Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag inskränker mig således att anhålla, det R. 0. Ad. ville vidhålla sitt förra beslut, i hopp att en vis regering måtte leda frågan till det bästa. Flere ledamöter hördes häri instämma. Hr Rohnstedt, Theodor Ludvig: Jag kan icke neka att det förslag, Utsk:t framställt, är något sväfvande, men då jag tror att. man icke skulle vinna någonting med en återremiss, måste jag gifva detsamma min röst. Men då jag har ordet, ber jag få uttrycka att min åsigt står i strid mot de siste värde talarnes. Jag tror nemligen alt många krafter i ett samhälle gå förlorade, derföre att många personer utestängas från att verka i den rigtning, för hvilken de äro lämplige, och jag bekänner mig öppet tillhöra deras antal, som tro att kunskap och bildning icke skada, ulan tvertom stärka karaktären. Qvinnan synes mig också vara särdeles passande för flere yrken, såsom sjukvård, undervisning, räkenskapers förande rn. m., och hvad särskildt läkarekonstens utöfning beträffar, anser jag det vore en verklig välsignelse, om qvinnor deri inöfvades, ty mången qvinna, sorn i tysthet lider af sjukdom, förvärrar denna i hög grad, derföre att hennes blygsamhet förhindrar henne alt meddela sig åt en manlig läkare. Jag tror det vara oklokt alt beröfva samhället dessa förmåner, och på denna grund Ivekar jag icke att yrka bifall till Utsk:ts förslag. 330 Deu 19 April. Frih. Alströmer, Oscar: Då jag var reservant mot Utsk:ts (orra Betänk., följer deraf att jag icke heller kan omfatta detta, men jag anser dock att R. o. Ad. både kan och bör bifalla det sint, hvartill Utsk:t kommit. Jag hyser denna åsigt, dels emedan ett. vidhållande af R. o. Ad:s bristfälliga beslut skulle föranleda en votering i förstärkt Utsk., och dels derföre att jag anser förslaget i sitt nuvarande skick vara antagligt. lag stöder denna min åsigt derpå, att om man närmare analyserar det slut, hvartill lltsk:t kommit, så skiljer det sig obetydligt från H. o. Ad:s beslut.
Så drogo vi ut ifrå Horeb, och vandrade genom den hela öknena, den stor och grufvelig är, såsom I sett hafven, uppå den vägen till de Amoreers berg, såsom Herren vår Gud oss budit hade; och kommo intill KadesBarnea. Då sade jag till eder: I ären komne intill de Amoreers berg, det Herren vår Gud oss gifva skall. Si, landet före dig, hvilket Herren din Gud dig gifvit hafver! Drag ditupp, och tag det in, såsom Herren dina fäders Gud dig sagt hafver; frukta dig intet, och grufva dig intet. Så kommen I till mig alle, och saden: Låt oss sända några män framför oss, som bespeja oss landet, och säga oss igen, hvilken vägen vi skole draga derin, och de städer, der vi inkomma skole. Det nöjde mig väl; och tog utaf eder tolf män, utaf hvart slägtet en. Då de samme gingo åstad, och drogo upp på berget, och kommo till den bäcken Escol, så skådade de det; Och togo landsens frukt med sig, och båro neder till oss, och bådade oss igen, och sade: Landet är godt, som Herren vår Gud oss gifvit hafver. Men I villen icke draga ditupp, och blefven Herrans edor Guds orde ohörsamme; Och knorraden i edor tjäll, och saden: Herren är oss hätsk, derföre hafver han fört oss utur Egypti land, på det han skall gifva oss i de Amoreers händer, till att förgöra oss. Hvad skulle vi deruppe? Våra bröder hafva förfärat vårt hjerta, och sagt: Det folket är större och högre än vi; städerna äro store och bemurade upp till himmelen; dertill hafve vi sett der Enakims barn. Och jag sade till eder: Grufver eder icke, och frukter eder intet för dem. Herren edar Gud drager för eder, och han skall strida för eder, såsom han hafver gjort med eder i Egypten för edor ögon;
I ändamål att afhjelpa ett dylikl förhållande, hvilket ansåges destoneera obilligt, som odal-hemmanen, sådant oaktadt, fortfarande måste utgöra der.s fulla skatt, hafva motionärerne, jemte bifogande af en utaf förste landtmätaren i länet utgifven attest öfver det betydliga utmål, som saknas för hemmanen i norra delen af länet, föreslagit, att nu gällande föreskrifter i detta ämne måtte sålunda ändras, att afvittringen komme att taga sin börjdn från kustlandet och fortsättas uppåt fjelltrakterna, dervid odal-hemmanen först borde komma i åtnjutande af deras utmål i skogsmark; samt alt, å de ställen, der kronans allmänningar redan blifvit upptagne af nybyggen, den från de närmaste nybyggena utgående afgäld La gsamt Allm. Besv.- och Enon.-Utskottens MemorialN;o So. 7 snitte minska odal-hemmanens skatt, i föihållande tili det felande utmålet i skogsmark. För behandling af denna fråga har Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet ansett nödigt sammanträda med Lag-utskottet; men, då det af motiosiärerne öfverklagade förhållande, för såvidt Utskotten, uti ärendets nuvarande outredda skick, kunnat finna, har sin grund uti en oriktig tillämpning af den åberopade författningen, samt rättelse härutinnan torde böra sökas hos vederbörande embels-myndigheter, få Utskotten, som anse frågor af förevarande art, de der endast röra verkställighet af redan gifne föreskrifter, icke tillböra Rikets S'änders pröfning, hemställa, att motionen ieke må föranleda till nii gon åtgärd. Stockholm dea 11 September 1848. Ank. till Exp. Utsk. den it Sept, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss af Utskottens be* tänkande IV-o 28.
Att själf vara, intresserad för sitt läroämne och att i hög grad äfven kunna intressera sina lärjungar härför, det är att afhngga don gordiska knuten midt öfver — och den konsten förstår den kvinna, hvars enkla lifsbild vi härmed framstäl a. Lotten Eklund är ett Göteborgsbarn och född 1854. Sin uppfostran bar hon erhål it i Broddetorps prästgård, i trakten af Skara, hos prosten Wahlberg, hvars dotteränkeprofessorskan Lig E. Björck. fl. E j heller är hon njugg med tiden. Anna Kockum. Ej blott först och främst, utan både först och sist: familjen är helig. Och denna känsla, öfvertygelse och sed upphör aldrig att vara grund och rot till all sedlighet på jorden. E. G. Gcijer. " ; ji !K«,yla flickor? » Hvad vill det säga? Tän» jåy? ker ni här servera oss receptet till någon pantlek? Det låter nästan så. Men, min ärade herre, hör jag någon af Iduns allvarliga läsarinnor utbrista, då har ni bestämdt vändt er till orätt auditorium. Vi äro mognade kvinnor, husmödrar eller ensamma arbetande kvinnor, och vi ha inte tid eller lust att lära oss några pantlekar. J a g vill då redan från början upplysa eder om, att här alls icke är fråga om något sådant. » Byta flickor » är helt enkelt benämningen på en liten högst intressant och för det praktiska lifvet värdefull novelettsamling, som jag strax skall ha äran att presentera eder. I förbigående sagdt är titeln på novelettsamlingen det allra värdefullaste, ty den förklarar innehållet oeh utgör i och för sig själf en sammanfattning af de lärdomar, som möjligen kunna hämtas däraf. Och nu börjar jag. Missnöjd med naturen. Nere i djupaste Småland ligger på en kulle invid den täcka sjön B. S — dala prästgård. Läget är det mest idylliska. Förtjusande björkdungar, omväxlande med naturliga ängar, i vårtid öfversållade af hvitsippor och gullvifvor, och här och där en åker, inflikad mellan stenrös och ofantliga snår af berberisoch nyponbuskar.
Vid skedd föredragning antogos att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Lagtima riksdag Konstitutions-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o 13, med förslag till ändring af 52 § Regerings-formen och 24 § Riksdagsordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets Sekreterare; N:o 14, med förslag till ändring af 11 och 15 88 i Riksdags-ordningen, angående förrättande af riksdagsmannaval för Bonde-Ståndet; och N:o 15, med förslag till ändring i 39 § Riksdags-ordningen, angående val af Ordförande i Utskott och andra Rikets Ständers delegationer; hvaremot Ståndet, under förklarande, såsom sin gemensamma tanke, att det ansåg de föreslagna förändringarne vara hvarken nödige eller nyttige, till Konstitutions-Utskottet åter hänvisade samma Utskotts Memorial; N:o 11, med förslag till ändring af åtskillige stadganden i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden; samt N:o 12, med förslag till ändring i 28 § Regerings-formen; hvarjemte Ståndet, i anledning af Memorialet N:o 16, med förslag till ändring i 69 § Regerings-formen, angående behandlingen af Stats-Utskottets Betänkanden i vissa frågor, antog såsom sin gemensamma tanka Bengt Gudmundssons från Hallands län, vid ärendets behandling, nu afgifna följande förslag till förändrad redaktion af förenämnde § i Regerings-formen: ”8 69. Uppstå antingen hos Rikets Ständers Plena, eller uti något af Riks-stånden, ”betänkligheter, att antaga hvad Stats-Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer Statens reglerande, Bevill ningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-kontorets utgifter ”och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning; då ”böra de skäl anföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats"Uskottet, som derefter tager ärendet under ytterligare öfvervägande och afgifver sittUtlå"tande i enlighet med 49 § Riksdags-ordningen.
Stift. i3:o Nyköpings Hospital. Ar lill dess inrättning äfven gammalt, och kunna vederbörande, som iippsigteri öfver detta Hospital hafva, Ingen annan underrättelse gifva om dess rättigheter och inkomster, än att Konung CARL, IX uti sitt Testamente af dert 12 Augusti lbog tillagt det Tiooden, som faller i Lunda, Tuna och jBergshanTmars Socknar; Att Drottning CHRISTINA genotn,' Sitt Gåfvobref af den 24 November 1625 skänkt det 20 Tunnor Spannemål uti Rönö och Välinge Sockrtar till Vederlag för någon bortmist Aker, Kolundsgärdét kallad^ och art Konung GUSTAF ADOPH den Jo Januarii 1627 confirtnerat samma Donation. Sedermera och af 1622 års Landtbok Oell Räkenskaper efter Reductiohstiden . då en viss Tiondesättning gjordes, har denna Tionde Spannemålen ansenligen förökat sig, Sa att den riri stiger till 402 Tunnör 3 fjlr, sorn af 6 Socknar i Jönåkers ocii Rönö Härader utgöres.' Jemväl efter en Kongl. Resolution af den 13 Julii 2660 är Hospitalet tillagdt 50 D:r S:mt af I,illa och Qvarn-Tutlen, samt 120 D:r S.rnt af Mantals-Péniiingar ti(l Oxars inköpande. Stats Utskottens Betänk anderi'. i 641 1 4. Inkomsterne skola altså, efter ingifvit och af Lands - Contoiret öfversedt Utdrag af 1754 års Hospitals - Räkning, för samma år bestå uti 402 Tunnor 3 fj:r Krono Tionde Spannemål, Arrendet af Hemmanet Oppeby 53 D.-r 11 ör. Interesse Medel - * - Tullpenningar * Till Oxars uppköp af Mantalspenningar - ■* Inskrifning» Penningar Af försålde Varor och Persedlar S:a 634 D:r 14 ör. Tillsammans 1,743 D;r 6 ör.
med eld eller ånga: och skall han jemväl af hvarje sådant betyg månadtligen lemna Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fullständig del. Expeditions-Utskoitets Förslag till lind. Ej må, under något vilkor, annen del af bränvinsbrännings-redskapen än panna inmuras, hvarvid iagttages, att stämplingen alltid skall vara lätt åtkomtig; ej eller må panna och hatt med hvarandra sammanfogas genom nägling eller lödning. §. 20. Innehafvare af bränvinsbtånningsredskap vare ifrån allt åtal, i afseende på dess beskaffenhet, fri, derest den finnes i oförändrad enlighet med Justerarens betyg, och i sådant skick icke öfverstiger den pannerymd, till hvars begagnande innehafvaren är berättigad och sig vederbörligen anmält; dock må, i händelse branvinsbränningsredskapen genom origtigt betyg af Justeraren blifvit hänförd till lägre dass, än hvartill densamma rätteligen hörer, redskapens innehafvare, vid derom yppad fråga, för det löpande året påföras den högre afgift, som för redskapens högre dass i tariffen finnes bestämd. Enär kannerymden i branvinsbränningsredskap befmnes större, än den uppgifvits, men öfverskottet ej öfverstiger en femtondedel af den rymd, hvartill pannan är anmäld och stämplad, och detta med skäl kan anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare redskapen ej derföre underkastad beslag, ulan må, vid derom yppad fråga, egaren debiteras för det löpande året med den högre skatt, hvartill pannans ökade rymd föranleder, och redskapen genom egarens försorg ånyo mätas och stämplas, innan påföljande år, på sätt och under det ansvar, som uti 14 §. af denna artikel utstakas. §. 21. Beträdes Justerare alt hafva orätt stämplat bränvins - panna eller i slämplings-betyget hänfört bränvins-brännings-redskapen till lägre dass, än hvartill den rätteligen hörer, skall han böta 33 R:dr 16 sk.
DiscontDirection försträckt en betydlig PenningeSumma till Canal Arbetets fortsättande emot Hypotheque af sjelfva Canal Verket,- hvilket dock redan förut varit hös Banqueri, till säkerhet för dess Creditiv, pantförskrifva. Om Malmö DiscontDirection blott begått deni oförsigtighet, att lemna Lån åt vissa Osäkra Personer, har deremot Götha Canal DiscontDirection meddelat Lån på annor mans Pant, hvilken åtgärd icke lätteligen torde kunna såsom laglig försvaras. Män kan likväl icke nu i förväg, utan först efter en laglig undersöknings fulländande, häröfver fälla något bestämdt omdöme.- Friherre Boye , Ludvig: Det är just för att följa den af Friherre Staél oss gjorda ganska goda! och riktiga anmaning, att icke dömma i förtid, Sorn jag hoppas att Höglofl. Ridderskapet Och Adele icke, hvarken antager de til i malen,- sorti Dm i 7 Martil, e. m. 239 Friherre Staél nu gjort Directeurerne 1 Canal* Disconten , eller drar i betänkande att ogilla det personligt sårande, söm kan hafva undfallit en annan Ledamot , tilläfventyrs utan att hail sjelf märkt viddén af dess betydelse 5 emedan att sådant antaga , att uttrycket gilla , vore Verkligen allt hvad man vanligen kallar att dömma i förtid. Högloft Ridderskapet Och Adeln ger visserligen rätt åt det berömliga i Herr Grefve Ven Lantingshausens anmärkning, och jag tror mig skyldig att densamma understödja med all den värma, hvaraf jag ar mägtig. Herr Grefven och Landt Marsh cilken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade Ogilla de af en Ledamot i FörmiddagsPleno , emot ej mindre Götha Catta!Direciion, än Götha Canal Discor,tD;rection nyttjade. samt af Grefve von Lantingshausen nyss anmärkta yttranden. Bifölls. Herr Hjerta, Johan Gustaf:
St:r framdeles skulle anslå medel till Theatrarnes i hufvudstaden understöd, Crusell, då han ej vidare förmådde göra tjenst, af nämnde anslag komme att erhålla en årlig pension till nämnde belopp, och hvilken, efter Crusells död, i händelse hans hustru honom öfverlefde, jemväl tillfölle henne i dess lifstid. Och inhemtas vidare af det underd. utlåtande, som nuvarande Förste Directeuren vid K. M:ts Spectakler i ämnet afgifvit, att de till Directeurens disposition ställde medel och anslag icke lemna någon tillgång för utgörande af ifrågavarande pension. I anledning af hvad sålunda förekommit samt med hufvudsakligen fästadt afseende derå, att FörsteKammarMusicus, Directeuren Crusell redan år 1818, med Högstsalig Konung Carl XIII:s vilja, erhållit försäkran om pension, samt andre högstbemälte Konungs Pensionärer vid den år 1818 verkställde Pensionsreglcring blifvit å Allmänna IndragningsStaten uppförde io4 Stats-Utskottets tiJl sina pensioners åtnjutande, får Utskottet hemställa: att den bemälte Crusell i Nåder tillagde pension äfvenledes må uppföras på Allmänna Indragningsstaten, att utgå från den tid, Crusell lemnar sin nu innehafvande befattning och lön vid Kongl. HofCupellet och samma pension efter hans frånfälle tillfalla hans nuvarande hustru, derest hon honom öfverlefver, dock att i den händelse innandess något understöd eller anslag för Kongl. Theatrarne i Hufvudstaden af Statens medel beviljas, merberörde pension deribland inbegripes och från Indragningsstaten afföres. Tvenne Ledamöters serskilda yttranden varda härjemte bilagde. Den ig Januarii 182g. Reservat ion er: Af Herr Lagman Ståhle: Innan med full visshet kändt är hvad tillgång som kan förefinnas för behofvens fyllande, anser jag det vara för tidigt, att anvisa anslag af medel och till dess tror jag för mindel, att pröfningen af frågan om Crusells pension bör kunna hvila.
De tvänne särskilda, vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade, länen för hamnens iståndsättande vid Carlshamn samt fullbordande af en kajbyggnad och upprensning af hamnen vid Sölvesborg, af hvilka lån det förra, eller det staden Carlshamn tillerkända låneunderstödet, år 1846 utbetaldes med Fyratiofemtusen R:dr, och det sednare, eller lånet till Sölvesborg, år 1847 med Femtontusen R:dr, skola återbetalas genom erläggande årligen, under Fjorton och ett halft års tid, af Åtta procent å den erhållna lånesumman, hvaraf Två procent anses såsom ränta för lånets vid hvarje liqvid återstående belopp, och öfverskottet utgör kapital-afbetalning; Skulle de bestämda inbetalningarne icke inom föreskrifven lid verkställas, bör dessutom å det förfallna beloppet erläggas Fem procent årlig ränta, intilldess detsamma varder betaldt. §■ 86. Det vid samma riksdag, för Götheborgs hamnbyggnad, beviljade lån å Tvåhundratiotusen Riksdaler, hvilket under åren 1848—1857 blifvit utbetaldt med en tiondedel årligen, bör af Direktionen för Götheborgs hamnoch elf-arbeten likaledes under loppet af Ijorton och ett halft år från sistlidet års slut till Riksgälds-kontoret återbetalas medelst erläggande af Åtta procent utaf hela lånebeloppet, hvarigenom detta lån kommer att anses så till kapital, som efter Två för hundra beräknad ränta, fullt Bih. till R. St. Direktion derjemte, intilldess inbetalningen af ett till liqvid förfallet belopp verkställes, för detsamma erlägga Fem procent årlig ränta. §• 57. För det till hamnbyggnaden vid Lidköping, under 1840 och 1841 års riksdag, beviljade och sistnämnde år utbetalda lån af Tretiotusen R:dr erläggas årligen Fem procent å det ursprungliga kapital-beloppet; af hvilka fem procent först godtgöres Tre procent årlig ränta för den vid hvarje liqvid återstående lånsumma, hvarefter öfverskottet anses såsom kapital-afbelalning, intilldess hela lånet blifvit återbetaldt. §. 58.
Majit den 19 Juni 1858 förordnat en särskild Kommitté att utarbeta underdånigt förslag till lämpligaste sättet för beväringsskyldighetens fullgörande äfvensom till ordnande af dithörande frågor, samt denna Kommitté den 30 Maj päföljde är i ämnet afgifvit underdånigt betänkande, åtföljdt af särskilda förslag till lagar, angående utskrifningen och inrättandet af allmänna beväringen, angående dess mönstring och öfriga verkställighetsåtgärder, som föranleddes af den förstnämnda lagen, m. m., E. K. Majit uti en till Rikets nu församlade Ständer den 20 December sistlidna år aflåten nådig Proposition öfverlemna! förslag lill förnyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet. Efter Expeditinns-Utskottcts Förslag till underd. Skrifvelse N:o 145. 449 Efter granskning af nyssberörde förfaltningsförslag, hafva Rikets Ständer, som icke kunnat förbise att skyldigheten till personligt deltagande i landets försvar måste innefatta åliggandet att under fred bilda och dana sig dertill, i berörde förslag fnnnit ett vigtigt steg vara taget alt bringa till verkställighet den med nationalbeväringen åsyftade idé och att göra Sveriges krigslörsvar i alla alseenden nationell, samt beväringen lill eli hufvudelement i arméens organisation. Och då första vilkoret härför är alt beväringsinrättningen så ordnas, alt densamma bildar en till strid användbar härsmagt, och att beväringsmanskapet undervisas i vapnens bruk, samt öfvas i de rörelser, som efter tidens krigskonst mäste efter vissa reglor med den största noggranhet utföras, så har äfven i del nådiga förlältningsförslaget bibehållits den utsträckning i tiden för vapenöfningarne, hvilken vid sisllidne riksdag bestämdes till två möten i stället för ett, och som funnits högst nödig för att derunder kunna hinna bibringa beväringsmanskapet erforderlig insigt i vapentjensten.
Majrt i Nåder gillade förslag en del af dagsverks-räntan blifvit förvandlad till 17 T7^ U. smör, i följd hvaraf smör-räntan kommit att upptagas till 1 ä 12 ti, men Utskottet uti dess sednare utlåtande föreslagit hela dagsverks-räntans förvandlande till penningar,' sådan förvandling jemväl borde ega rum med den del af sistnämnde ränta, som blifvit föreslagen att ingå i smör-räntan. Utaf för Utskottet tillgänglige handlingar har vidare inhemtats, att räntan för hvarje helt mantal inom provinsen Helsingland för närvarande utgöres, bland annat, spillmarkerne derunder beräknade, med 14 t© tl. smör, omkring 3 å U. kött, sedan härtill TV oxe och ^ får blifvit förvandlade, samt tre ökeoch sex dränge-dagsverken, utaf hvilka sistnämnde ett öke-dagsverke ungefärligen motsvarar tre dränge-dagsverken. Häraf visar sig väl å ena sidan, att persedeln kött i Utskottets förslag blifvit upptagen till 1 lispund 10 skålpund mindre än den med oxar oell får för närvarande utgör, hvilket torde böra vid bestämmande af smör-räntans belopp tagas i betraktande, då icke något af persedeln kött ingått i den nya spannmålseller hö-räntan.
Från Bonde-Ståndet har Stats-Utskottet erhållit remiss å en af Per Ostman inom bemälda Riks-Stånd väckt motion, angående förändring uti ålagd postförings-skyldighet för 2:ne hemman i Säbrå socken af Wester-Norrlands län; Men då Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, tår Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom. Riksdags-Ordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande. Stockholm den 17 November 1856. Bih. lill R. St. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1856, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af vacht fråga om införande i tidningarne af sammanfattningen utaf Riks-Ståndens förhandlingar samt särskilda Kansli-biträdens anställande för sådant ändamål. (R:gs-Afd.) Från Ridderskapet och Adeln har Stats-Utskottet emottagit remiss å ett af Herr Cederschiöld, Robert Theofron, under erinran om det icke sällan felaktiga och någon gång ensidiga eller missledande sätt, hvarpå bemälde Riks-Stånds förhandlingar refererades i tidningarne, väckt förslag, att — till beredande af tillförlitlig kännedom, ej mindre för Svenska folket om sättet huru dess församlade ombud utöfvade sitt vigtiga kall, än äfven för ledamöterne af de särskilda RiksStånden om de i likartade frågor inom andra Stånd yttrade åsigter — Rikets Ständer måtte besluta, att, inom hvart och ett Riks-Stånd, 2:ne Kanslister, utöfver det vanliga antalet, skola antagas för uppgörandet af en kort sammanfattning af de under hvarje plenum förefallande diskussionerna, hvilken sammanfattning borde tillhandahållas den eller de tidningsredaktioner, sorn, efter derom träffad öfverenskommelse, förbinda sig att kostnadsfritt intaga densamma i tidningarne.
Det har vid föreg-.de riksdagar varit vanligt, att blott namnet på de talare, hvilka yttrat sig, blifvit vid prot.justeringen uppläste, och jag anhåller alltså, att äfven nu så måtte tillgå. 2 * 20 Den 27 November. Ilr von Hartmansdorff, Aug.: lag skulle instämma med Hr Gripenstedt, i fall icke särskilda omständigheter föranledde mig att nu bestrida lians begäran. Det är nemi. bekant, alt en af Konungens rådgifvare hit förväntas i dag kl. 12. Hellre än att R. o. Ad. under tiden saknar all sysselsättning, må vi böra prottn uppläsas. Sedan härefter prot., på sätt Hr von Hartmansdorff begärt, blifvit uppläst till slut, blef detsamma af R. o. Ad. godkändt. Likaledes upplästes till justering och godkändes plcni-prolm för d. 22 dennes f. och e. m., samt d. 23 och d. 24 dennes. Uppå härefter af Hr Gr. o. Landtm., i anledn. af Hr Gripenstedts nyss gjorda hemställan, framstäld propos., beslöt R. o. Ad., alt, vid framdeles förekommande justering af pleni-prot., de anföranden, som blifvit afgifne af Ståndets ledamöter icke hellöfde uppläsas, utan endast skulle omnämnas såsom i prot. införde, såvida icke särskild begäran om deras uppläsning blefve gjord. Föredrogs ånyo K. M:s d. 25 dennes på bordet lagda nåd. propos. lill R. St., ang:de Statsverkets tillstånd och behof. Hr Gripenstedt, Joli. Aug.: Jag får anhålla, att den nu föredragna K.tproposm måtte få hvila på bordet. Ilr Gr. o. Land tm. förklarade i anledn. häraf, att ytterligare bordläggning af ifrågavar. nåd. propos., emot stadgandet i 49 § Riksd.Ordn., ej finge äga rum, utan att densamma i detta plenum borde till vederb. Utsk. remitteras.