T C — I I — L C IRI352] PRISKURANT T H O R A C. W. Schumacher, Xongl. Hoöeverantör, STOCKHOLM, 17 Norrlandsgatan 17. ORDER FR. LAUÄSORTEII EXPEDIERAS PR OMS. [1729] s [1371] o ti O •H +3 OUTTÖMLIG ETT NYTT, TORNSMEDEL ANDRA OSTIKIIGT, SMÄRTFRITT (BÄTTRE Ä N Collodin LIKTORNSMEDEL) K O M L I G T LIKTORNAR FÖR ALLA DIGT BÄR HAR LYCKLIG SÄNDES SOM t / i o ti ti C3 I — I I — I O G CD % JU Upsala, KARTONfördelen FRAMATT M A N CD C / 3 &lt;g £ STANKOSTAR „ A N V Ä N D T Deletor. 1 O. S I INIU ' ELLER I S P A R - " KR., SOM » DE[1340] TELEGRALADREBS VaJcsalatorg 27.
St. förklara, med stöd af 86 § Reg. F., jemn förd med i § 4 morn. i Tryckfr.förordn. d. 16 Juni 1812, att till ärenden, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga i afseende på den reella fondens vidmagthåll ande, så att Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej utan d e ras_ m edgif v an d e få yppas, innan desamma gått i full verkställighet, samt att, till följd häraf, särskildt pro t. öfver dessa ärenden skall hållas, som jemte alla dertill hörande ha n d I i n ga r kommer att under hemligt förvar förblifva, intilldess besluten i verkställighet gått. Hr Nordenanckar: Mig synes, att Hr Rosenblads förslag innefattar en alltför vigtig princip, för att helt och hållet uteslutas; och då Hr Cederschjölds redaction innebär en utvidgning af offentligheten i Fullmägtiges förhandlingar, utöfver hvad Utsk. tillstyrkt, derigenom att det, efter Hr Cederschjölds förslag, skulle få bero af Fullmägtiges medgifvande att utlemna prot:n, äfven innan besluten gått i verkställighet, vågar jag föreslå den modilication i Hr Cederschjölds redaction, att, med bibehållande af orden: utan Fullmägtiges medgi f vande, de påföljande orden : innan besluten gått i full verkställighet, må utgå. Uppå derefter framställd propos. blef den af Ilr Cederschjöld nyss föreslagna, nyss upplasta redaction af R. o. Ad. godkänd. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att då rubriken C. Lane bank en, för R. o. Ad. föredrogs, hade Frih. Palmstjerna begärt, att en mening näst derefter skulle införas och denna fråga hade blifvit uppskjuten, tills föredragningen af BancoUtsk:s förslag blifvit fulländad; i anledning hvaraf H. Ex. förklarade, att Frih. Palmstjernas ofvannämnda framställning nu skulle till pröfning företagas. Frih.
Majit har genom Dess KrigsExpedition blifvit föredragen Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af den 13 sistlidne Junii, angående förändring uti indeldta Arméens be» klädnadssätt. j Kongl. Majit har i Nåder stadfästat den a£ Riksens Ständer, på anförde grunder, beslutne och framställde nya reglering i bekiädnadssättet vid indeldta Infanteriet, på sätt Riksens Ständers underdåniga skrifvelse innehåller; och då Riksens Ständer derjemte undcrdånigst an-j håilit, att förändringar å modeller för manska-’ pets munderings-persedlar måtte så sällan som möjligt, samt endast efter Kongl. Majtts Eget Nådiga förordnande, kunna anbefallas, så förmodar Kongl. Majit, att icke någon Embetsman skall sig fördrista, att, utan Konungens Nådiga tillstånd, å modell för lnunderisigs-persedlar anbefalla någon förändring , hvilket försök, om det gjordes, ej utan allvarsam bestraffning kan aflöpa; varande Kongl. Maj:t benägen, att å denna Riksens Ständers underdåniga anhål Ridd. 0. Ad. Frei, VIII» R, 24 37° Den 18 Jutii. lan göra allt det Nådiga afseende, sorn med Arméens tjenstbarhet står att förena, Hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder beslutat får jag härmedelst, på Nådigste befall-' ning, anmoda Hans Excellence Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken, att Högloflige Ridderskapet och Adeln meddela. Stockholm den 17 Julii 1818. G. af Wetterstedt; Lades till Handlingarne. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 18 Julii 1818. S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets denne dag afgifne, och i sista Pleno på bordet lagde, Utlåtande uti den af Ridderskapet och Adele till
Jag har velat, anföra detta och tillägger att den värde motionären kan vara försäkrad om att i händelse Utsk. anser sig behöfva biträde i Kansli, så skall nog Utsk. göra framställning derom hos Stånden. Om RiksSt. finna Utsk:s arbeten för långsamma, sä anhåller jag att 470 Den 11 November. Utsk. måtte få ett föreliiggande att inkomma med det Betänk, som kan ifrågakomma, men att i allmänhet få en upmaning att skynda sig eller skaffa sig Kansli-biträde för att fullgöra sina skyldigheter, deraf tror jag icke att Utsk. gjort sig förtjent. Hr Cederschiöld: Hvad beträffar den saken att Gr. Sparre undanbedt sig föreslagna upmaningen, så undrar jag alldeles ieke derpå, ty i allmänhet saknar man icke den egenkärleken, att man ju anser hvad man sjelf gör vara väl gjordt. Men jag tror å andra sidan ait Standerne ega rätt att begära det de mål, som blifvit till Utsk:n remitterade, varda besvarade, och det betviflar jag högeligen att gått under den förflutna tiden. Den beskrifning Gr. Sparre gjort på beredningen af en lagstiftningsfråga, tror jag vara känd af oss alla neli således obehöflig, men dervid anmärkte han jemväl att bland de arbetande ledamöterne var Sekreteraren. Jag tror att det ligger mycken vigt uppå att Utsk. har en skicklig Sekreterare (ty vare sig att man är representant, eller ej, kan man vara skicklig i lagstiftningsfrågor). Nu måste det betydligen underlätta arbetet om en kunnig person föredrager ett af honom uprättadt fullständigt förslag öfver den lagfråga som blifvit väckt i en motion. Om således det finnes tillgång på 2:ne Sekreterare, skulle derigenom Utsk:s arbeten betydligen påskyndas. Hvad angår de mångfaldiga sammanträden sorn LagUtsk. haft med Sammansatta Utsk. så är detta något som egt rum i alla tider. Men dock har LagUtsk. under förflutna Riksdagar medhunnit vida drygare och mera maktpåliggande arbete än viii iunev:de. Jag vill i det afs:de nämna att nu föredrages Utsk:s Betänk.
Att således genom höga pålagor å Finska importen afvisa den Finska handeln härifrån, skulle efter min tanka icke allenast åstadkomma flere förluster för Sverige, utan äfven tillstänga utsigten för de ömsesidiga fördelar, som af en stadgad och liflig byteshandel mellan Sverige och Finland för dem begge måste uppkomma. Man har fruktat, att genom Finska jordalsters hitförande man skulle afskräma den Svenska Industrien, och förminska möjligheten lill afsättning å våra egna producter. Men då man besinnar, att t. ex. i afseende på ved, premier för all den Svenska ved, som införes i Stocldiolm, sedan längesedan ägt rum, och derjemte att få afgifter drabba den Svenska skeppsfarten och inga Varan, då deremot Finnarne både erlägga tulloch skepps-umgälder, saknas åtminstone icke uppmuntrande åtgärder för den inhemska transporten af landets producter, och deraf följande lätthet att täfla med den Finska, Jag har eftersett och jemfört, så mycket sakens natur medgifver, förhållandet mellan Finska importen till Sverige och exporten härifrån till Finland, och jag har deraf trott mig kulina sluta, att dessa i det närmaste uppväga hvarandra, då man intager i beräkningen de för - Den t4 September e. aa. 287 delar, som träffa den sednare, men hvilka icke äro synbara, emedan, med undantag af koppar och jern, Finnarne icke betala någon tull för utförseln af varor från Sverige, hvaraf följer, att värdet af denna utförsel, äfvensom dess qvantitet, icke roed säkerhet kunna beräknas och controlleras. Ländernas ömsesidiga fördelar tror jag således, vid den sednare tractatens uppgörande, hafva blifvit i möjligaste måtto beräknade, jag säger i möjligaste måtto — ty man är ej lagstiftare, då man är contraherande part, och jag hyser för min del ingen tvifvel, att goda resultater skola blifva följden af oftanämnde tractat, hvadan ock jag tillstyrker antagande af Utskottens Betänkande, samt begär vördsamt proposition till bifall derå. Friherre Sprengtporten_, Jacob Willielm:
7. irsta l2:dra 1 3:dje j 4'de j 5:te afdeb afdel. afdel. afdel. afdel. tö p P1 Rd sk. sa £ B tö ffQ P {/) O P Ö ts 5- ^ t» 0-zr Si 3 P-S B g“ n § ? t* a§ SU Rd sk, - SvT Rd sk 6 — fide I jule afdel. afdel. 7* o o »Q * g B Rd sk, 6—9 — 16 Bihang t. R. S;s Prof,. 10ide Sami. Utdra Band. 13* 98 Exp. TJtsl. Förslag till und. Skrif \>, usta ! 2:dra | 3:dje 4:de 5:te afdel. afdel. j afdel. afdel. afdel. Ed tr tö B Pi Rd j,k. Rd sk. Rd sk. Rd sk. Rd bk. CautionsSkrifter, se Borgensskrifter. Certepartier, se j §. 2 mom. Certificat för till utrikes ort gå- ende öppna bå- tar —- 4 , inhemska däckade fartyg 16 , Utländska dito „ 32 Chartor, Geometriska, se denna §. 2 mom. Constitutorial „ till förrättningar — 4 6 6 —, 8 12 , till tjenster, se §. 5. Contract, se §. n. Depositions-attester eller bevis — 4 — 5 • 5 . ■ , 6 . (5 Deductioner o. Contra-deduetioner , i:sta arket , hvarje af de följande Diarii-bevis, se Bevis Domar eller Utslag Domar i Revisions— 4 — G — 6 — 12 mål Domboks-Utdrag — 4 Rd sk. — 12 — 9 ~ |2 t — * 24 — 12 Exp* Utsh. Förslag lill und. Shrijv. N-o 275* 99 i:sta afdel. 2:dra I 3:dje j 4:^e tf B Rd sk, Donationer, se denna §:s 2 mom.