Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skatterättsmedel, remitterade, och på sådan grund af Konungens Befallningshafvande återfordrade; men }lvu/,a se’ hvilka medel Herrar Fullmäktige, med hemtad anledning af 74 §> * i83o nom missårs Reglemente för Riksgälds-Contoiret, .ansett böra tills vidare i Contåg, frän toiret qvarstanna. Upsala Läns Och hafva Revisorerne, på grund af inhämtade uplysningar, giwiMifcittUl Herrar Fullmäktige tillkänna, det Revisorerne ansett ifrågavarande medeljRiksg. Conböra lill Upsala Läns LandtRänteri restilueras. toiret, i stal —_________ *et för Kgl Stats-Coutoiret, remitterade. Ibland förvaltningsåtgärder hafva förekommit 2:ne af större vigt ©ch dem Revisorerne altså ansett sig böra serskilt anmäla. De för Riksgälds-Contoirets behof under loppet af är 1831 vptag, ne Län i Svenskt Banco Mynt. ^ , i.- . Deaf Riksg. Revisorerne halva härvid ertarit att dessa uplånings operationer Contoiret up varit af en befallande nödvändighet påkallade, äfvensom att uplåningstagne Län i summan hvarje gång blifvit inskränkt till hvad det för handen varande Svenskt Ban behofvet oundgängligen erfordrat. co* Upläningen af Tvä Millioner Riksdaler i Silfver. Länet af 2 Revisorerne hafva härvid inhämtat, att, sedan, uti skrifvelse af den jnksdaUr i i4 Maji innevarande år, Kongl. Majit i Nåder behagat Herrar FullmäkSilfver. tige tillkännagifva, det Kongl. Maj:t ansåge sakernas allmänna ställning medgifva, att öppna åtgärder för uptagande af ifrågavarande
Till beskattnmgsmåttstock för jord tages nettoinkomsten, det är inkomsten vid vanlig kultur, flit och årsväxt, sedan nödiga utgifter för brukning, utsäde, vård och skörd afdragits. För tomter skattas som för jord, äfven om skatt underkastade byggnader derå äro uppförda. Byggn a dss hatten utgår 1:o) enligt klassifikation och efter den grundsats: att hvarje byggnad är skatt underkastad i samma förhållande, som den erbjuder bostäder. Byggnader indelas sålunda i 12 klasser, enligt följande tariff (husklass-skatt): 490 Utan Med Bonings beståndsdelar. öfvervåning (Stockwerk) Klass. Skatt. Befriade från jordoch tomlskatlen äro: hvarje areal, som icke kan lemna någon inkomst, såsom ofruktbara berg, stenklippor, landsvägar, floder och grafningsplatser, statens byggnader, kyrkor, militärkaserner, hospitaler. Fria från husklass-skallen äro: alla byggnader, som icke innehålla boningsrum, t. ex. lador, stallar, magasiner, kök, källare, loft eller vind, samt förutnämnda allmänna byggnader, likasom skolrum, verkstäder, embetsrum, så framt de icke äro hyrda, då egaren svarar för hyresskatten. Fria från hushjresskatten äro: kyrkor, statens byggna - dji der, kaserner, hospitaler, dä de icke äro till ändamålet hyrda af husets egare, klo ster, prestbostäder, skoloch bönhus, då de ej äro hyrda, biskopars boningar, såvida icke en del deraf är borthyrd, byggnader använda till polisoch kommunaländamål, till offentliga uppfostringsoch undervisningsanstalter, privata bostäder, som utan ersättning begagnas till välgörande ändamål, under den tid, som öfverlåtandet varar, samt alla byggnader med högst 3 boningsrum äfven i orter, som äro underkastade hyresskatt och sjelfva bebos af egarne, och hvilka sålunda qvarstå i husklass-skatten. Temporär befrielse eger rum vid af naturelementerna förorsakade olyckor: såsom eldoch hagelskador, öfversvämningar m. m.
Man har anmärkt att ehuru vid val till förstärkt StatsUtsk. valsedlarne upptaga t. o. m. 36 namn, omröstningen likväl dä går hastigare, derigenom alt färre röstande deruti deltaga. Olägenheten af denna tidsutdrägt, hvilken jag dessutom ej kan anse på något sätt uppväga fördelarne af direkta Electorsval, torde äfven lätteligen kunna undanrödjas, t. ex. medelst inflyttandet af ännu ett bord inanför skranket, hvarvid den äldste närvar. Grefven, (såsom sjelfskrifven i Landtnäs frånvaro) kunde föra ordet och der hälften af valsedlarne kunde öppnas. Utsk. säger dernäst: ”sig icke vilja antaga alt riksdagsmännen nödvändigt skola sluta sig till en af de 2 yttersta sidorna, hvilka bekämpa hvarandra, tvertom föreställer sig Disk. alt en 3:dje åsigt kan finnas, hvilken man inom andra representativa församlingar kallar centern”. — Sedan Utsk. i dessa ordalag ganska tydligt uttryckt dess tanke vara, att ”icke riksdagsmännen nödvändigt skola sluta sig lill en af de två yttersta sidorna” frångår IJtsk. denna öfvertygelse redan i nästa punkt, der ”centern” befaras komma att uteslutas, ”snart sagdt från allt inflytande pä Utsk:s-valen,” genom den föreslagna förändringen. Jag för min del är för mycket af den tanke Utsk. yttrat i lista punkten, för att äfven kunna dela den som ultryckes i den 2:dra. Utsk. fortfar: ”Att valen, inrättade såsom Hr von Hartmansdorff önskar, sannolikt allt mer och mer skulle falla i händerna på vissa ledare, vare sig för Regeringens eller för oppositionspartiet, för de s. k. konservativa eller liberala.” Utsk. uppger likväl intet skäl, hvarföre det skulle blifva exempellöst att äfven centerns ledare skulle kunna bemäktiga sig valen. För min del tror jag, alt denna fraktion af huset möjligen kan vara lika verksam med listors uppgörande, som någon annan, ja t. o. m. alt det låter tänka sig att den kan få öfverhand, antingen valen ske med eller utan mellanlänken af Bäukmän.
Sedan denna Deputation afträdt, ankom en annan, frän det Wällofl. Borgare-Ständet, anförd af Riksdagsmannen för Götheborg, Grosthandlaren kKUm, som sörmälte at Stän. det, i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Prosition om ytterligare Medel til förswarswerket, bifallit at Banquen mä fortfara med utbetalning af 200,000 R:d. i weckan, intil dest Riksens Ständer annorlunda förordna, samt ansett sä wäl Tull-Arrende Medlen, som Kronans hwarjehanda Domainer böra derföre Hppothekeras. Uplästes nystofwanberörde: Ut - 858 Den L? Julik Utdrag af Protokollet, hällit i Bonde. Ständets Plenum den 26 Julli i8os. S. D. Bonde. Ständet företog til afgörande de willor, Högloft Ridderskapet och Adeln genom Protokolls-Utdrag af den 2 ftstl. Junii fästat wiv dest afsägelse af uteflutande bestttnings-rätt til Säterier samt stagande af Be, willning pä Säterier, Rä-och Rörs, Insockne och Frälsehemman, nemligen, at det mätte wa. ra hwarje Swensk man, afhwilken Clatz Medborgare som häldst, obetagit, at förwärfwa fast ägendom och jord innom Sweriges Rike, af hwad rlatur som häldst, emot upfpllande af dermed förknippade och redan stadgade skyldigheter, samt at hwarest annan skattfri jord i Ri. ket sinnes, Bewillning likaledes för densamma ätagen warder; äfwensom i sammanhang härmed förekom de af Walloft. Borgare - Ständet samt Högwördige Preste-Ständct i samma ämne meddelte Protocolls-Utdrag.
Upplysningsvis får jag äran nämna att inom Vexiö Stad bo jemte en ProvineialLäkare, Lazarettsoch RegementsLäkare, men utom det dessa tvenne sistnämnde icke äro pligtige att biträda ProvincialLäkaren vid sådana förrättningar, dervid denne är skyldig, att på kallelse inställa sig, är det lika omöjligt för honom att jemväl bestrida sjukvården inom Sunnerbo Härad, som det vore kostsamt och ofta ändamålslöst för den som behöfde hans hjelp att påkalla den, då de som bo på den trakt af Sunnerbo Härad, hvilken gränsar mot Halland, hafva i4 å i5 mils väg till Vexiö, och ingen inom samma Härad boende under 5 mil till nämnde Stad __ Lika vanlottade äro angränsande tvenne Härader af Jönköpings Län, 38 Deri i Martil. össbo och Vassbo, och då Läkarevärden beqvämligen kunde uppdragas en ProvineialMedicus för dessa bägge Härader inom Jönköpings Län, samt Sunnerbo inom Kronobergs, på det sätt, att denne Embetsman, i afseende på den allmänna Läkarevården och de ProvincialMedicitjensten i öfrigt åtföljande skyldigheter, sorterade under begge Länstyrelserne, får jag ödmjukast föreslå, att anslag på Stat för en så beskaffad ProvincialMedicibeställning måtte af Rikets Ständer beviljas; och som denne Läkare icke lika med andra ProvincialMedici hade att påräkna någon Stadspractik, hvilken på Jandet oftast är litet lönande, anser jag anslaget böra vara något högre, än hvad i allmänhet för ProvincialMedici är bestämdt. Tillgång härtill torde StatsUtskottet finna i den af Herr Cedersköld förest agne indragning af anslaget till uppmuntran för Läkarevetenskapens studerande af unga Präster; och de minskade utgifter, som Staten kommer att vidkännas genom minskade resekostnader för Medico]egala undersökningar och andra Embetsresor, komma att härföre i betydlig nion gifva ersättning.
Anna hos sol-d.(at) Spets; Staksunds ä. Maja i Sörgölstug(an); gubben Lars i Myrsäter; uslige (sjuke) gossen Lars i Gribeckstug(an); hvardera 32 s (sk). — Sold.(aten) Rasks ä. Kerstin i Markstug(an); ä. Kerstin i Bresäter; 84 årige gubben Carl i Logölet; af(s)k(edade) sold.(aten) Åfeldts hustru i Rösslebo; p.(igan) Anna i Tiblenäs; 83 åriga ä. Karin i Löpsjötorp; ä. Kajsa i Vrå; sold.(aten) Hindbergs ä. i Nimtorp; husm.(an) Anders i Tiblenäs; ä. Kajsa i Gropen; husm.(an) Eric hos sold.(aten) Vallgren; ä. Jngrid i Skuttstug(an); ä. Jngeborg i Hvithella; a vita fl.(ickan) Kajsa i Djula-grindstug(an); sängl.(igande) hustru Anna i Gribeckstug(an); hustru Stina i Skräptorp; hvardera 24 s (sk). — Of.(ärdiga) dot.(tern) Anna i Pehrstorp; ä. Anna i Skirtorp; ä. Maja i Fårnäs; ä. Maja i Kaflinge; ä. Anna i Rösten; p.(igan) Anna i Qvabben; ä. Anna i Skräptorp; blinde man i Nybygget; ä. Anna i Fäboda; afsk.(edade) Corp.(oralen) Södergren; ä. Maja i Karinbo; ä. Maja i Duf(e)h.(olms)hagstug(an); ä. Jngrid i Mostug(an); hvardera 16 sr (sk). — Desse 46 personer fingo nu 28 R(dr) 32 s (sk).
Titlslånd för inmutaren eller hans rälts-innehafvare att, under förbehåll af den rätt, jordegaren tillkommer .och annan inmutare hafva kan, med arbete belägga och, <så länge grufvedriften i behörig ordning underhålles, sig tillgodogöra den angifna fyndigheten, hvilken till belägenhet, art och öfriga beskaffenhet skall, i enlighet med de inkomne handliugarne och förevisadt prof, der sådant blifvit infordradt, noggrannt beskrifvas; 2:o) den benämning, hvarunder gruf-anläggningen från andra dylika skiljas må; 3:o) tiden, från hvilken, på grund af skriftlig anmälan eller aflemnadt mutbevis, inmutningen gäller; så ock 4:o) föreskrift för inmutaren att, inom två månader från mutsedelns utfärdande, låta densamma kungöras i kyrkan till den socken elier församling, der fyndigheten är belägen, vid äfventyr af inmutnings-rällens förlust, om annan sig dertill anmält innan kungörandet sedermera sker. §• 8. Ej må en mutsedel lyda å (lere, på särskilta ställen befintliga fyndigheter, eller, i fråga om en och samma fyndighet, som i berg eller jordlager blifvit anträffad, gälla för större fält deraf, än som med arbete i stadgad ordning belägges. §• 9. Inmutning af varp medförer ej rätt till den grufva, hvarifrån varpet blifvit upphemtadt; men med inmutning af grufva följer rätt till varp, som befinnes eller varder liggande inom grufvans utmål och ej förut genom inmutning särskildt försvaradt är. §• 10. Hafva (lere inmutare, hvar för sig, erhållit mutsedel å samma lyndighet, lillkomme inmutnings-rätten den, som sig dertill först anmält, i den ordning 3 och 4 §§. stadga, så framt han derjemte inom behörig tid fullgjort föreskriften i mutsedeln om dess kungörande.
För allt en half procent å de summor, hvilka till utvexling blifva genom Länens Styrelser, emot behörig säkerhet, såsom förskott reqvirerade, men, hvad Götheborgsoch Bohus Län serskildt beträfFai', .* procent; och eger Banco-Styrelsen för öfrigt ej någon befattning, hvarken med remissernas framoch återsändande, eller controlen på medlens behöriga begagnande, hvilka åtgärder på Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvandes omsorg allena ankomma, i händelse de, till båtnad för rörelsen i deras Län, finna för godt att ifrågavarande uti Rikets 1 tänders Bank öppnade utväg begagna. I öfrigt är, för möjligaste underlättande i denna delen, i följd al Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Dess och Rikets StatsContoir, af den 22 Maji 1819, sådan anstalt fogad, att, om Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till Kongl. Stats-Contoiret med Posten till omvexling insända 1 ä 2000 Rdr, blifva nya Småsedlar till enahanda belopp med omgående Post dem tillsända; hvarefter, och sedan antingen större Sedlar eller förslitna af mindre valeur blifvit vid Landtränterien härföre invexlade, dessa åter kunna till Kongl. Stats-Contoiret insändas för att utbytas emot nya, samt dermed io Banco-Utsh:s Memorial, N:o fortsättas successive, i den nion behofvet brafver. (Lika lydande nied B:co-RegI. af Sr i8a3, 4 §•
De, hon i vår stad tillvann sig, fingo sitt vackraste uttryck i den anslående minnesfesten, vid hvilken fröken H. AVidmark tolkade de minnesgoda vännernas känslor i ett af henne författadt poem af följande innehåll: Samlade i dag att minnets runa Rista öfver vän, som hädansofvit, Talar skaldens ord till våra hjärtan: » Ej med klagan skall ditt minne firas, Ej likt dens, som går och snart skall glömmas; Som en afton gråter dagg om sommarn, Full af glädje, ljus och lugn och sånger, Och med famnen sträckt mot morgonrodnan. » Väna Amanda, Så må vi blanda Saknadens tårar med ljus och med sång. Dräpa må klinga, Tonerna svinga: Hell vare dig, som vi älskat en gång. Hän öfver tingen Lyfte du vingen Upp till en skönare, ljusare sfer, Frigjord från banden Höjde sig anden, Sörjande vänner du lämnade här. Men fastän gåfvan Bördats från ofvan Utaf de allvise gudar igen, Minnet förklarar Skönt och bevarar Allt hvad du var såsom konstnär och vän. Ädelt du tänkte; Geniet skänkte Ymnigt dig gåfvor af skönaste slag, Lärde dig skatta K o n s t e n och fatta: Stor är blott den, som kan glömma sitt jag. Klart var ditt öga: Stoftet så föga Själen berört, som sig speglade där. Ljus var din panna: Rena och sanna Bodde därinom af tankar en här. Rikt var ditt hjärta: Glädje och smärta Kunde ju vännen så tryggt dig förtro, Fel du förglömde, Hårdt du ej dömde, Kärlek spred värme och ljus i ditt bo. Härligt är lifvet Den det blef gifvet Att kunna älska och älskas som du! Ljuft är att tänka: Döden kan skänka Lifvet igen mera härligt ännu! Vän, som vi mistat! Runan, vi ristat, Tolkar den kärlek dig ägnats en gäng. Kärt i vårt sinne Lefver ditt minne, Lefver i glädje, i ljus och i sång. H. G. S. Iduns byrå och expedition hållas under månaderna j u n i — a u g u s t i öppna hvarje söckendag k l. Bara prosa! Af Laura Fitinghoff.
För att ej uppehålla tiden, vill jag blott hafva äran nämna, att jag till alla delar instämmer med Herr Grefve De la Gardie och Herr Munck af Ro. sensköld, uti hvad de i sjelfva hufvudsaken, eller om medel till StenkolsVerkets upprätthållande anfört, och vågar jag i öfrigt fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den stora ekonomiska nyttan, att, så länge 524 Den 29 Maji, Stenkolsverket bibehåIles vid magt, eldoingsämnen i Skåne nedsättas minst 25 procent, emot hvad de förut kostat, sorn ock derpå, att, i händelse af Inrättningens förfall, minst 4 å 500 personer komma att blifva utan bergning, hvilka nu derstädes äga dtras uppehälle. Herr Munch af Rosensköld: I anledning af hvad Friherre Cederström nyas yttrade, önskar jag, att han vill uppgifva, i hvad delar jag citerat halfva meningar. Grefve Mörner, Carl Stellan: jag förenar mig äfven med Grefve De la Gardie och Herr Rosensköld, i synnerhet som jag tror, att det för Fäderneslandet medförde stor skada, 0111 Stenkolsverket finge förfalla; men då jag känner. att 3 S(ånd bifallit Betänkandet, och en åtérremiss således skulle vara utan ändamål,samt Grefve Piper, som väckte motion i detta ämne, ej yrkat någon ändring uti Utskottets beslut, utan tvärtom tyckes med detsamma vara nöjd, så skulle jag för min del vilja tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att vid förevarande Betänkande låta bero. Herr Munck af Rosensköld: 1 händelse 3 Stånd redan bifallit Betänkandet, som Herr Grefve Mörner yttrat, har jag ingenting vidare att tillägga; mew anhåller, att detsamma då endast må läggas till Handlingarne, samtder-ä vid icke beledsagas af Ridderskapets och Adelns bifall. Den 59 Maji. 525 Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf'.
Vidkommande åter frågan om de öfriga till indragning föreslagna afgifternes uppbärande för Statens räkning; så, enär inskrifnings-penningarne och sventjenare-afgifterne, hvilka af Arméens gemenskap vid antagandet erläggas, samt afskeds-penningarne, som samma gemenskap jemväl i betala, icke kunna beräknas utgöra mer än omkring 220 r:dr årligen, anser Kongl. Maj:t en dylik inkomst-titel, föranledande uppbörd och redovisning ifrån samtlige regementen, med skäl kunna eftergifvas, och soldaterne ifrån berörde afgifters erläggande befrias; äfvensom föreskriften i Kongl. Förordningen den 31 December 1689 om afgift till Krigsmans-kassan af vissa gåfvor och pensioner synes kunna upphäfvas, enär, efter de i sednare lider meddelte Förklaringar, tillämpning deraf i högst få fall kan ifrågakomma, hvadan ock, enligt den uppgjorda beräkningen, i medeltal för tio år endast 3 ndr 36 sk. Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. N:o 27. 3 rsl. under denna titel kassan tillflutit; och vill Kongl. Majit alltså härmed föreslå Rikets Ständer, det nyssnämnde 3:ne afgifts-titlar malte för framtiden upphöra. Beträffande sedermera Avancements-penningarne, Rusthållsafoch tillträdes-afgifterne, En-per-mille-afgiflen, Burskaps-afgiften samt afgifterne för Ärftliga och Ordens-xärdigheler, äfvensom utnämningar till Rikets högsta värdighet, så medförer uppbörden af dessa inkomster betydligt besvär och vidlyftighet, i anseende lill de mångfaldiga särskilda redovisningar, som deraf föranledas, i hvilket afseende, hvad särskildt en-per-mille-afgifteu angår, må aumärkas, hurusom för uppbörden deraf erfordras, att vederbörande Domhafvande skola, på grund af Lagfarts-prolokollerne, för hvarje ting meddela förteckningar å dervid första gången uppbudne fastighetsköp, hvarefter de belöpande afgifterne, som icke kunna å debetsedlarne uppföras, blifva föremål för särskild debitering och uppbörd.
Jag har redan i förra plenum yttrat, att det är likgiltigt om afgifterne å några artiklar äro för höga, men det är ej likgiltigt, om Riksens Ständer till Kongl. Maj:t öfverlemna en tulltaxa , som är orimlig i sina detailler. jag bestrider således hvad Friherre Wrangel sednast yrkat. Grefve Lagerbjelke: Ehuru jag för min del vågar tro. att denna tulltaxa ej skulle vara så orimlig, och utan all calcul uppfattad, emedan Utskottet gjort sig all möda, att efter dess insigter göra den riktig och conseqvent, vill jag dock ej påstå dess felfrihet, ej eller bestrida Friherre Cederström» mening, att Ridderskapet och Adeln bör taga under pröfning i synnerhet de artiklar som kunna vara för högt uppsatte. Skulle deremot taxan från början Varit orimlig, tror jag knappt att det vöre möjligt för Ridderskapet och Adeln, att in pleno göra den rimlig. Herr Grefvin och LandtMarskolken hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade jsen 20 Augusti /. m. gilla den S Lavetter af Utskottet föreelagne inkommande Tuliprocent. Ropades Ja. ”Lera, alla slag; Inkommande Tuliprocent ”1. Utgående Tuliprocent i.” Friherre Wrangel:' Månne ej skillnad borde göras för eldfast lera* Sådan finnes vid Höganäs till stor mängd. Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om någon skillnad borde göras för eldfast Lera. Ropades Nej, ”Ljus, Vax, Gula; Inkommande Tullpro”cent 50. Utgående Tuliprocent 1.” ”Ljus, Vax, Hvita eller af Spermaceti; Inkommande Tuliprocent 30; Utgående Tull”procent 1." Grefve Spens'. Uti Bevillnings-Utskottets förslag, i afseende på ljus förekommer en liten principslöshet. Det är stadgadt för gula vaxljus 50 procent och för hvita vaxljus 30 procent, Således en betydligt högre tull för de gula.
Deremot tycker jag mig kunna ganska klart inse de olägenheter, som skulle följa deraf, alt Ständerna på förhand fattade beslut i en fråga, sådan som denna, hvilken både är invecklad och sammanhängande med andra, som jemväl borde tagas i betraktande. Om R. o. Ad. återförvisar denna punkt, så vore väl skäl, alt när vi komma lill de öfriga, der Frih. Tersmeden förmenar att tillgängarne skola tagas, äfven återremittera dem. Men om Ståndet på förhand beslutar, att 1,000,000 R:dr skall användas såsom kreditiv åt Hypotheks-föreningarne, så är det ju gifvet, att man derigenom binder sina händer i afseende på de följande punkterna. Skulle då Ståndet .finna något annat föremål lika väl, som det ifrågavartde, förtjena anslag, så kunde det ju hända att man öfverassignerade eller ansloge medel, hvartill inga tillgångar funnes. Om likväl R. o. Ad. icke deslomindre skulle vilja nu genast medgifva ett kreditiv för nämnde ändamål, så bör, efter min öfvertygelse, det vilkor dervid fästas, att medlen icke få tagas af blifvande bankovinst. Dock skulle härmed ingenting vinnas, så framt man icke jemväl vore betänkt på hvar medlen skola tagas. BankoUtsk. har nemi. icke upgifvit det, och om dess härvar.-de ledamöter icke heller kunna lemna någon anvisning, så att R. o. Ad. derigenom får kännedom om tillgångarnes beskaffenhet, så lärer del blifva omöjligt att taga, der ingenting finnes. För min del kan jag följaktligen icke afstå från den önskan Den 17 Juni e. rn. 267 jag hafi äran framställa, ali nemi. punkten malle varda till Ulsk. återremitterad. Derigenom lemnäs Ulsk. fria händer att anvisa, huru det ifrågasläUda krediti vet för Hypotheksföreningarne skall kunna åstadkommas. Då de inom Utsk. hafva mäktiga förespråkare, .behöfver man icke frukta, att deras bästa skall der åsidosättas. Frih. Tersmeden:
Derest Bonde-slåndet vidblifver detta sitt från de öfriga Ståndens skiljaktiga beslut, föranledes följande omröstning: 41:o. Den som vill att, i öfverensstämmelse med Utskottets af tre Stånd antagna förslag, Kott. alla slag, skall vid införsel åtnjuta tullfrihet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antagas för Kött följande, af Bonde-ståndet beslutade, tullbestämmelser: Inf. -tull. Saltadt 1 centner 1 R:dr Andra slag ... 1 centner 3 » Leksaker. Den af Utskottet för Leksaker eller Niirnbergerkram: af trä eller sammansatta ämnen, med eller utan betsning, målning eller lakering, föreslagna införselsafgift af 1 R:dr 50 öre skålpundet, har blifvit bifallen af Bidderskapet och Adeln, Presteoch Borgarestånden, men Bondeståndet har bestämt denna afgift till I R:dr 70 öre skålpundet. Såvida Bondeståndet vidhåller denna sm skiljaktiga mening, måste följande omröstning eea rum: O Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. 27 42:o. Den som godkänner Utskottets af tre Stånd bifallna förslag att åsätta Leksaker eller Niirnbergerkram: af trä eller sammansatta ämnen, med eller utan betsning, målning eller lackering, införselsafgift af 1 R:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ständcts beslut, införselstullen ä nämnde artikel till 'I R:dr 70 öre skålpundet. Utskottets förslag om tullfrihet vid införsel af Lin, ohäckladt och häckladt, har bifallits af Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-stånden. Bondeståndet har deremot beslutat att införselstull skall åsättas ohäckladt Lin med I R:dr 50 öre och häckladt Lin med 3 R:dr per centner.