Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsordningen, och i afseende på den således under Riksdagen ti. made händelse, jag väcka Motion om ändring uti 26 §. af JustitiasOmbudsmans Instruciionen, Henna §. innehåller, att Fullmägtige genast böra utse Suppleant, för att efterträda JustitiesOmbudsmannen, Anledningen till detta stadgande har efter alla anledningar varit det af Lagstiftaren afsedde ändamål, att JustitiasOmbudsmansEmbetet aldrig rnåtte komma att stå ledigt, utan att alltid en Suppleant måtte finnas, som, i händelse Justitieombudsmannen afginge, kun<1®, utan omgång inträda i Embetets utöfning. Den 30 September f. m. 413 Dä likväl d en meddelade föreskriften för Fullmägtige icke blifvit efter bokstafven verkställd, och nu mera icke lärer kunna användas, anser jag för min del något bestäthdt stadgande för det närvarande icke finnas, huru med val af Suppleant bör tillgå. Så väl af denna anled* ning, sorn att det synes närmare öfverenststäm rna med Grundlagens anda, att, då val till Suppleant bör anställas, och Riksens Ständer äro församlade, och sjelfva kunna utvälja Suppleanten, sådant val bör förrättas, på sätt 98 §. RegeringsFormen i allmänhet stadgar, får jag föreslå följande tillägg uti 26 §. af JustitiaeOmbudsmans Instructionen: Afgår , under varande Riksdag, och förr än dag till densämmas afslutande blifvit utsatt, den till J ustidaeOmbuds-' mannens efterträdare utsedde person , eller varder till verkelig JustidaeOmbudsman förordnad, förhälles med nytt val, på sätt 97 oclt 98 §. Reger ringsFormen och 63 §. Riksdagsordningen utstaka. Denna Motion torde få hvila på bordet, för att sedermera remitteras till ConstitutionsUtskottet, som haft befattning med Justitisel Ombudsmans Instructionens uppgörande.
Litt. B. Tabell öfver Extra Stats-rcgleriitgs-auslag under Riks-stateiis Första tlufvud-titel. Stats: Utskottet : föreslår ! K:mt R:dr j Anslag för En gång. Till Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne: Ett emot den Hans Kongl. Höghet på ordinarie stat beviljade anslagsförhöjning, 17,000 R:dr årligen, svarande belopp för åren 1864, 1865 och 1866 51,000 Till inköpande af en Brådhandlanden A G. Enblom tillhörig egendom å Kungsholmen 45,000 Till uppförande af ett vagnshus vid Haga lustslott 10,645 Summa 106,645 STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, !8C5. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 9. i o; M:o 9. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Nov. 1865, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i miss« vextår. (Riksg.-Afd.) Under åberopande af innehållet utaf såväl Kongl. Maj:ts vid de sednaste riksdagarne i detta ämne afiåtna nådiga Propositioner och Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 26 sistlidne Juli afgifna underdåniga berättelse rörande, bland annat, jemväl undsättningsfonden, har uti nämnda nådiga Proposition af den 7 innevarande månad (införd under N:o 29 i 1:a Samlingen, Usta Afdelningen, af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) Kongl. Majit föreslagit, att Rikets Ständer i denna fråga måtte besluta i öfverensstämmelse med de stadganden, som rörande fondens användande blefvo vid sistförflutna riksdag meddelade. Utskottet, som haft tillgång till nämnda berättelse, får dels ur densamma och dels utur uppgifter, som i öfrigt hållits Utskottet tillhanda, här lemna följande upplysningar rörande undsättningsfonden.
Fullmägtige hafva härvid anmält att, ehuru nämnda kassa numera blifvit förenad med lilla generalkassan, densamma dock utgjorde föremål för särskild vård, som fordrade en oupphörlig handläggning; och hade Fullmägtige fördenskull tillämpat föreskriften rörande missräkningspenningarne så, att dessa fortfarande utgått; hemställande Fullmägtige, ehuru någon förändring i ofvanberörda föreskrift icke vore ovilkorligen nödvändig, likväl att orden ”i händelse denna kassa kommer att bibehållas” måtte uteslutas. Med erinran hurusom till extrakt-arbeten och extra ordinarie tjenstemän för närvarande är anvisadt ett anslag af 4,000 R:dr, hafva Fullmägtige anfört: att detta utgjorde den enda tillgången för ersättande af den dagliga uppvaktning de extra ordinarie tjenstemännen måste underkasta sig, om Banken af dem skall hafva påräknad nytta; att i kassakontoret expeditionen i väsendtlig mån berodde af tillgång på extra ordinarier, hvilkas biträde vore af mycken vigt, då sedlar i större myckenhet inkomma och de ordinarie tjenstemännen icke inom lämplig tid medhunno uppräkningen; att ett lika behof af biträde förefunnes i sedelkontoret, åtminstone under den arbetsordning, som nu tillämpades och hvars ändring möjligen framdeles kunde, men icke hittills kunnat ifrågasättas. I begge fallen vore dock behofvet tillfälligt, så att det icke lämpligen kunde eller borde afhjelpas genom tillökning i antalet ordinarie tjenstemän; och sedan numera utsigterna till befordran för extra ordinarier blifvit helt annorlunda, än förhållandet var då de inträdde i Bankens tjenst, kunde det icke förnekas att de hade skälig anledning till klagan och icke obetydligt anspråk att äfven för sin del röna något af den välvilja, som förbättrade de ordinarie tjenstemännens löner på grund af den för dem minskade utsigten till befordran. På dessa skäl hafva Fullmägtige, såsom en, om än mindre verksam utväg att bereda extra ordinarie tjenstemännen en efter vissa grunder bestämd godtgörelse för deras biträde, lämpad efter det förtroende, som utgjorde ett vilkor för deras användning, hemställt att det ifrågavarande anslaget måtte ökas till 10,000 Riksdaler.
Hammar vid Wermlands regemente, lill begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län; Utlåtande M 159, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; Utlåtande JA 160, i anledning af motioner, angående grundskatternas afskaflande; Memorial JA 161, angående utfärdande af förnyad instruktion för Rikets Ständers revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; Utlåtande JA 162, i anledning af motion om efterskänkande af Kronans rätt till ekskog; och Utlåtande JA 163, i anledning af motion, angående förflyttning utom hufvudstaden af Kongl, flottans varf och dithörande materiel m. m. samt Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad; hvarjemte Samma Utskottets Memorial JA 164, i anledning af erhållen återremiss ä Stats-Utskottets Betänkande JA 126, angående frånträdande af Kronans rätt till återlösen af de s. k. Trippiska hemmanen i Halland, lades lill handlingarne. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JA 46, i anledning af motioner till förbättrande af folkskoleväsendet, lät Ståndet bero vid det resultat, hvartill Utskottet härutinnan kommit. S. D. Föredrogos Banko-Utskottets Utlåtande JA 62, i anledning af ett utaf Possessionaten N. Kemner gjoidt ackordsanbud, som bifölls. * Memorial JA 63, med anmälan angående en verkställd omröstning, hvilket lades till handlingarne; samt Vilt. till R. St. Memorial 64, med anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkandet, JYS 36, angående uppställningen af 5:te och 6:te afdelningarne i Banko-reglementets 6:te artikel.
Pä grund af hvad sålunda blifvit anfördt har motionären föreslagit: l:o att fyroch båk-afgifterna måtte nedsättas till de belopp, som egde runi före utfärdandet af berörde nådiga Kungörelse af den 4 Maj 1858, samt att hvad i öfrigt erfordrades för underhållet af fyrar och båkar må bekostas af Handelsoch Sjöfarts-fonden; 2:o att lotspenningarne likaledes måtte nedsättas till det belopp, som var bestämdt före nyssnämnde nådiga Kungörelses omändrande, och att lotsarne derutöfver af Statsverket undfinge en årlig lön, för deras besvärliga och farliga sysselsättning, fullt motsvarande, hvad som till en tarflig men tillräcklig utkomst kan vara af nöden. Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande No 28. 13 Då, enligt livad Utskottet inhemtat, tio nya fyrar, till hvilka Rikets Ständer vid 1856—58 års riksdag väl anslagit medel, men hvilkas underhållskostnad drabbar lotsoch fyr-inrättningen, redan blifvit, med undantag af två, fullbordade, så synes den öfverklagade förhöjningen hvarken oförklarlig eller klandervärd; och torde tiden för yrkande af nedsättning i dessa afgifter först då vara inne, när man hunnit samla fyroch båk-afgifter till högre belopp än behofvet kräfver för dels nya, framdeles erforderliga, fyrbyggnader, dels ock ombyggnad och förändring af gamla och bristfälliga, samt tillräckligt underhäll af de redan befintliga.
Den s3 i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, i hvad den rörer Riks-Statens Andra Hufvud-TiteL 47 go:o Den 25 October; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, i hvad den ti ' _ rörer Riks-Statens Åttonde Hurvud-Titel. g i:o i anledning af Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, i hvad den rörer Allmänna Indragnings-Staten, 92:0 angående Riks-Hufvud Boken, m. m. g3:o angående beraknings-grun den för Riks-Markegångs-priset å den, under Rikets Ämbetsoch Tjenstemanna-Stater med Penningelöner, uppförde Spannmål. g4:o om användandet af Dje knepenningar i Hernösands-Stift. g5:o angående lindring uti In. qvarterings-besväret för Städerne i allmänhet, samt särskildt för Malmö, Warberg och Wadstena. 96:0 angående Spannmåls-anslag till lönefyllnad för Stockholms Scholas-Lärare. 97:0 Den 24 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en årlig Pension till f. d. Landshöfdingen m. in. Hans Järta. 98:0 i anledning af Kgl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Riksdags-Fullmägtigens för Hernösands Stad underdåniga ansökning, angående Landshöfdinge-Residencehuset derstädes. 99:0 Den a4 October; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Befälhafvarens för Konungens Lifoch Hus-Troupper underdåniga Memorial, rörande anslag till re - 48 parätionskostnad å Kongl. Svea Lif-Gardes Casern. 100:0 Den 24 October; i anledning af verkstäld granskning af Wadstena Krigsmans-j lius-Cassas Räkenskaper. 101:0
491 Riksdaler derutaf blifvit från Banquen genast anordnade, nemligen 100,000 R:dr till verkställighet af de enligt arbetsplanen för är 1823 återstående arbeten, och 50,000 R:dr i egenskap af förskott på det för år 1824 till Canalbyggnaden beviljande låne-anslag. Egande Banquen att räkna sig tillgodo berörde Ett hundrade Eemtio Tusende (150,000) Riksdaler al 1824 års behållna vinst så, att endast det som af samma vinst derefter återstår, blifver till RiksgäldsContoirets disposition levererad t. Resten af ofvannämnde total-anslag kommer att ifrån RiksgäldsContoiret reqvirera? och utgå nemligen: Tillhopa R Under medgifven rättighet för Götha CanalBolag, att, uppå anslagen för år 1825 och påföljande åren, förskottsvis tinder loppet af ett föregående år uttaga Femtio Tusende Riksdaler i afräkning pä det nästa årsanslaget; äfvensom vid början af Januarii månad hvarje år, Ett hundrade Tusende Riksdaler skola, i afräkning å det för samma år belöpande anslag, Bolaget tillhandahållas. Hvaremot återstoden sf hvart och ett ärsanslsg icke får ut« 491 Banco Utskottets Betänkanden, betalas förr än BancoFuHmägtige ärligen efter förrättad inspection af ArbetsFörvaltningen och Revision af Räkenskaperne, medde. lat Fullmägtige i RiksgäldsContoiret underrättelse om förhållandet, och att för utbetalningen nå^ot hinder icke uppstår. 3:0 I sammanhang med hvad sålunda blifvit beslutadt, hafva Rikets Ständer förbehållit och stadgadt följande: a) I afseende pä de generella vilkor, hvarunder fortfarande lane-anslag af allmänna medel äro Bolaget medgifnt.
Post, von, Sopliie, frökeii, Eskilstriiia: l ' riiit; ~skölcl, Ida, frii. Stocklioliii. K %: ih, Brite-Sophie, frökeii, ' UygIi~i. !~- r r d, TTislandn. 12anbl Sofie, friherriniin, Upsnln. JLbenins, Oleii: i~, fru, 1En.liii1, .i \ ni.in, fru, Sni.icls \ - all. linirisny, Ehbn, frn, Vilheliiisro,; Töiikö- Otlelberg, Elise, frii, SLockholiii. piug. Odell~crg, Hilnin., irii, l.aii.istedt, Elleii, frii, Stocklioliii. 3 Bi ' m~teclt~, l-i [eiirik~t., frn, Stoclclioliii. Otleiicrautx, Idn, Frii, I \ ristiiiclinii.iii D Odeiicrwiltz, Leoiiore, fru, Aiiueliiiitl, lZnplinël, A. F., fil. doktor, Rappe, Torborg, friherriiinn, Roris. Odliaer, Einiiin, frii, Stocl&lt;lioliii. Redt~z, Albert, grosshniidlnre, D Olilsoii, J-Liliii: c, frökeii, S tock torp, Alel12eyiiell; Clara., fru, ii !l: diiiö. l ösa. 1Zeiiiliold, A., b: !gerieg: r.r~, Sto~lilioliii. Olniider, V. Il., frölicn, Fnlrin. lieiiborg, Aliila, frölteii, Oslessnud. Hildnr, fröken, Liiide. lieiiströni, hlfrecln, fsölzeii, Stocklioliii.
Beräkna vi dessutom det stora capital, som ligger i sjelfva redskapen, gå hemställer jag till Hr von Troil, 0111 icke derigenom förstöres ett capital, som kunde bättre användas; ly ali den metall, sorn bortbrännes uti den stora mängden af små pannor, är icke obetydlig. Nu bar lagstiftaren gjort sig till förmyndare för näringen och hindrar densamma att utgå IVan rationell ekonomiska grunder, hvarpå landet i ekonomiskt hänseende ovillkorligen måste förlora. Det är gifvet, att jordbrukaren, sorn bar skatter att betala, och sorn har utgifter i oell för sin rörelse, måste bitta på ett medel att skada sig penningar, då afsättning af paaninen möler svårighet, och då brännvinsbränning är en utväg dertill, så är det naturligt, att lian väljer densamma; men om lagstiftaren kan gifva honom tillfälle dertill på en annan väg, som tillika vore vinstgifvande för det allmänna, så begär lagstiftaren ett stort fel, om lian underlåter det, Jag känner jordägare med så stora egendomar, att den pannerymd, hvarmed dem är tillåtet att idka brännvinsbränning, icke står i jemförlig! förhållande till egendomens vidd och afkastning, då deremot mindre jordägare, som t. ex. äga rättighet att bränna med 2Q kannors panna, icke alltid äga del öfverskott af råämne, som behöfts för så stor panna. För ett sådant förhållande finnes ingen billighet eller rättsgrund, än mindre någon ekonomisk grund, Om vi skola tänka oss en l iktig spanmålshandel i vårt land, så måste den bvggas, icke på husbehofsbränningen, olan på ep brännvinsbränning, reglerad derefter, Jag kan såsom exempel åberopa det ipnevar. året. Skåne bar nemi i år fått en betydande gröda, hvaraf dock en sor del, i följd af den mindre gynnsamma väderleken under bergningstiden, är af sämre bes k a (Fen lie t.
Genom detta tillägg »genom varu-reqvirentens försorg» ansåg Utskit sig kunna föreslå stämplar äfven å de utifrån kommande cigarrer, emedan det är klart att denna stämpel kunde ganska hastigt påsättas i tullkammaren, utan att. tulltjenstemannen behöfde der vidtaga annan åtgärd än att, innan lådorna utlemnades, tillse att de voro försedda med stämpel. Denna uplysning har jag ansett mig böra lemna med anleduing af det yttrande, som Hr Fåhraeus afgifvit. Hr Flach: De båda Hrr, till hvilkas omdöme jag vädjade i fråga om tobakens skadlighet och om beskattningens inverkan på smugglingen, hafva nu yttrat sig. K. o. Ad. har hört deras omdöme. och då båda yttrat sina stora betänkligheter mot den föreslagna författningen, ända derhän att den ene med uttryckliga ord Dan 29 August! e. m. 355 celi den andra medelst sin argumentation indirekte afstyrkt densamma, så torde dessa båda auktoriteters utslag tala tillräckligt för att icke bifalla förslaget. Jag yrkar således afslag å denna §. Sedan öfverhiggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, att, beträffande den ifrågav:de lista gin, följande yrkanden blifvit framställda, nemi. af Frih. von Knorring, att gm, sådan dea lydde i Utskits förslag, måtte bifallas; af Hr Nordenfelt med flera Ledamöter, att gin måtte antagas med det tillägg» att efter slutorden: »innehållande fem stycken» infördes följande mening »af hvilka hvar och en bör väga högst 1 ort 75 korn, således 1 €t. 75 ort hundradel»; af Hr Hjärne, att gin måtte återremitteras, samt slutligen af Frih. Armfelt med flere, att meranämnde § måtte af K. o. Ad. afslås. Sedan Hr Hjärne och Frih. von Knorring, hvar efter annan, anmält sig och förklarat, att de afstodo från sina särskilda yrkanden och förenade sig om Hr Nordenlelts förslag, samt H.
Med förbehåll, att nedanstående förslag icke må till nästa Riksdag blifva hvilande utan uttrycklig för klaring, att det ej må komma under öfvervägande i annan händelse, än alt det i Conslitutions-Utskoltels Memorial N:ris 38, 68, 85 och ro5 framstälda t eli till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna blifvit, antingen af Riksens Ständer eller »1 Konungen, ogilladt, får Constilu ions-t tskollet således lill Giundlagsculig behandling föreslå, ali Riksdags-Ordningen §. a2 må eihålla följande ändrade lydelse: _ (för Bonde-Ståndet, boende och besu ten å hemmanet N. JN. uti N. IS. Härad af N. N, Län}, Stockholm den 1 Juni 1841. Ank. till lixp.-Utsk. den 2 Juni 1S41, kl. ll f. m. Memorial till Riksens Ständer, med förslag rörande lydelsen af den i Memi rialet A:oC8 upptagna 85 RegeringsFormen, till följd < f Kongl. Map.ts Nådiga beslut om den af Riksens Ständer antagna ändring oj Regerings-Formens 60 Uti Memorialet N:o 68, sidan 7, eiimade Conslitutions-Ulskoltet, det Riksens Ständer vid innevarande Riksdag till Kongl. Majus INådiga 4 Conrtitutiöns-Utskottets Memorial, N'.o 118. pröfning öfverlemnat åtskilliga förslag lill ändring af Grundlag, öfvvr hvilka Kongl. Maj:t då ä nnu icke hade meddelat Riksens Ständer Sill beslut. Utskottet tilläde, att det, efter inhemtande af detta beslut, ostridig!, blefve lämpligare, än det då skulle var t, att yttra sig öfver den olika lydelse, som några af de i sagda Memorial gjorda förslagen, i följd af samma beslut, kunde i vissa mindre hufvudsakliga delar komma att erhålla, och Utskottet förbehöll sig att längre fram få föreslå, och Riksens Ständer att godkänna, en eller flera sådana ändringar, i händelse det skull* behöfvas.
Riksmötets början höjdes om Ilandets förlägen» bet, och om faran för skuldsatta personer att nöd* gas, som man säger, gå från hus och hem. Vid en sådan sakernas ställning väntar Na» tionen, om icke minskning i Statsbidragen, åtminstone att dessa ej måtte förhöjas ; och jag hemställer, huruvida en större årlig inbetalning till Banken låter sig verkställa, utan skatternas förhöjande! På dessa skab anhåller jag, att återremiss af Betänkandet icke måtte äfgarum, hvilket dessutom skulle åstadkomma dröjsmål, och hindra BevillningsUtskottet att uppgöra Bevillningens fördelningi Jag tillstyrker derföre bifall till Betänkandet, och får, hvad angår Statens nu upphäfda ränte* betalning till Banken, förena mig med den anmärkning Friherre Cederström redan derom framställt, nemligen att då .Rikets Ständer hafva en ostridig rätt, att efter behag disponera Bankens årliga vinst, följer ock klart deras rättighet, att indraga en Ränta, som utgör en del af denna vinst.' Herr Hjerta, Gustaf: Jag grundar min öf vertygelse om rigtigheten af räntans upphörande på den erfarenhet, att Riksens Ständer i fordna tider vidtagit enahanda åtgärd, att låta Staten slipa pa att uppfylla sina förbindelser till Banken, när denna icke uppfyller sina emot folket. När man förr vid dylikt förhållande kunnat så förfara, anser jag det äfven vara rigtigt nu, att då Banken icke uppfyller sina förbindelser inot Allmänheten, Statsverket ej eller behöfver fullgöra Den 19 Julii f. m. sina till Banken. Denna åsigt blef likväl icke gällande inom finance-afdelnirigen, De förenade Utskotten ansågo deremot det uti Betänkandet framställda förslag bättre af det skäl, att då afbetalningen sker å Capitalet, minskas derigenom älven sjelfva skulden, så att Riksens Ständer nästa Riksdag finna densamma åtminstone något afbetald, hvarföre, enär icke medel eljest förefunnos, utan Bevillningens ökande, Utskotten funno räntas erläggande onödig, och bestämde för en syn skull den årliga inbetalningen till 150,000 R:dr.
Mm är benna Nämnd annat än ett förökat Utskott? hwarföre förblanda saker genom ord? Undertecknad Silverstolpe, Axel 6sbriel, trodde att fåken worc dea samma, antingen man npttjade ordet Utskott eller Nämnd. Friherre Sra 6 l vonlstollltsin; Mtzerllgen, anmärkningen kan ju förfalla. HcrrGrefwen och Ordföranden: Detta ord är äfwen npttjat pä flera ställen i Riksdags - Ordningen. Herr k o tl> Iieli trodde att ordet Nämnd borde bibehässas, säsom behageligare när frägan är om afgörande rätt. HcrrGrefwen 0 c h O r d f ö r a n d c n gjorde proposition pä den 72 § jämte ConstitutionsUtstottetS föreslagna tillägg, dock med den förändring, att i stället för den lika med 69 § Regerings - Formen stadgade vtlottning af en Ledamot, npktjaS den utwägcn att efter röstcrnaS afgifwande en sedel uttages och förstöres. Bifölls. 7Z §. Herr von ks»u5cvoIkk wille haftva tillagdt att Ständernas Beslut, när be af Konungen utfärdas, borde wara contrasigncrade. HcrrGrefwen och Ordföranden anmärkte att detta förut i Regerings - Formen wvre förefkrifwet. 4566 Den sz October. § Bifölls. 74 §- Friherre ötsnnsrkeim: Gälom §e-åmot i Constitutions-Ulffottct, nödgas jag j anlcd. ning af dcnna Z erkänna cn glömska, hwilkc, Utflot. tct torde sä mycket häldre förlä,as som anmärkningen undfallit hela della talrika samfund. Ost första mo-, mentet i denna § kan icke apl,'ceras pä de mäl som i 8y § Regerings , Formen omtalas, och i hwilka Riksens Ständer blott äga att yttra stna undcrdäniga önskningar.
Då Hr Bråkenhjelm nu under tvenne riksdagar visat, att det kan vara af nöden, utber jag mig att få instämma i Gr. Cronhjelms motion om en inbjudning till Bonde.St., som gjort, hvad som står i dess förmåga för att hindra införandet af det stadgande, Hr Cederschjöld föreslagit. Gr. Cronhjelm: Motionären har, såsom den siste talaren anmärkt, redan bortgått; men då han, innan han bortgick, förklarat, att han ej fäste synnerligt afseende på att besvara anmärkningarna, emedan han i Ridd.Utsk. finge tillfälle upptaga dem till vederläggning, vill jag dock till svar å hvad han här yttrat nämna några ord, som af honom skriftligen kunna besvaras i Utsk. 1 afseende på den ömsesidiga bredden af våra anföranden vill jag ej göra någon jemnförelse. Jag beklagar, om motionären ej skulle äga några minnen från sina förfäder; mina minnen äro mig kära, och jag tror, att sådant kan stå tillsammans med en sann känsla för fäderneslandet. Han har åberopat frihetstiden, en citation, som alltid, åtminstone hos mig, förorsakar motvilja. Så hörde jag äfven för någon tid sedan under en discussion, som ej har sammanhang med denna, en talare åberopa de stupstockar, som under frihetstiden blifvit uppresta afR. o. Ad., och min känsla sårades djupt deraf. Nu har man genom citerandet af frihetstiden äfven velat bevisa nödvändigheten af förändring i R. o. Ad:s representation. Man har sagt, att •J:delar af R. o. Ad. äro desamma, som med förra riksdagen, och att Regeringen icke har några nya bekantskaper att göra. Jag tror likväl, att R. o. Ad. nu till stor del består af ledamöter, som icke öfvervarit förra riksdagen, och att blotta omöjligheten för Regeringen att pä förhand kunna beräkna, hvilka representanter skola infinna sig, alltid skall vara af god verkan för vår sjelfständighet. Motionären har tviflat pä, att i fall en sådan förändring, som han föreslagit, ägde rum, de i Stockholm stationerade underordnade tjenstemän skulle få tillträde på Riddarhuset. Han har derigenom anfört det enda skäl, som jag kan anse tala för förslaget.