Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag tillägger* att den Statens egendom, Som snart sagdt här står på spel, att kunna hvarje dag, inom några timmar, gå förlorad, mycket säkert uppgår inalles till omkring 2 millioners värde; att Kongl. Maj:t otvifvelagtigt, genast efter en dylik inträffad olycka, skulle se sig nödsakad lyfta det mindre creditivet, en åtgärd i sanning då, lika nödvändig för Statens behof, som känbar i dess nuvarande financiella ställning, för hvarje skattdragande medborgare; att den rättaste epoken troligen nu är förhanden, att för bästa priset få inlöst de intill förråderne belägne träd husen ^ att allmänna Brandförsäkringsverket, med omkring 8000 R-.dr B:co förlust, i händelse af eldsvåda å Qvarteret Lilla Berget, säkert äft Ven repartiserade till inlösningen af dessa, för det mästa Så kallade trädrucklen; att Göthe-/ borgs Stad äfven troligen inginge i reparation dertill, i den mon dess många dyra publika byggnader, äfven äro blottställde vid ett sådant olyckstillfälle, och slutligen, att för några åf sedan, en enskildt medborgare, tilldess stora förlust blifvit dömd, att utan ersättning, i grund nedrifva och bortföra en honom tillhörig Theaterbyggnad, af det skäl, att detta grannskap, oagtadt ändå något mera aflägset, än de flere hus jag i min motion omnämnt, atM sågs högst äfventyrligt för Kronans förråderj Bil till Ridd. o. Ad. Pr, III Band. ip 29ä Dea 17 April f. 111, då jag tillägger detta säger jag, framstår det för mitt omdöme åtminstone ganska conseqvent, att Riksens Ständer, till det allmännas gagn och bästa, äfven i detta fall, verka på det sätt våra Grundlagar medgifva. I följd af hvad jag har haft äran anföra, anhåller jag ödmjukast om återremiss af Utskottets Betänkande, och att detta mitt anförande måtte blifva de öfrige Respective MedStånden communiceradt, hvarmed jag tror mig hafva uppfyldt, hvad möjligen för mig såsom enskildt motionair i detta fall ålegat.
En värd talare har påstått dst vara orätt att på förhand vilja bestämma ordningen för målens föredragning under en hel riksdag. öm de i4 måna - ic3 Den 6 Eli ra f. ni. der e.f denna riksdag, söm äro förgångna, endast äro att anse såsom preludier eiler motionstid för en hel riksdag, så att vi ännu vöre vid dess begynnelse, så vet jag i sanning icke när vi skola komma till slutet. Det är just för alt komma till ända med sakerna på det sätt, att mål, hvilka ieke få förfalla, må blifva afgjorda, som jag gjort mitt lörsiag. Frih. Cederström har förklarat, att lagstiftningsärendetäro af större vigt än statsregleringsmål. Jag har ingalunda velat uppgöra företrädet dem emellan, utan jag har blott ställt mig till efterrättelse grundlagens ordalydelse, som stadgar att statsregleringsoch bevillningstnål äro af beskaffenhet att de icke få förfalla utan måste afgöras. Deremot förklarar grundlagen uttryckligen, och på flera ställen, att lagstiftningsärenden äro af beskaffenhet att kunna förfalla; då det förblifver vid hvad dittills stadgadt varit. Det är således i fullkomlig öfverensstämmelse sned grundlagens bild, som jag yrkat företräde för beviliningsoch statsregleringsmål. I afseende på det dictatoriska i mina uttryck kan jag icke tro att något annat skulle möjligen kunr/i så anses, än att ordet alla står framför ordet sådana. Om derföre Hr Frih. o. Landtm, täcktes låta utstryka det förra ordet, så att man icke må anse sig mera bunden äa som behöfves för att vinna den af mig föreslagna ordningen; så tordeman i detta hänseende blifva tillfredsställd.
Honom, såsom Konungens högste ombudsman, äligge förnämligast, att föra eller genom de under honom ställda fiskaler, låta föra Konungens talan i mål, som röra allmän säkerhet och kronans rätt, samt att, å Konungens vägnar, hafva tillsyn öfver rättvisans handhafvande, och i sådan egenskap beifra fel, som af domare och embetsmän begångna blifva. § 28. Konungen eger att i Statsrådet utnämna och befordra infödde svenske män till alla de embeten och tjenster inom riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum; äfven utländske män af sällsynt skicklighet må, under iakttagande af de för dylika tjensters tillsättning i allmänhet stadgade vilkor, kunna kallas och befordras till lärareoch läkarebeställningar, äfvensom till militära embeten, men icke till kommendanter i fästningarne. Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd. Till civila embetsmän inom riket och till domare må endast sådane män nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran. Konungen likväl obetaget, att till vetenskapliga beställningar nämna män äfven af annan trosbekännelse. Hvarje departementschef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster, vid de verk och stater, som under de partementet höra. § 29. Till Ärkebiskop och Biskopar, med hvilkas val förhålles efter förra vanligheten, utnämne Konungen en af de tre, som föreslagne blifvit. % 30. Konungen eger att, på det sätt förr öfligt varit, tillsätta kyrkoherde-beställ - 8 KonslUulions-UtskoUets Memorial, M 7. ningar i regala pastorater. De så kallade konsistoriel gäll vare vid deras valrätt bibehållna. § 31.
Att återföra Collegierna och Styrelseverken till deras äldsta form och be - Serskildta Utskottets Betänkanden, skaffenhet, medelst frånskiljande af hvad tid efter annan blifvit tillagdt och förändradr, ar derföre hvad jag, lika med Herr Borgmästaren, tillstyrker, En af tia farliga te stöteStenai: för förbättrangén är derigenom borttagen, jag menar fruktan för nyheten. Orri man låter de i föryngrad gestalt framträdande Verken behålla sina gamla namn, fast de förlorat den vördighet, sorn kan härröra af ett antal Ledamöter kring bordet, finnér jag knappast behöflig!, att förändra någon annan §. i GrundLagen än den /yjde och denna af det skäl endast, att en annan Organisation af RiksRätten blifver i och med detsamma nödvändig, som Coilegförnas Presidentsoch Ledamotstjenster indragas. Herr Borgmästar n Hohn har upptagit det'inkast ,mot den föreslagna Organisationen, som kan förutses, att nemligen våda för d en enskiltes säkerhet kunde uppkomma af en så vidsträckt myndighets öfverlemnande åt en enda person, Sorn den, hvilken skulle tillkomma Dep^rtementsCheferne. Herr Borgmästaren har härvid, till en sådan farhåga? stillande, anfört, att jemte det ingen Embetsman får ostraffadt handla mot Lagarne, så bör det i alla fall vara lika lätt att söka upprättelse af en sorn af flere, heldst Vi uti Grundlagarna hafva en controllayando magt förvarad emot Konungens Rådgifvare och Föredragande. Jag, för min del, anser icke blott Contralien vara bibehållen i lika kraft som hittills, utan finner fast mer, att flen nu föreslagna Styrelseformen innefattar det ipbQ Serskildta Utskottets Bctänkanden. enda medel att göra riktigt gällande i verkligheten den ansvarsskyldighet, som Grundlagens bokstaf utstakar, men som i nuvarande sakernas skick torde oftast vara svår att utkräfva.
Med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt, anser Utskottet sig böra vördsamt hemställa, alt införselstullen å artikeln »Tobak, oarbetad, Blad och Stjelk», må förhöjas till 25 öre pr skålpund. “råd, JernUti sin förr omnämnda motion har inom Vällofl. Borgare-Ståndet Herr Ekelund och Stål-, äfven hemställt, att: till skyddande af den inhemska tillverkningen af Jernoch Ståltråd, för hvilken sednare tillverkning, eller den af Ståltråd, ett större manufakturverk blifvit i trakten af Westervik anlagdt, ifrågavarande nu tullfria artiklar ånyo måtte med införselstull beläggas till ett belopp af 8 öre pr Likaledes har inom Hedervärda Bonde-Ståndet Sven Gustaf Johansson från Jönköpings län, med hvilken Johannes Andersson från samma län, till följd af erhållet uppdrag från åtskillige sine kommittenter, sig förenat, uti afgifven motion yrkat, att, såsom skydd för den tillverkning af Jerntråd, hvilken inom åtskillige socknar af nämnda län utgjorde en väsendtlig binäring, artiken Jerntråd måtte med en införselstull af 20 öre pr ® beläggas. För ifrågavarande artikel, hvilken, enligt 1854 års tulltaxa var belagd med en införselstull af 4 sk. 6 rst.
Landtmätare, förändradt sätt för deras allönande — 4 2 5 — b. 14 Juni b. 4 Juni b. 28 Maj b. 28 Maj » om jäf emot dem, se SkiftesStadgan. » om rätt för dem att vara rättegångs-fullma ktig — 7 4 47 — b. 16 Aug. b. 18 Aug. b. 16 Aug. b. 16 Aug. » se Instruktion. Landtränteri, om bestämmande af Magistrats - personers åliggande vid inventeringar derstädes — a — 405 — b. 14 J uni b. 7 Juni å. 12 Juni b. 4 Juni Svar på återremiss — 8 — 415 — a. a. 9 Juli a. a. 9 Juli a. a. 12 Juli a. a. 9 Juli Laneforss qvarn, nedsättning i ränb. 5 Aug. b. 6 Aug. b. 5 Aug. tan å — 4 4 280 — b. 5 Aug. Lappmarks Ecklesiastikverks medel. se Stats-anslag pag. 42 och Lycksele Skola. Lappmark, Åsele-, om tillsättande af en Distrikts-Läkare derstädes — 8 — 74 — b. 16 April b. 17 April b. 16 April b. 16 April Laske Häradsboer, reglering al mulbetesrätt å Edsmären . — 4 4 119 — b. 17 Maj b. 14 Maj b. 14 Maj b. 10 Maj Lastoch arm-penninqar från b. 25 April b. 25 April b. 26 April Pommern, ersättning för . 1 4 1 86 10 b. 50 April 170 Ytterligare i ämnet — 4 4 90 2 b. 26 April b. 50 April b. 5 Maj b. 5 Maj 174 Laurell, II. J-, gratifikation till . — 4 4 55 — b. 19 Febr. b. 15 Febr. b. 15 F'ebr. b. 15 Febr. Lax och Smör från Norroch Westerbottens
Den är så lätt och enkel, 58 Bil. t. K. M. Nådiga Protos. N:o 43. att elen kan af hvar bonde verkställas, utan minsta. kostnad, då deremot den andra gör biträde af Landtmätare, eller annan lika kunnig person, nödigt, och således medför icke obetydliga utgifter. Den förra är icke underkastad tillfälliga förändringar: den senare åter beror helt och hållet af ombytliga förhållanden. Om man ock toge för gifvet, alt hemmantalen alldrig ändrades, eller att de icke i en framtid, genom ett nytt skattsystem, möjligen kunde komma att aldeles upphöra, oeh det således vore ©tvifvelaktigt, att den nu gällande stängselgrunden, byar och enstaka hemman emellan , alltid egde bestånd; är likväl den händelse ganska tänkbar, att, innom ett bylag, en hemmansegare först låter genom enskifte utbryta sina egor: att vid denna utbrytning, han får till granne en stor lottegare, med hvilken lian då delar stängselskyldigheten; men att sedermera vid nästa enskifte för öfriga bylaget, en vida mindre lott lägges intill hans gräns. Härigenom blir hans förra stängselskyldighet betydligen ökad, och det af ren tillfällighet, utan att hans egen jordrymd undergår minsta förändring. Fordom, så länge man lät egorne ligga i sitt gamla bruk, utan synnerlig omvexling, och följaktligen sällan äskade nå - Bil. t. K, M. Nådiga Propos. N:o 43. 59 gon ny stängsel, kändes föga olägenhet af denna grund för hägnadsskyldigheten; men nu för tiden, där man allt mer och mer vill hafva sina egor afstängda för nya odlingssätt, hafva oräkneliga stridigheter och oredor uppstått. Mångå hafva förorsakat långsamma rättegångar, och skulle en noggran pröfning ske af alla hägnadsdelningar, som ej blifvit klandrade, torde ganska få finnas alldeles rigtiga. Om svårigheten att rätt tillämpa nu gällande Stängsellag, vittna nogsamt de flere frågor om ändringar och förklaringar, som vid sista Riksdagarne varit väckte. Vid 1815 års Riksdag uppgafs ock i Bondeståndet döt förslag, att hägnad skulle efter gamla grunden, delas till hälften*
Detta reglementets bud torde uplysa, hvarföre undertecknad Rosenblad, som vid sammanträdena åren 1841 och 1842 var Inspecterande Fullmägtig, hvardera året tillbragt de begge nästföregående dagarne på Tumba. Herr Prosten har fästat upmärksamhet dervid, att jag vid de ifrågavarande bägge besöken medfört betjent. Orsaken var, att min helsås då lidande tillstånd icke tillät mig att under flere dagar umbära biträde af en sådan. Att foga anstalt om kosthållning för de personer, som i Brukets ärenden komma till Tumba, har ofta för Fullmägtige utgjort ett föremål för svårighet och bekymmer. Antalet är för ringa, att för deras skuld en värdshushållning kunde finnas lönande, och närmaste värdshus är på i mils afstånd. Att ålägga Bruksförvaltaren kosthållningen såsom en skyldighet, eller utan ersättning, låter sig icke göra. Man har derföre sökt frivilligt med honom upgöra öfverenskommelse om öfvertagande af en dylik förpligtelse. Den nu gällande är upgjord den 3 April 1835 och om än prisen (2 R:dr B:co om dagen och 32 sk. för nattqvarter för en s. k. bättre per son, 1 R:dr 16 sk. om dagen och 24 sk. för nattqvarter för en handtverkare, och 32 sk. om dagen och 8 sk. för nattqvarter för en betjent) kunna tyckas dryga, så då likväl kostnaden att sätta sig i ställning att kunna emottaga och i flera dygn herbergera flera personer, icke ersättes af den betalning, sorn kan påräknas och som enligt här under Lit. aa och bb bifogade utskrifter af räkningarne för åren 1841 och 1842 för hela det förstnämnda upgick till R:dr 61: 24 sk. och för det andra till R:dr 89: 8 sk., hafva Fullmägtige endast med möda kunnat förmå Bruksförvaltarne att med detta åtagande fortfara.
Hr Rosenblad: Sedan R. o. Ad. afslagit Utsk:s hemställan i 78 punkten af betänk. N:o 42 och hufvudsakligen bibehållit det gamla Bankoreglementets föreskrift ”om sättet för fyllande af privatbankernas sedelutgifning i fall en eller flere af dezn skulle före nästa (innevarande) riksdag indraga deras rörelse, för att vid octrojtidens slut upphöra,” så är det nödigt att afslå hvad Utsk. här föreslagit, då den hittills varande 124 § helt och hållet tillämpar sig på den förut åberopade §:n. Den tillökning, som kan ifrågakomma bör nemi. blifva sådan som R. St. komma att densamma fastställa i anledn. af det beslut som fattats ang:de 224 §:n hvars nuvande redaktion R. o. Ad. godkänt. Jag anhåller derföre om afslag å denna punkt samt att det gamla stadgandet måtte vidblifvas. Dä nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade afslå hvad Utsk. i denna punkt tillstyrkt, ropades starka ja, jemte åtskilliga nej, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf att han funnit ja hafva öfverröstat nej. Sedan, vid föredragning af BankoUtsk:s utlåt. N:o 60, i anIcdn. af erhållen återremiss, i vissa delar, af Utsk:s betänk. N:o 12, med förslag till reglering af Bankens laneoch kreditiv-rörelse, R. o. Ad. d. 17 dennes, beträffande Utsk:s förslag till stadgande derom, att, i händelse Bankens säkerhet sådant fordrar, kassa-kreditiven för enskilde må kunna uppsägas till inbetalning inom 3 månader, i den ordning 3:dje punkten i utlåt. N:o 61, bestämmer, uppskjutit sitt beslut intilldess den numera försiggångna pröfningen af sistnämnda utlåt, egt rum, företogs nu detta förslag till pröfning. Gr. Lagerbjelke, Gust:
Mantals penningar. Gernings ören. Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk samt andra verk och inrättningar. Summa. R-.dr. R:dr sk. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Rd sk. rst. Rd sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. rst. Kostnad för Rustning och Rotering. Pastorers. Kapella ners. Kyrko bctjenings. Summa. R:dr Fattigför sörjning. Skjuts. Väghåll ning. Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. Summa Statsbidrag. sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr ^ sk. | R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. rst. [ R:dr sk. R:dr sk. rst. RaRsk. R:dr sk. rst. Lands-Kontoret den 30 December 1848. På Landshöfdingc-embetets vägnar, Jac. Wilh. Langelius. Carl Aug. Eckhell. Berättelse Ofver Wester-Norrlands län för åren 1844—1847. I T to e l Hus och Tomter Jord Tull-mjölqvarnar Sidsjö Såg H:o Tegelbruk . Bresilje-qvarnverk Manufakturverk . Hernösands stad. Sundsvalls stad. tu C “ H o 3 tr+- O <T> PT O 3 <s aa: 2*. 5’ <JQ *-1 Summa Summa Örnsköldsviks köping*. Hus och Tomter: Hittills upplåtne 41 st. Oupplåtne 70 st. "t aa o 3 3 3’ pr o Gr ep - o OQ CP c På LaudshöfdingeEmbetets vägnar, Jac. Wilh. Langelius. Carl Aug. Eckhéll. Iterättelse öfver Wesler-Norrlands län för åren 1844—1847. KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSII AF VANDES uti TPtstcrbottens län till HOAGL.
Till stipendier för officerare af Flottans korpser under anställelse i utländsk tjenst eller kommendering utrikes Spanmåls-upphandlingsoch bageri-kostnader Durchmarche-kostnader, Reservalions-anslag Skrifmaterialier och expenser, ved rn. m. för Förvaltningen af Sjö-ärendena och Departementets Kommando-expedition Skrifmaterialier och expenser, ved m. rn. för Departementets Kansli-expedition, Förslagsanslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Flottans stationer och depot, Förslagsanslag Stats-Råden utan departementer: 3 å 12,000 R:dr / Departements-chefen Departementets Expedition Kommers-kollegium Statistiska Tabell-kommissionen: Aflöningsmedel för Statistiska Central-byrån Reservations-anslag en: Till bibliothekets underhållande 1,000: » arfvoden åt tillfälliga biträden 7,250: » det officiela statistiska trycket 5,000: » en statistisk tidskrift 1,000: Landtmäteri-staten För Rikets ekonomiska karteverk, Reservations-anslag Ofverståthållare-embetet Landt-statema i länen Särskildt förslags-anslag för Landt-staterna i länen: Landshöfdingens i Wester-Norrlands län lön: Till bestridande af lösen för åtskilliga i lönen ingående räntepersedlar Gästgifvars friheter Till lättnad för skjutsningstungan, der den genom entreprenad bestrides och är särdeles tryckande, Reservations-anslag Färjor och färjekarlar Sgr Jordbruket, handeln och näringarne. Reservations-anslag. Skiften och afvittringar Vägar och kommunikationer Undervisningsanstalter för jordbruk och landtmannanäringar Landtbruksingeniörer och deras biträden Refrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar Hästafvelns förbättrande 15,450: 14,250: — Transport vudtiteln. 17 Bil. Litt. G. Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n ni å 1. Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten.
Be - 446 Den 12 October. Beslut att Riksdaas-beflutet stall wara justeradt och Riksdaas-affairerna reglerade till den 18 October, och att Riksens Ständer dä stola begifwa sig till Stockholm för att hylla KronPrinsen, hwarom en Z. stall tilläggas det i öf« rigt här somt justerade Riksdags-beflutet. Upplästes Protocotts-Utdrag fran det Wällofiige Borgare-Ständet af den 29 September, innefattande: Rcmitz till Bewillnings-Utstottet afStatsMajorcn Westins motiofi om utsättande af en prisfråga om den bästa method till Bewillnings utgörande. Af den 2 October: Rcmisi till Lag-Utstottet af Borgmästaren dlsnsEns förflag till ändring i formaliteterna wid afhandlingar om jordafång. Af den 4 October: Äterremitz till Stats-Utstottet af dest utlätande öfwer Konungens Nådiga proposition om nagra Hamburgsta Banquierers fordringar. Bifall till Stats-Utstottets Memorial om Pensioner för swart blesierade Officerare och Under-Officerare. Gittande af Stats-Utstottets yttrande öfwer Konungens Nådiga roposition om RiksLagsk-'stnaderna. Äterremisi af Stats-Utstottets betänkande, i följd af Konungens Nådiga proposition, angäende näqra wid Stats-regleringen förekommande omständigbeter. Bifall till Stals-Utstottets Memorial om bestämmandet af en Stat för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen. -W Vi - Den 12 Octcber. 447 Bifall till Stats-Utskottets Memorial om Stats-Werkets tillständ och behof, och sedermera, pä särffilt proposition, till fastställande af Bewittnings-summan.
Jag vill dock icke för min del nu enständigt yrka bifall till hvad Hr Rosenblad föreslagit, just derföre att jag måste erkänna, att denna gren af lånerörelsen är den minst lämpliga af alla, ty medgifvas måste, att icke alla discontlån användas för productiva ändamål, utan en icke obetydlig del af dem torde uttagas för att kunna förskottsvis det ena året lefva pä de inkomster, man hoppas kunna få ett påföljande. Men hvad jag på det fiffigaste sätter mig emot, är att någon nedsättning i den af Utsk. föreslagna summan må göras, på sätt Hr von Troil yrkat, nemi. lill 8,500,000, således en minskning i den nuvar. rörelsen af icke mindre än 1,344,000 r:dr. Detta vore att göra en mängd personer alldeles olyckliga. Jag ber att få fästa uppmärksamheten på en litt., som icke varit föremål för någon discussion här, nemi. litt. k). Ingen har yrkat någon inskränkning uti den s. k. respit-tiden, hvilken nu är föreslagen att, såsom förut, utgöra 2 månader. Jag anser det Den 12 April e. m. 307 vara ganska orätt att medgifva gåldenären icke mindre än 2:ne månaders anstånd, innan lagsökning får äga rum. Detta är högst olämpligt, derföre att den som icke bereder sig att vid den utsatta förfallotiden betala sin skuld, bar sällan dertill bättre tillfälle efter ytterligare några månaders anstånd. För min del anser jag, alt man bör gå strängt tillväga, i afseende på återbetalningsskyldigheten, hvarför jag yrkar, att man, såsom en ganska vigtig förbättring, bör besluta respit-tidens inskränkning lill blott en månad. Hr von Troil: H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna har påstått, att jag skall hafva yttrat, det BancoUtsk. föreslagit att med omkring 500.000 r:dr minska den ifrågavar. lånerörelsen. Detta har jag visserligen yttrat, och riktigheten deraf synes äfven af BancoUtskis eget betänk., der de utelöpande lånemedlen äro upptagne till 637,299 r:dr mer än hvad Ulsk. tillstyrkt borde till disconterne hädanefter anslås.
geö toibare belö berigettom, att tutluppbörben, font unber årett 1851, 1852 od) 1853 årligen ttppgtcf titt enbajl något öfwer 5 mittioner 9J:br banfo, år 1854 fleg titt 6,331,715 9l:br ocp år 1855 titt 7,638,068 -9i:br, belö ocf genom bet förtjöjba beloppet af weretftuten på 0tocft)olmö od) ©ötlfeborgö börfer, uppgåenbe år 1852 titt eitbaft 37 mittioner, ilten öfabt år 1853 titt nära 45 mittioner, år 1854 titt outfrtng 55 ntiflio? ner od) 1855 titt 61,546,759 9i:br 0wenfft Skttfo. 0ebatt fttjrelf e fig tilt bra git feban ftfta Oiifdbag. 49 ©eban införfeldtullen d utlänbffa fartyg meb tillbehör blifwit uti nu gädaitbe tudtara från ätbre befiämmelfer af 25 procent af föpefumman nebfatt titt 5 procent för fegtanbe fartyg od) lo procent för ångfartyg, oty tidifa ftabgatö, att utlänbffa fegtanbe fartyg, bpggba i oty inföpta från tanber, fjwared införfetdtud å ©wenffa fartyg ej erlögged, ffutte leib införfet wara från tutt befriabe, fmfwa befja åtgärber framfadat en lifltgare företagfantyet i affeenbe på inföp af utlänbffa fartyg. Xitl uitbmilanbe af ben ttbfpidan od) be förtujter, four warit förenabe meb ftylbigljeten att tåta utomlanbd inföpt fartyg afgå birefte t)it titt rifet för att naturaliferad, t)ar ©ontmerce Släntnbe flotta, forn år 1831 befiob af en