Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då i:sta momentet, hvaruti Borgare-Ståndet icke beslutat annan ändring, än införandet af orden: ”i sådant fall”, före ordet ”vidare”, är bifallet af de öfriga 3:ne Riks-Stånden, hvilka äfven antagit 2:dra momentet, hvars innehåll destoheldre bör anses vara godkändt jemväl af BorgareStåndet, som detta Stånd uti den förändrade redactionen af 3:dje momentet i ,45 §. utsträckt afkorlningen till andra allmänna Stiftelser, än Rikets Academier; så får Utskottet endast anmäla, det Utskottet anser ifrågavarande §. vara i sin helhet af Rikets Ständer gillad. 46 Bevillnings-Ut skottets Memorial, IY;o 34- §• '47- Pag. jo och j\. Utskottets förslag är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som PresteStåndet ansett, att början af irsta momentet borde erhålla följande förändrade lydelse: ”De af allmogen, som ega eller bruka hemman _, hvilkas värde icke öfvarstiger Ett Tusende R:dr”; samt att 8:de raden , i stället för orden: ”hvarjemte de”, borde insättas ”hvarjemte föräldrarneså, i händelse detta beslut ej frånträdes, lärer votering böra anställas öfver följande proposition: 3j:o. Den, sorn bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareocli Bonde-Stånden godkände, förslag uti irsta mom. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, i:a mom. af ifrågavarande §. att eihålla följande lydelse: ”De af allmogen, som ega eller bruka hemman, hvilkas värde icke öfverstiger Ett Tusende R:dr”; samt att på <S:de raden, i stället för orden: ”hvarjemte de”, insättes ”hvarjemte föräldrarne”.
Directionens ledamöter skola på en gång samfäldt sökas, kunna de, som med Konungens Befallningshafvandes eller Rättens bud gå, å Bankens contor bevisliga aflemna eller, om det finnes stängdt, å dess dörr fästa skriftlig resolution eller kallelse; och gällde då sådan åtgärd såsom laga delgifvande. 16 §. Hafva Directionens samtlige ledamöter undergått utmätning, men full tillgång saknats i deras lösa egendom , kan bristen genom ny lagsökning utkräfvas under enahanda tvång hos den eller de lottegare, mot hvilka fordringsegaren finner för godt sin talan rigta. >7 §‘ Af Bankens delegare eller deras arfvingar eller sterbhusdelegare vare ej någon berättigad att under bolagstiden träda från Bolaget, eller sin lott å annan person öfverlåta, med mindre Bolaget dertill samtycker och det i 2 §. stadgade minsta antal af delegare derigenom icke understiges. Äro Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande, N.-o 2. 17 Aro den i afgången Bolagsmans ställe, inträdde nye delegarens grundfondshändlingar i ofvan föreskrifven ordning pröfvade och å bolagsstämma godkände; då är, efter dess slut och sedan sex månader förflutit efter det den timade förändringen blifvit hos Rätten anmäld och i allmänna Tidningarne kungjord, den afgångne delegaren ej ansvarig för annan Bankens skuld, än den, hvarför han dessförinnan blifvit lagsökt. .8 §• Den genom Kongl. Förordningen den i3 Juni 1800 för skuldfordring i allmänhet bestämde praescriptionstid af Tio år, ege ej rum i afseende på euskilde Bankers credit-sedlar och invisningur; ej eller skall bevakning deraf, enligt concurs-lagen , erfordras i Bankens concurs, eller i anledning af årsstämning, som vid Bolagets upphörande må utfärdas å dess borgenärer; hvaremot när Bolaget upplöses, hvilket Konungens Befallningshafvande bör utan dröjsmål till Kongl. Maj:t inberätta, Kongl.
Friherre Ctderftrem; Dea af Herr Hjerta föreslagne utväg, anser jag vara den rätta, att nemligen skilja fprit från fpiritusvinL Dea sednare gore* af drufvor, ej af säd, och drufvor hafva vi ej i Sverige så tillräckligt.» att Spiritusvini deraf tillverkas. Huruvida man kan coatrollera, om spiritusvini är äkta eller ej, derom vill jag suspendera mkt omdöme, 1 alla fall är den grund Utskottet lagt icke riktig, att nemligen, för det en vara varit förbuden, den skulle Annas till erforderligt belopp uti landet, ty mångfaldiga saker Annas i taxan förbudne» sorn ej i landet finnas, såsom åtskilliga foglar, Strussar t. ex., de äro förbudne, men man kan ej citera» att sådana finnas i landet* Herr Hjertar Jsg har val nämnt» att sprit och spiritusvini voro olika, mea de äro blott förfinadt bränvin, och jag är af den öfvertygelse, att det är bast att bibehålla dem under samma rubrik. Det har väl häodt, att saker af nyck blifvit förbudne, och det märket nog» hvilka de varit; men vid desse artiklar »ynes Den j$ jiuffusti «. m. 66* att afeigten varit, att ej gora intrång i redan Varande näringar, Hant Excellence Herr Grefve Mörner: Jag får blott påminna att det vid förtullningen är omöjligt, att skilja sprit och bränvin, att det icke ära cheinister, som åro tullbesöka-^ ye, och att ej varorne undergå en chemisk analyse, utan blott en vanlig pröfning, Maia kan således icke controllera, att ju bränvin införes under namn af sprit, och då vöre hela Författningen eluderad. jag tillstyrker derföre, ftt Utskottets förslag måtte bibehållas, Herr Tham:
Man har visserligen sagt, att om man än frånkänner förvaltare all rätt till ersättning för öfverskotten, skulle sådant medföra ringa verkan derföre, att den förvaltare, som vill begagna sig af dessa sätt att förskaffa sig ökade löneförmåner, har rymligt samvete och vet nog att ställa så till, att dessa öfverskott försvinna ur magasinet; men det är väsendtlig skillnad emellan att de genom förvaltares egennyttiga förfarande vid inoch utvägningar upkommande öfverskott skola lagligen tillfalla honom, och att dessa öfverskott tillfalla kronan, om han stjäl dem. Jag yrkar bifall till denna punkt af Betänk. llr Cederschiöld, Rob. Tlieophro n: Denna långa discussion synes föranledd af en origtig upfattnihg af Hr Printzenskölds första yttrande. Jag förstod det så, som vore hans afsigt, att redogörarne skola erhålla icke blott afskrifningsproc:n, som i lag är dem tillerkänd, utan ock alla i magasinerne upkommande öfverskott. Så tyckes öfrige talare, som mot honom upträdt, hafva upfattat 24 Den 7 Januari. hans mening. Han har likväl sedermera gifvit tillkänna, att hans mening varit, att redogörare skola tillgodonjuta endast afskrifningsproc:n. Skillnaden synes således vara, att Hr Printzensköld vill, att redogörare skola få disponera öfver afskrifningsproc:n, hvaremot öfriga talare på grund af 1812 års regkte yrka, att redogörarne icke skola få dispone.-a öfver denna afskrifningsproc. Detta i nämnda regkte förekommande stadgande anser jag vara af stor vigt, ty skulle redogörare få disponera öfver afskrifningsproc:n linnes ingen möjlighet att förekomma, det ju icke en redogörare med spänstigt samvete tillegnar sig ur magasinet, hvad honom icke rätteligen tillhör. Sådant är förebygdt, om det är förbjudet för redogöraren att ur magasinet borttaga något af der förvarade persedlar och varor, men gör han det detta oaktadt, är han kronotjuf och blir såsom andra derför straffad, och just häri ligger ett hinder.
Jag har icke tid!« sade Susanna ganska stött, i det hon vände honom och hans varor ryggen och gick. Wår-känslor. Himlen har ladet paa Vaarskyer dale kvægende Tanker i Blomsternes Indre, derfor, naar Kalkene aabnes og tindre, hvisker fra Bladet en hemmelig Tale. VELHAVEN. Maj skrider framåt och närmar sig Juni. Från sina «Reden» i de luftiga löfkransade grottor, som moder natur beredt dem i höga ekar och askar, sända stararne ut sina djupa, ljufva hvisslingar, sina kärleksfulla drillar. Sång och vällukt fylla Norges skogar. Bondflickan vandrar med kreatursflocken upp till Sæterdalarne, sjungande gladt: «At drage til Sæters er sælt og godt, Kom Bøling 7 min! Kom Koe, kom Kalv, kom Stort og Smaat! I Qveen 8 ind!» Vårarbetet slutades, skördarne växte i himmelens hägn. Harald hade nu mera tid ledig och mycket deraf egnade han åt Susanna. Han lärde henne känna dalens blomster, deras namn och egenskaper, och var lika road af hennes rådbråkning af de latinska namnen, som uppbyggd af den hastighet, med hvilken hon uppfattade och använde deras ekonomiska och medecinska nytta. Dalen och dess skönheter blefvo henne allt mer bekanta och kära. Hon gick nu åter om mornarne ner till källan, der daggskålarne och silfverörten så ymnigt växte, och lät den fjädrade skaran bada och förlusta sig. Och om Söndagseftermiddagarne gjorde hon ibland en vandring till en lund af ekar och vilda törnrosbuskar vid foten af ett berg, krystallberget kalladt, och som i aftonsolens strålar glimmade i underbar glans. Ibland följdes hon dit af Harald, som berättade många underbara sagor om Huldran, som bodde i berget, om Dvergarne som tillverkat de sexkantade krystallerna, hvilka derföre kallas «Dvergsmide», om «de underjordiskes» verld och väsen, sådan gamla dagars rika fantasie skapat den, sådan den ännu dunkelt fortlefver i de nordiska folkens tysta tro.
Nådiga pröfning och bitall; och berörde brist, hvilken genom de af Kongl. Majit, under loppet af år 18171 i följd af Riksens Ständers medgifvande vid sista Riksdagen, bestridde Utgifter af 1816 års Öfverskotta-medel, något i8oo* Stais-Utskottets BeiäniandenH kommer att öka sig, anser Stats,-Utskottet böra godtgöras af Öfverskotterne på 1817 och 1818 ars intrader, hvilka Öfverskott med säkerhet kunna antagas uppgå till den Summa utöfver hvad Kongl. Maj:t äger disponera, att nämnde brist derutaf fyllas kan; hvarefter återstoden af desse Öfverskotter för 1817 och a 818 samt för de följande åren, efter afräkning af hvad till KonglMajus Nådiga disposition för Fötsvarsverket är anslaget, skola till .Riksgälds-Contoiret aflefvereras på sätt Riksens Ständer vid sista Riksdagen i denne del förbeliöllo. Stats Utskottet har för öfrigt skolat anmäla, att sedan Riksens Ständers Revisorer år 18x7 genomgått och granskat Stats Verkets Räkenskaper och Förvaltning till och med för år 1815; så har till Utskottets enahanda åtgärd nu blifvit aflemnade 18x6 års Röcker och Handlingar jemte det Stats-Verkets Förvaltning för samma år blifvit af Kongl. Stats-Contoiret uti dess afgifne och Kongl. Majus Nådiga Proposition bifogade berättelse uppgifven och framlagd. Utskottet har väl ansett Riksens Siänders granskning egentligen böra sträcka sig till en generel öfversigt af Förvaltningen, enär Kongl. Kammar-Rätten tillhörer, att till ziffran revidera sjelfva Räkenskapen Men Utskottet har dock, så vidt dess tid medgifva, genomgått äfven Kongl. Stats - Contoirets Memorial - Röcker och Kongl. Ränte-Kammarens Hufvud Rok.
Då jag ansett mig böra uppträda, för att, så godt jag kan, söka motverka ett sådant ofördelaktigt omdöme hos R. o. Adeln, sker det under förklaring att jag icke misskänner det uppriktiga och varma nit för religion och sedlighet, hvarifrån anmärkningarne utgått; och att jag finnér åtskillige af de framställda anmärkningarne väl förtjenta att af lagstiftaren tagas i betraktande. Men jag måste protestera mot antydningarne att de klandrade bestämmelserna i det Kongl. Förslaget hvila på slapphet eller likgiltighet och att man till och med varit angelägen att skydda lösaktighet och utsväfningar, såsom jag tror att orden fallit. Om det Kongl. Förslaget i nämnde hänseende icke tillfredsställer alla, så får orsaken sökas ensamt i olika åsigter, dels om hvilka medel lämpligast må användas till befrämjande af gudsfruktan och goda seder, dels ock om hvad som rätteligen utgör föremål för strafflagens innehåll. De flesta länders lagstiftningshistoria utvisar att strafflagarne från att med ytterlig stränghet bestraffa religionsoch sedlighets-brott blifvit mildare, och till en del alldeles upphört att som * brott behandla flera, såsom sådana förut upptagna handlingar. En allt mera stadgad erfarenhet har ådagalagt, att gudsfruktan och sedlighet icke kunna åstadkommas genom stränga straff. Såväl i lagstiftningen som vetenskapen har man ock blifvit allt mer ense derom, att endast rättskränkningar egentligen falla inom kriminallagens område, och att hvarken ogudaktighet eller laster böra falla derunder, såvida de icke komma allmän förargelse åstad. Det Kongl. Förslaget hvilar på denna åsigt, och om den är riktig, träffas det föga af de framställda anmärkningarne. Såsom underlåtenhet i befrämjande af religionens intressen anmärkes, dels att de föreslagna böterna för sabbatsbrott skulle vara alltför låga, dels att ansvarsbestämmelserna för eder och svordomar icke skulle vara nog vidsträckta. Maximum af sabbatsbrottsböter är likväl satt till ett tio gånger högre belopp än det'Som enligt nu gällande lag för dylika förbrytelser kan ådömas. För min del befarar jag, att den nu föreslagna ansvarsbestämmelsen kommer att möta motstånd, äfven utom Preste-St., men i en motsatt rigtning.
Också tiar i detta afseende en märkbar förändring börjat visa, att allmogen numera är öfvertygad om dikningens värde; ty hvarje Bonde, som har något anspråk på upplysning och omtanka gör åtminstone något i detta afseende och många uppfylla allt hvad man skäligen kan fordra, så att ett framskridande onekligen är att förvänta, hvartill Länets Husliålls-Sällskaps uppmuntringar och flitiga anmäningar utan tvifvel i sin män medverkat. Delta Sällskap har oek, i fråga örn det dfrectä jordbrukets förkofran, bufvudsakligast sträckt sina omsorger till utdikningar oell strömrensningar, or »U såmedelst eröfra nya fällt för odlingsfliten. Inom Listers Härad har ett högst betydligt utdikningsarbete, under dess ledning, blifvit verkställdt oc i ar >82-j till framtida underhållande fördelt till väsentligt gagn för de esta Jordägarne inom Mellby och Sölvesborgs Socknar; ett annat inom sane och Gammalstorps Socknar bär varit under beredning men verkstäl8 löten uppehållen , i anseende tilt nödvändigheten af Rättegång nied de enim an sågare, öfver hvilkas ägor dikningen' mäste hafva sin sträckning. ^nom Hoby Socken hafva mindre betydliga dikningsarbeten äfven blifvit esörjda; Den såkallade Tvingsåm, eller dea som utfaller vid Nettraby, bär ^ ea del undergått rensning och detta arbete är ännu under fortsättning, ^varmerf ändamålet är att befria flera hundrade tunnland mader inom häri 0<dl b^idlefstads Socknar från öfverflödigt vatten. I sammanhang kel^e jlar afven fråga uppstått om aftappning af den såkallade Fölsjön jorda n * ^ransen Hjorteberga och Tvings Socknar; men vederbörande ta», f]6 hafva icke kunnat förenas i öfvertygelsen om nyttan af detta förest en del befarat att derigenom gå miste om ett hehöfligt vattenböld*
Sig desto mindre böra fördröja, som, ifall Betänkandet äfven af Riksens Ständer gillas, angelägenheten fordrar, att i tid vara betänkt på nödiga anslag af medel , derigenom Kongl.'Majit kan komma i tillfälle att, efter händ, så bereda inrättningen af de för verkställigheten af förslaget nödiga Arbetsoch Corrections-Hus, att, då Lagen hlifver antagen , desamma kunna vara fullbordade och i behörigt skick att nyttjas. I anseende åter till Lag-Comitéens Betänkande om Under-Domstolarnes och Hof-Rätternes förändrade antal och organisation , har Kongl. Majit funnit frågan derom vara i närmaste samband med öfriga (ill Rättegångsordningen hörande stadganden, hvilkas pröfning, utan i ett sammanhang, är förknippad med de svårigheter, som Kongl. Majit velat förekomma medelst den vid Lag-Comitéens förordnande stadgade föreskrift om Lag-Förslagets meddelande genom tryck, till allmänhetens kunskap, och inhämtande af anmärk, ningar dervid, innan det Kongl. Majits och Riksens Ständers öfverläggni ng och antagande underställdes ; och Kongl. Majit anser iakttagandet af denna 46 Den 5 Maj. denna föreskrift påkallad, ej mindre utaf ämnets vigt och grannlagenhet, än vådan af ett fcirbastadt beslut; men då särskildt framställning häraf nu blifvit gjord, och Riksens Ständer för närvarande äro härstädes församlade, hvilka icke böra sakna tillfälle att öfver dessa ämnen sig utlåta , finnér Kongl. Majit i Nåder för godt att härjemte meddela Riksens Ständer hvad sålunda från Lag-Comitéen till Kongl. Majit inkommit. Kongl. Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL, Dan, Forelius, Stormägtigste Allernådigste Konung !
Utskottet undfalla, att för allt hvad som tilläfventyrs utaf Malms tillgångar komtne att, till godtgörande af ifrågavarande ränte - 444 Stats-Uts kottets skuld, användas, Malms länsinnehafvare skulle kunna väcka ersältnings-anspråk emot Iggeström, så , och efter inhemtad underrättelse om den välvilja, hvarmed 1823 års Ständer behagat Iggeström omfatta, i anseende till hans allmänt kända redlighet och den beklagansvärda belägenhet, hvari han, utan eget förvållande, blifvit försatt; och att hans belägenhet, enligt någre bland Utskottets medlemmar gifne intyg, sedermera icke förbättrats, har Utskottet ansett sig böra, af dessa ömande anledningar, tillstyrka, att räntefordringen hos afl. CommerceRådet Malms Goncoursmassa, i och för lggeströmska Uppbördsbristen, och hvilken, efter den af Utskottet föreslagne rättelse uti beräkningen, skulle komma att utgöra 365oR:dr i sk. 9 r:st. Btco, må, af consideration för Iggeström, helt och hållet efterskänkas, äfvensom emot Iggeström cftergilvas allt kraf i afseende på de 2tne här ofvan omförmäldte utdelningar från ConeoursMasspr i Westerås till ett sammanräknadt belopp af Rtdr 872: 9. 7., samt följaktligen bägge dessa summor tillhopa utgörande 4522 R:dr 11 sk. 4 r*st. få i rakenskaperne alskrilvas. Reservationer: Af Hr ProtocollsSecreteraren Riben.- Emot Högh StatsUtskottets tillstyrkande i frågan 0111 afskrifning till förmån för f. d. Kamreraren Iggeström, får jag anmäla min reservation: Hvad först angår Iggeströms anmärkning vid den upprättade Liqviden med CommerceRådet Malins Cort - Betänkandet], N:o 2g5.
Fullmägtige sig ucan farhåga för menlig? följder för Werket waga hemställa, att, under anförde uttrvckelige willköl, och emot erbuden säkerhet, en temporerav tillökning af Femhundrade Tusende R:dlr a Riksgälds, Contoircts i Banken förut ägande DiScvnt-räct, matte bewiljas, och med ar »814 upphöra. Beträffande deremot den uti Wällsflige Borgare, Ståndet gjorde Motion, som afyftar förbindelse för Banken, att nu ataqa sig realisation wid anfordran, af alla än utedlifwande Riksgälds.Sedlar, till ett belopp af något öfwer Tre Millioner Riksdaler Banco, uppå en Amortisiemcnts.Fond af Tre Hundrade Tusende Riksdaler ärligen, fom iikwäl ej förr, än inom ar i8»7, kunde till en början komma att inflyta; ansago Herrar Fullmägtige sig, af förut anförde, samt Banco, Werkets Credit och sa, 1998 Den 2z Julii. säkerhet nära rörande ffjäl, förbundne, att ett sädant korståg, för deras del icke understödja. Herrar Banko-Fullmägtiges, i afseende pä Stats, Utffoltets framställning, anförde ffjäl och considerationer, har Banko, Utffoltet, efter ett noggrant, ehuru kort, öfwerwägande, ej kunnat undgå, att äfwen för desi del finna mycket wäl grundade: och har i lika matto, för Utffottet grundad anledning sig företedt, att till alla delar instämma uti det yttrande, som Herrar Fullmägtige afgiswit, öfwer den, om te återstående Riksgälds »SedlarneS realisation af Banken, i Wällofiige Borgare,Ständer ffjedde framställning. Det ena och andra öfwerlemnaS wördsamt till de Respeclive SländenS närmare upplysta ompröfning. Örebro d. 22 Julli 1312. ^acob Oe la 6aräie. Ib. VVeiäman. Lust. O. Wile lee, k.
— 6 Pomeransknoppar och Skal 1 skålp. — 6 Porfyr; hänföres till Sten, ej specificerad. ^Porslins oäkta, steneller fayence: hvitt eller enfärgadt, men omåladt: talrickar 1 skålp. — 3 andra pjeser') 1 skålp. — 6 målad t eller tryckt: talrickar 1 skålp. — 6 andra pjeser2) 1 skålp. —• 10 ') Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften från och med år 1868 till S öre. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. •Porslins äkta: hvitt eller enfärgadt 1 skålp. — 10 förgyldt eller mäladt i figurer eller med blommor t skålp. — 20 Portcmonnaicr; se Portföljer. Porter: se Dricka Portföljer, Pcnuingcbörsar, Rcdikyler och Väskors af heleller halfsiden i skålp. 1 andra slag 1 skålp. ~ 25 Potates — Fi •i. Potatesmjöl, eller malen potates — Fritt. Amu. Om en under namn af potatesmjöl angifven vara finnes utgöra den i potates befintliga, genom föregående rifning och valtenpågjutning erhållna, stärkelse, hvilken sedermera genom krossning och siktning blifvit försatt i mjölform, bör varan lullbehandlas efter hvad taxan bestämmer för »stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen.» Pottaska; se Aska. Pozzolaua Fr Pressenningar; tullbehandlas såsom Väfnader, vaxade, mattor. Puder; tullbehandlas såsom Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier. Qucrcitron ; hänföres till Färger, ej specificerade. Qvicksilfver 1 skålp. 15 Rabarber; hänföres under Apotheksvaror. Raspar; hänföras under Verktyg. i Rcdikyler; se Portföljer. Redskap och Macbiuericr eller delar deraf, ej specificerade, till begagnande vid fabriker eller handtverk, \ eller för jordbruket, samt för jernvägarnes behof . — Fria.
Den Tredje Reglementariska föreskrifter för Verkets Ofver Styrelse samt Magazins-, Bagerioch Bränneri-Betjeningen. Första Hufvud - Afdelningen om Upphandlingsoch Undsättnings -Verket. l Art. Huru Spannemåls-upphandling under goda år bör af Allmänna MagazinsInrättningen verkställas till Sädesprisens upprätthållande. 1 §. Om Landshöfdingarnes skyldighet att inhämta noga kännedom o;n årsväxten och fullständiga Rapporter derom till Magazins-Inrättningens Öfver-Styrelse afgifva. Tiden för dessa Rapporters insändande och hvilka grunder för befinnande nödvändighet af Spannmåls uppköp, böra i allmänhet följas, samt till hvad pris Landshöfdingarne anse upphandlingarne må med afseende på Jordbrukarens skäliga fördel böra bestämmas m. rn. 2 §. När och huru Öfver - Styrelsen bör till pröfning företaga Landshöfdingarnes förslag och de principer som böra iakttagas vid upphandlings-prisens fastställande. StatS'TJtsiottets Betänkandeiii 3 §. Allmänt stadgande af hvad vigt och öfrig beskaffenhet den Spannemål bör vara som till Inrättningen försäljes. Detta stadgande lämpadt efter hvarje orts serskilta förhållande. Äfvensom föreskrift om den större fördel som Landtmannen har att påräkna vid försäljningen, af torr Säd, och i den händelse den aflemnade riade eller oriade Säden befinnes efter vissa utsatta proportioner öfverstiga vanliga Magazins-vigten. I motsatt förhållande, hvilken nedsättning äger rum för sådan Säd som väger mindre än bestämdt blifvit, och ändteligen att Säd under en utsatt minimi-vigt ej får emottagas. 4 §. När och på hvad sätt kungörandet om Inrättningens Spannmåls - uppköp bör verkställas, samt hvad Landshöfdingen har att iakttaga till befrämjandet deraf, att alla sker lika rätt och ingen manna-mån begås. 5 §. Utsedde Ombuds närvaro vid Magasinen under Upphandlings - Terminen och deras åliggande. 6 §.
böra gifvas i en så lättbegriplig och kort form Serveras vin, dras flaskorna upp i köket. Äro som möjligt. Många ord o c h ett upphetsadt sätt korkarne illa genomborrade, ersättas de med nya hos värdinnan förvirra nybörjaren. Visar hon sig korkar eller de så mycket omtyckta silfverbordsmycket tafatt, bör husmodern icke sky omaket korkarne; flaskorna torkas försigtigt af, utan att tion ske ä närmaste postanstalt. — Bidrag frän alla områden f ö r qvlnllg verksamhet mottagas med tacksamhet. Endast en sida af papperet bor vinet omskakas eller etiketterna lossas. Hvita viner ställas på kall plats, innan de serveras, röda deremot ej. Vinflaskorna sättas på små brickor, för att duken må skyddas. De vändas så, att etiketterna bli synliga för dem, som skola dricka. Madeira, portvin och andra viner, som drickas strax på soppan, skänker flickan i på serveringsbordet i de dertill afsedda mindre glasen och bjuder omkring dem på en liten bricka liksom en rätt. Drickes vid högtidliga tillfällen champagne, så bär flickan in den, försedd med flaskhandtag och med trådarne öfver korken uppskurna, i en med is fylld vinkylare och ställer denna på bordet till venster o m herrn i huset. Man bör öfva den noggrannaste tillsyn öfver tjenarinnan, till dess hon kan utföra samtliga vid bordet nödvändiga sysslor på egen hand, utan befallningar eller tillrättavisning. H v a d italienarne säga o m qvinnan. Så säger italienaren: » Qvinnorna förtiga endast, hr ad de icke veta. » — » Q v i n n a n, hur obetydlig hon än må vara, är djefvulen öfverlägsen i list. » — » H u s t r u o c h o x e tag dig från din h e m b y g d! » — » D e n, som har hustru, har bekymm e r.