Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som emedlertid berörda pensionsanstalt bildats och underhölles endast genom kontanta tillskott af delegarne, hade följaktligen insältningarne mäst bestämmas till så högt belopp, att få personer kunnat af inrättningen sig begagna, hvadan ock af Sveriges hela läkarepersonal allenast 45 för närvarande vore delegare deri. Då under sådane förhållanden det vore alt befara, det nämnda anstalt snart lomme att upplösas, har motionären, lill förekommande häraf, föreslagit, att rikets ständer måtte till understöd för merberörda pensions-inrättning för svenske läkare samt deras enkor och barn för en gång anvisa en summa af 20,000 r:dr banko; varande, såsom skäl för dylikt anslags medgifvande,bland annat, åberopadt det belvdliga statsbidrag, som utginge lill pensions-anslalterna för militäre och civile embetsoch tjenstemän. Då motionären vid sin berörda framställning icke bifogat närmare upplysningar rörande ifrågavarande pensions-inrältnings organisation, dess kapital-behållning och påräknade årliga inkomster, grunderna för pensions-beloppens bestämmande med flere förhållanden, hvarom kännedom erfordras, för att med tillförlitlighet bedomina hehofvet och lämpligheten af del föreslagna statsbidragets beviljande, har Utskottet, med hänsigt lill ärendets outredda skick, funnit sig böra hemställa, att motionen ej må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. Allmänna Indragnings-staten. 8:0
I marginalen har antecknats: N:o 6. — 1 Det förtjänar påpekas, att den omständigheten, att det i protokollstexten uppgives, att ett anförande eller ett memorial ingivits skriftligt, icke behöver innebära, att det är självklart, att det återfinnes bland bilagorna till protokollet. Ej ens då det i protokollet uttryckligen angives, att ett yttrande är bifogat, är det säkert, att det verkligen blivit bilagt protokollet. Den, som fört protokollet, kan hava infört yttrandets innehåll i protokollstexten utan att bifoga originalet. Jfr exempelvis advokatfiskal Falkmans yttrande å sid. 41. Huru saken ordnats, måste i varje särskilt fall undersökas. Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll Å sid. Å sid. Ä sid. Ä sid. Å sid. Å sid. Å sid. Ä sid. Å sid. Ä sid. Å sid. Bilaga 6, som tydligen egenhändigt skrivits men ej undertecknats av Törneblad, har av denne formulerats som om den skolat ingå i den löpande protokollstexten, och börjar: »Häradshöfdingen Törneblad anmälte: att vid ...» o. s. v. Törneblad har själv i bilagan utlämnat titeln Herr framför Häradshöfdingen. Clason har vid utgivningen sammandragit protokollstextens ingress och början på Törneblads bilaga. 48—49: Friherre Cederströms skriftliga anförande, egenhändigt författat men ej undertecknat. 54: Biskop Tingstadius’ yttrande, egenhändigt skrivet, men ej undertecknat. 57—60: Häradshövding Törneblads förslag, egenhändigt författat, men ej undertecknat. 60—61: Assessor Gahns förslag, egenhändigt författat, men ej undertecknat. 62—65: Assessor Gahns skriftliga anförande, egenhändigt författat, men ej undertecknat. Denna bilaga föreligger i trenne tydligt skilda delar, vilka var för sig påtecknats såsom hörande till protokollet den 22 sept. 1810. Den första delen omfattar stycket fr. o. m. orden I RegeringsFormens 81 § (sid. 62) t. o. m. orden näst föregående §§ föreskrifva (sid. 64).
StatsKont. anvisade, må, »efter erhållna reqvisitioner och anställd granskning af »derför aflemnade verifikationshandlingar, K. StatsKont. »af Riksg.Kont. godtgöras; »3:o) att, beträffande särskildt utbetalningarne af de »RiksStms och Utskms Sekreterare, samt Kansli och »Vaktbetjening tillerkända arfvoden och traktamenten, »dessa utbetalningar må verkställas i enlighet med spe»cifika upgifter å bemälde betjening, undertecknade, för »RiksStm, af hvarje Stånds Talman och för Utsk:n af »hvarje Utsk:s Ordf:de; och »4:o) att, då tillfälliga utgifter, som till riksdagskost»naderne måste hänföras, inom RiksStm eller Utskm »förekomma, räkningarne derå böra, före desammas liqvi»derande af Riksg.Kont., varda attesterade af veder»börande Talman eller Utsk:sOrdf:de». 2:0. Då den ersättning för de ökade riksdagskostnader, som Hr Landtm, och Hrr Talmän få vidkännas i och för utöfningen af sina magtpåliggande befattningar såsom RiksStms Ordf:de, vid föreg:de Riksdagar blifvit af StatsUtskrt föreslagen till följd af derom inom RiksStm väckta motioner, får jag, med ani. häraf vördsammast hemställa det R. o. Ad. behagade, i öfverensstämmelse med hvad vid sednaste Riksdag skett, förelägga StatsUtsk.-t att upgöra ett, för närv:de Riksmöte lämpligt, förslag till sådan ersättnings utgående till Hr Landtm, och de öfriga RiksStms Hrr Talmän. Dessa motioner remitterades till StatsUtsk:t. 134 Den 9 November. Hr Edelsvärd, Adolf Wilhelm: Den af Hr Brakel, Mauritz, nyss väckta motionen om Helgeandsholmens förskönande, har jag åhört med största intresse, och, instämmande deri till alla delar, anhåller jag, att de framställningar, jag ämnar göra, måtte på intet sätt anses motverka densamma eller motarbeta ett snart utförande af sagde arbete.
Hörer till Baaco-Utsl:s Memorial, N:o 79. Bil. till Bcmco-Utskottets Memorial N.o 'jQ. if Bil. N:o 4- Förmulairé till föreslagna nyd Vtåa-altester. O Sorn N. N. anmält sig vara sinnad attj åf sina på Vågen härstädes förvarade Effecter, hos Rikets Höglöfl. Ständers LåneBank (härvarande Lårie-Contöir) beläna ooo Sk#, oo L#, oo # Bruks-Stångjern. (Bergsmans-jern, Barid-jern ö. s. v.), så förbinda vi härmed oss* en för alla och alla för eri, att ansvara, det förenämnde qvantum Bruks-Stångjerri (Bergsmaris-jerri, Bandjern o. s. v.) skall, till Bankens säkerhet, å Vågen qvarhållas och, utan Låne-Bankens (Directionens af Låne-ContöireG) skriftlig^ tillåtelse, hvarken större eller mindre del deraf till Pailt-egaren eller hagon aririäri; éhö det vara må, utlemnas, förr ari denna Attest, med Låne-Bankens (Directionens äf Låne-Coritoiret) åteckriadé bevis> att det härå upptagna Låri blifvit till fullo hetaldt, återställes; hvilket försäkras. — Stockholms (Götheborgs) Våg-Gontoir deri 18 Biri. till Riks. St. FormXdaire litt Förnyelsc-Bcvis. Alt N. N. för sin räkning och till Bankens säkerhet ännu liar qvarstående här & Vågen de ifrån Bankens pant-rättighet hitintills icke relaxerade 000 Sk#, 00 L#, 00 # af (det qvantum af 000 Sk#, 00 L#, 00 #■ Stång-jern) (Bergsmans-jern, Band-jern o. s. v.), hvari Våg-attest lill belåning i Rikets Högloft.
Intet sade d e, blott sögo in d e n ä l s k a d e med sina blickar, — blickar stela af förtviflan. Oeh dock förstod icke m o d e r n ä n n u, att döden stod bredvid. S å k o m m o rosslingar. » Nils, hvad är detta, s ä g? » Modern såg u p p i vild förvåning. » Ar det, k a n d e t? Bidrag Linge. mottagas med tacksamhet. LOGOGRYF. Hård bar striden stått Om mig lilla ting, Om mitt vara eller icke vara. Bullret däraf nått Hela jorden kring, Undantaget hvarest folk gå bara. Som en lifssak må Jag ock aktas på, Ty, om något formfel är begånget, Strax jag gripes till. Och jag jämka vill, Att det skeft är rättas under tvånget. Kvinnan, säger man, Svärmar för mig mest, Men bland Adams söner finns ock mången, Under hvilkens väst Jag ock svärmarn fann, Och som nu är i min boja fången. Utaf nio bitar brukar jag bestå; Formar du dem rätt skall du utaf dem få: Hvad man nämna kan som ett heligt rum, Samt hvad där man ofta nog lår se. Fisk, om hvem det sägs att han just är dum. En, åt hvilkens upptåg man plär le. Hvad som ofta nog prydde köksans kind. Hvad som föll från trädet, ruskadt utaf vind. Hvarmed du ej bör öka börda tung. Mejerskans förtjänst, om den lyckats har. De lutade sig b å d a öfver d e t hvita, afsmalnade ansiktet. Skummet bubblade ut ur munnen. En liten s u c k. Oeh d e n tröstlösa s m ä r t a n, den frätande längtan — längtan efter ett litet oskyldigt b a r n, i hvilket h o n ofta u n d r a n d e Namn på en som blef hustru åt en kung, Fast en sådan ställning pröfsam var. Säg, hvad furan dolt uti klippans famn. På en fager blomma lika fagert namn. Hvad han får, den man, som med kedja fäst, Vid galérens spant, tjänar af sin skuld. Hvad af rosshud gjord skall dig tjäna bäst.
Den 13 J a n u a r i i f. m. gen lag; men jag tror, att vid det tillfälle, som här är så mycket omtaladt, det hade varit vida bättre att utfärda StatsObligationer, än att beröfva enkor och fattiga barn hvad de hade. Tåg kan aldrig gå in på den regeln, aLt ändamålet förädlar medlen. Jag kan således aldrig gilla, att man fråntog enskilta, hvad med rätta dem tillhörde. Af livad en Talare här anfört, är bevist för alla de öfrige, att en lag behöfves; af honom är så klart bevist, att alla måste stå underrätt, alt jag anhåller 0111 Herr Grefvens och LandlMarskalkens proposition till erkännande af nödvändigheten utaf denna lag. Herr Cederschjöld: En värd Talare har menat, att Bankens förhållande mäste stadgas genom Civillag, emedan eljest Konungen icke kan uppfylla dess i 16 ,$“• Regerings Formen uppdragna kall, alt skydda hvar och en enskilts lagliga rätt. Men jag finner 1.6 §. vid detta tillfälle föga tillämpelig. Dessutom får jag erinra, alt 16 §. har sina undantag, t. ex. uti 35 §, hvarest Konungen är berättigad att utan ransakning och dom endtlediga Embetsman från deras sysslor, hvilket naturligtvis är ett afliändande af egendom, lös eller fast. Hvar och en§, som är i strid med ett generelt stadgande, måste derföre anses som ett undantag; och ett sådant undantag vore, om man så ville, äfven 72 §. En Den i3 Ja nu nr i i f. m. En annan Ledamot har sagt, att det blott vore realisationens fiender, sorn kunde sätta sig emot denna lag. Denna anmärkning drabbar ej mig. Jag är bland de äldste, 0111 icke den äldste, af dess vänner. Jag har alltsedan 1815 alltid drifvit den meningen, och jag kan ej misstänkas att hafva ändrat öfvertygelse. En annan ledamot har derföre beklagat, att sjelfva Realisationens vänner så låtit förblinda sig. Jag vill ej begagna samma vapen emot honom; och framtiden må visa, hvilken af oss nu är svagast på synen.
St. antagna ändring af Reg.F:ns 60 §. R. o. Ad. antog det framställda förslaget lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Vid förnyad föredragning af Const.Utskts den 4 dennes på bordet lagda mern. N:o n8, med anledn. af RiksStrns yttrande rörtde Const.Utsk.-s mern. N:o 87, blef den uti mern. föreslagna voter:s-propos. af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs ånyo Const.Ulskrs den 4 dennes på bordet lagda mern. N:o 119, med anledn. af åtskilliga till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsändring. Delta betänk, är så vidlyftigt och så svårt att taga reda på innan det blifvit tryckt och man följaktligen kan taga det hem till sig, der man halsin fullständiga samling af Const.Utskrs betänk.-n, ibland hvilka det, såsom jag tror, knappast är något, utom deehargebetänk. som icke här blifvit vidrördt, alt jag nödgas, ehuru ogerna, begära det på bordet. Hr Rosenblad, Bernh., förenade sig med Hr von Hartmansdorff. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att Coust.Utsk:s mern. N:o 119 till följe af tvänne ledamöters begäran komrae att blifva hvilande på bordet. Vidare föredrogs BondeSt:s den 4 dennes på bordet lagda prot.utdr. af den 4 dennes, med inbjudning till MedStånden att jemte BondeSt. förständiga förstärkta StatsUtsk. att anställa voteringar rört de handelsoch sjöfartsfonden samt vissa bevillningsmedel ingående till Riksg.contoret. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag skulle emot det nu upplästa prot.utdr. vilja göra den erinran, att det synes mig vara något stridande i formen, att BondeSt. öfverlemnar till R. o. Ad. nära nog ett discussionsprot. ifrån dess cancelli rör.de Ståndets beslut att verkställa votering öfver vissa anslagsfrågor.
Likaledes ansågs den med »furuoch grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan», samt åtskilliga andra trädeffekter sammanförda artikeln Sparr ar höra i taxan särskildt upptagas med bibehållande af den der rörande dessa effekter nu förekommande anmärkning samt med en underafdelning, innefattande dels staketstolpar, hvilka, jemlikt nådigt beslut den 11 Juni nästlidet år, nu äro tullfria, då de icke hålla öfver 6 fots längd, men af 12 fot i längden böra såsom sparrar tullbehandlas, dels ock så kallade Sleepcrs af 9 fots längd, om hvilkas tullbehandling fråga nu jemväl blifvit väckt. Och syntes, med afseende å sistnämnde tvänne trävärueffekters beskaffenhet, grunden för deras tullbehandling lämpligast böra hemtas från hvad som nu är stadgadt, för artikeln sparrar, med den modifikation, som betingades af det ringare värde, som sådane effekter af mindre längd ega, och i öfverensstämmelse härmed följande tullbestämmelser antagas: Sparrar af furu och gran, af mindre tjocklek lin 6,e tum midtpå: Af 12 fots längd eller deröfver ... 1 st. 20 öre. Af ringare längd, derunder inbegripne så kallade Sleepers och Staketstolpar 1 st. 5 öre. A Bands takar af furu och gran om 15 å 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan är nu bestämd en tullafgift af 50 öre per tolft. Ämnade att sönderklyfvas till band å trädkärl, äro de, likasom spirorna, unga, ej afbarkade träd och kunna vara längre eller kortare, men äro af ringare diameterdimension än de förenämnda. Det kunde derföre göra tillfyllest att bestämma skilnaden dem emellan efter diametern i lilländan, så att ifrågavarande trädvaruartikel, som nu är sammanförd med »läkten’) samt »båtshaksskaft och bärlingar», blefve, med uteslutande jemväl af orden: »af furu och gran», enär bandstakar af annat trädslag möjligen någon gång skulle kunna ifrågakomma till export, särskildt i taxan upptagen sålunda:
Propositioner. hvilka uti alla vederbörandes och en tillkallad Jägeri-Betjents närvaro borde förrättas, sedermera insändas till Kammar-Collegium , sorn ägde, att med underdånig berättelse om förloppet deraf till Kongl, Maj:t inkomma , samt då tillika anmärka, om vid de haline undersökningarne, Hemmansegare till någre Jagbackår yrkat ägande rätt, på det sådane anspråk kunde till laga utförande förvisas, men med de öfrige Jagbackarne efter omständigheterne förfaras ; så har Kongl. Majits och Rikets Kammar-Collegium, till underdånig åtlydnad häraf, efter det berörde undersöknings-handlingar hunnit till Collegium insändas, och alle vedei börande blifvit uti målet hörde, medelst skrifvelse den 13 September 1813, en sådan berättelse, beledsagad med hvad Collegium för dess del i frågan kunnat hafva att andraga, i underdånighet afgifvit, äfvensom Kongl. Majits Befallningshafvande i Länet, efter af Handlingarne undfadd del, med underdånigt Utlåtande i ämnet inkommit. Utaf hvad Handlingarne i detta mål vidlöftigt innehålla har KonglMajit inhämtat, att ifrågavaraode så kallade Jagbackar kunna hänföras under fem klasser. 1:0. Sådane, som dels redan äro med sicog beväxte, dels efter sin beskaffenhet till trädplan: tering och skog-växt mäst anvandbara. 2:0. Sådane, sorn alltid begagnats till Kongl. Maj:ts och Kronans egendomar, dertill finnas behöflige och inom deras rågångar äro inneslutne. 3:# Konungens Nåd. Sådane, hvartill åtskillige Personer yrkat fri ägandeoch disposltions-fätt. 4:0. Sådane, sorn kunde vara lämplige till Fjerdingsmans Boställen. 5:0. Alla Öfriga Jagbackar i Fänet, hvilka gro så beskaffade, att endast rättigheten till rrsuhlbetet derå efter tillstånd eller urminneshäfd blifvit af angränsande Hemman yrkad.
Behållning för Statsverket 1,800,000: —• —1 Aflöningar och omkostnader förslags■yis ••*••••# ^00,000: —■ 2:0 Salu-Accis af Städerna 3:o Postmedel. Enligt Rikets Ständers underdåniga anhållan vid sista Riksdag, äro förslag till nya Taxor för alla Post-Contoir i Transport 2.212,000:- — Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. « Transport Riket uppgjorda, åsyftande icke någon förhöjning i inkomstens belopp, utan blott en jemnare fördelning af porto-afgifterna. Dessa förslag komma att till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas. Med afseende å de förbättrade anstalter vid Postverket, som af omständigheterna påkallas, och dender af härrörande tillökning i omkostnaderna , föreslår Kongl. Majrt följande beräkning af Postmedlen : Behållen inkomst j^.ooo: Aflöningar och omkostnader förslagsvis . 210,000: 4.0 Charta?-Sigillatce-medel beräknas med de jemnkningar till säkrare Controll, som erfarenheten vid handen gifvit, att inbringa 5:o Brännvins-afgifter upptagas i medeltal af hvad de, en Transport - N.o 2. 131 2,212,000: 35o,ooo: 3oo,ooo: — 2,862,000: — i32 Kongl. Maj ds Nådiga P ropos. Transport ligt nu gällande grunder, under de föregående åren inbragt, till Kongl. Majit fäster Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet på nödvändigheten, att dels genom förändrade föreskrifter, angående brännvinsbränningens utöfning, dels genom förhöjd beskattning på tillverkningen, consumtionen eller försäljningen af brännvin, söka inskränka det omåttliga och förstörande bruk af denna vara, som, i följd af öfverflödig tillgång, de senare åren egt rum; och Kongl. Maj.t anser den förhöjda inkomst, som härigenom beredes, kunna och böra användas till motsvarande nedsättning af deskatter, som äro för jordbruket mest tryckande. 6:0 Restantier.
För försvarsverket till sjös hafva Rikets Ständer, utom de under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel uppförda anslagssummor, beviljat nedannämnde, till utgående under 3:ne år, anvisade anslag, nemligen: 1:0 för fortsättning af dockbyggnaden i Carlskrona, Ett hundra tusen Riksdaler, eller Trettiotre tusen trehundra trettiotre Riksdaler 16 skillingar årligen; 2:0 till anskaffande af en hydraulisk press derstädes, Sex tusen Riksdaler, eller Två tusen Riksdaler årligen; 3:o för nybyggnad af Krigs-ångfartyg och ångkraftens användande på andra, Flottan tillhörige, fartyg, Trehundra tusen Riksdaler, eller Ett hundra tusen Riksdaler årligen; 4:o För ytterligare anskaffande af bombkanoner och projectiler, Femtio tusen Riksdaler, eller Sexton tusen sexhundra sextiosex Riksdaler 32 sk. årligen; 5:o för Jlintlåsgevärs förändring till slagkrutsantändning, Femton tusen Riksdaler, eller Fem tusen Riksdaler årligen; och 6:0 till fullföljande af planen för fyrarnes ombyggnad och förändring, Ilijr till Stats-Utskottets Betänkande, N:o 314. 5 Åttiofem tusen Sex hundra sjuttiofem Riksdaler, eller Tjugoåtta tusen femhundra femtioåtta Riksdaler 16 skillingar årligen. Ofvanstående serskildte anslag skola, under hvartdera af åren 1845, 184G och 1847, efter Kongl. Stats-Contorets reqvisitioner, af Riksgäkls-Contoret utbetalas med de för året belöpande summor. §. 65. (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden Näs i5G, a3o oell 2G0 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 3oi.)
Med en naiv svärmisk hänförelse tro de på den stora, hjertgripande tragedi, som de i qväll söka illustrera för mängden, och under det de sjungande skrida framåt, är det som tid och ställe förändrades, som de icke vandrade i en franskitaliensk sjöstad, utan på Jerusalems gator följde Jesus af Nazaret till Golgata. Härefter vidtager den rent kyrkliga delen af tåget, inledd af en trupp näpna korgossar, dels i röda kappor med hvita broderier och armarna korslagda öfver brösten, dels andra i sida, hvita drägter, svängande högtidligt fram och åter rikt ciselerade rökelsekar, så att den fina, doftande rökelsen i hvita moln stiger mot den skytäckta himmelen. Omgifna af några kyrktjenare och munkar komma så två prester i fullt ornat, den ena en yngre man med fina melankoliska drag, den andre en ståtlig gubbe, som med sin raka hållning och sitt energiska ansigte kunde gifva en god bild af den biskop Nikolaus, som Ibsen skildrade så mästerligt i sitt drama Kongsemnerne, medeltidens prelat, som ännu i den stund då döden tillsluter hans ögon fattar krampaktigt tag i kräklan och maktens insignier. De gå förbi och styra kosan till templet. Stillheten bland folket tager till, alla stå i aningsfull förbidan – båren med Kristusliket synes, framför den skrider majestätiskt en marskalk, kostymerad – egendomligt nog – i rödt livré och plymascherad, tvåkantig hatt, fullkomligt som en af dessa roccoco-tidens lakejer, hvilka stodo vid ingångsdörrane till de förnämas salonger och anmälde de inträdande. Båren med Kristusliket – en temligen illa utförd vaxfigur – bäres upp i templet och ställes under ett stort svart kors, behängt med hvita, svajande sidenband. En sång afsjunges, och kort derefter återvänder processionen med båren till Mentones katedral. Folkhopen skingras, en stor del följer med processionen genom de trånga gatorna upp till kyrkan, och det är skäl att beledsaga dem för att få en idé om hurudan en katolsk kyrka ser ut en dylik helgdagsafton.
Såsom tillägg till dessa, sålunda meddelade, uppgifter, har Utskottet trott sig jemväl böra upplysa, hvilka §§ uti nuvarande Reglemente, vid uppgörandet af förslaget lill de afdelningar utaf nya Reglementet, som härhos aflemnas, blifvit af Utskottet uteslutna, jemte an led ningarne härtill. Bland de nämnde Aflelningar tillhörande stadganden i i8.|i års Reglemente hafva nemligen följande, såsom fullgjorda, nu mera förtalliU nemligen: i3 § angående öfverlemnandet till Kongl. Maj:ts disposition af Riksgäld s-Con tore Ls fordringar för Städerna Malmös och Ystads låa till kasernbyggnader; 26 §, angående återbetalningen af lånet till staden Jönköping, för dervarande hamnbyggnad; Bih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Baft. 1 2 Stals-UtskotleU Memorial, N:o 2i2. 33 §, angående löne-ersältningarne till följd af Stats Rådets förändrade organisation; 34 §. angående lösen för dagsverksskyldigheten under Marieholms och Cathrinebergs Kungsgårdar; 35 $5, angående löne-ersättning för en Häradshöfding inom Wermland, 36 g, angående inqvarterings-ersättning för Länsmän inom samma provins; 37 §, angående lönefyllnad för Amanuenserne vid Kongl. Bibliotheket. 38 jj, angående ett löneanslag för adjungerade Ledemöter i Kongl.
Ridderskapet och Adeln'. i:o af Herr Friherre Cederström, Anders, hvilken, i afseende på Kongl. Majrts förnyade Legostadga af den 23 November i833, i ista och aldra art., anmärkt, att desse artiklar, sfldane de nu lyda, lemnade utrymme för osäkerhet och obestämdhet, som helt och hållet motverkade deras ändamål, hvilket vore alt förekomma försvarslöshet och brott. För att rätta detta missförhållande, hvilket motionären ansåg kunna leda derhän, att, enligt nämnde artiklars nu varande ordalydelse, hvilken som helst antingen vöre blottställd alt anses såsom försvarslös, eller ock obegränsadt berättigad att lemna försvar åt andre — en anomali, som ingalunda stöde att förena med den tydlighet och bestämdhet, hvilka framför allt borde finnas uti Lagstadganden, — har Herr Friherren, på grund häraf, jemte flere andra i sammanhang dermed utvecklade skäl, föreslagit: att i:a Artikeln i §, 2:a Artikeln 3 och 4 §§• uti förrberörde Nådiga Legostadga mätte erhålla löij ande lydelser i Artikeln r §. ’’Hvar och en, som icke har laga försvar, skall, för att ej ligga ”samhället till last, sådant sig för sk a (fa-. Den har laga försvar, som i n”gått i Kongl. Majrts och Kronans eller allmän tjenst, eller, i enlighet ”med landets lagar eller serskilde privilegier, idkar fria konster, studier '22 Lagsamt Allm. Besv.- och Elcon.-Utslcottens Betänkande, N:o 57j ”'handel, fabriks-rörelse, handtverk, sjöfart eller annat lagligt näringsfång, ”eller jordeller bergs-bruk, antingen såsom egare, arrendator eller brukare, eller bevisligen af föräldrar, anhörige eller andre personer underhålles, eller, enligt församlingens i sockne-stämma yttrade omdöme, är ”känd, såsom den der antingen genom egna medel eller genom arbete elber annan loflig sysselsättning ärligen sig försörjer, eller af allmän barm”hertighets-anstalt vård och understöd njuter.