Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det har twärtom flera gänger, och framför allt tvid omarbetningen af denna Riksdags - Ordning ädagalagk, att nar det crhällit bättre upplysningar det famina derefter gerna rättat sig. Anmäldes och infördes en Deputation ifrän bet Wässofliga Borgare - Slänvet anförd af RiksdagsMllmägtigen ifrän Cimbritshamn Borgmästaren Ounst 6ren , hwilkcn förmälde att Borgare - Ständct förehaft, granskat och med nägra förändringar gillat Riksdags - Ordningen. Nägra §§ hwilka angä de andra Ständcn hade Borgare, Ständet icke widrört, utan afwaktade först derbfwer de öfrige Ständens yttranden. Derefter upplyste Herr Borgmästaren följande Utdrag af Protokollet, hältet hos det Wällvfl. Borgare - Ständet wid Riksdagen i Stockholm d. 18 Oktober 1829. S. O. Efter äter uppläsandet af Högloft. Rid« derskapet och AdrlnS samt Högwördige Preste - StSn« dets meddrlte ProtocollS - Utdrag, i frägan om deltagande i jiiqwarterjngs utgörande för Stads-EgenbomMr, stadnade Borgare - Ständet i följande Be - Den 21 October. 4531 Anslut. ' Borgare - Ständet har med dm listigaste till, sre^sställclie inhämtat Högloft. Riddcrskapcts och AdclnS d. s sistl. September widtagne Beslut, innefattande ötagande af ingwartcringS skyldighet, äfwen i fredstider, för desi i Städernc ägande hus; och Borgare» Ständct kan icke undcrläta att med beha känslor af agtring och bifall, som ädelt försakande af enskildt fördelar alltid alstrar, för detta Borgerskap.'! wisade prof af Riöderskapet och Adelns Patriotism och wäl» wilja tolka Borgare - Ständcts upprikliga wördsamma k e?sa>iihet och förbindelse.
N;o 372. angående åtskilliga af Kongl Majit äskade extra statsanslag för försvarsverket till lands. XXVI. 62. ( N:o 373. angående ifrågastäldt anslag för försvarsverket till sjös. XXVI. 62. N:o 374. rötande anslag för adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hofrälter. XXVI. 62. J^;o 375. angående ifrågaslällda extra statsanslag för byggande och reparation af kyrkor m. m. XXVI. 64. jy;o 376. angående ifrågastäldt anslag till planering af voltige-gården vid Gymnastiska Gentral-Inslilulet m. 111. XXVI. 64. fI:o 377. med öfverlemnande af förslag till författning angående tullbevillningen. XXVI. 64. — N:o 378. med öfverlemnande af den nya Bevillningsförordningen. XXVI. tor. N-o 3^9 angående ofiillständighet i Riksactens stadgan den rörande förmyndare-val för omyndig Konung. XXVI. tti. — N:o 38o. angående Convoj-commissarialets upphörande. xxvi. tu. N;o 38t. angående utdelning af UondeStandels förhand lingar i Representationsfrågan. XXVI. 111. iS;o 382. i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition ( II, ) angående extra statsanslag för den af Rikets Ständer begärda Lagberedning. XXVI. i i t.
På Depositions-räkning innestår en ungefärligen lika stor Banko-Utskollels Memorial, JM 28. 11 summa och utelöpande sedelstocken öfverstiger metalliska kassan, i sedlar förvandlad, med allenast Tio millioner R:dr. I betraktande af den fördelaktiga ställning, hvari Banken sålunda för närvarande sig befinner, anser Utskottet någon del af Bankens behållna vinst icke erfordras för Bankens konsoliderande. — Vid öfvervägande åter af frågan derom, huruvida nämnde vinst, till större eller mindre del, bör utöfver den tillförsträckningar åt Filial-Banker redan afsatta 1,000,000 R:dr, i Banken reserveras, i och för utsträckning af laneoch kreditiv-rörelsen i en eller annan riktning, har Utskottet tagit kännedom af följande inom Riks-Stånden väckta och till Utskottet remitterade motioner, hvilka innefatta förslag angående sättet för den upplupna vinstens användande, nemligen: af Prosten Berlin, som anser att den del af den besparade vinsten, hvilken icke anslås för statsverkets behof, i främsta rummet må till förstärkning af kassakreditiv-fonden användas; af Herr J. Öhrström, hvilken föreslår, alt uppkommande Bankovinst reserveras och göres fruktbärande för att derigenom bilda lånetillgångar inom landet för hypotheks-föreningar, samt af Riksdags-fullmägtigen Lars Larsson från Elfsborgs Län, som hemställer att Bankens varande och blifvande räntevinst må reserveras och disponeras till upphjelpande och befordrande af Filial-Banker i de rikets provinser, der en mera betydande penninge-rörelse gör dessa Bankers inrättande nödvändigt. Utskottet skall, vid upprättandet af förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse, icke underlåta, att söka så ordna de för nämnde rörelse tillgänglige fonder, att desamtna bäst må motsvara allmänhetens billiga fordringar på låneoch kreditiv-understöd, och förbehåller sig, alt dervid få afgifva vidare yttrande öfver deri del af omförmälda motioner, hvilken icke är vorden genom detta memorial besvarad.
Anslaget till möteskostnader 186,669: —• <— Pilo till inqvarteringsgifvares ersättning för dagportioner åt tågande trupper 9,000: — *— Rusthållares bidrag till hästens underhåll vid möten 25,000: Excercis-sqvadrons-anslaget 37,500: Summa tillgångar 258,169: —- — Brist att fyllas R:dr 64,631: Beväringsmanskapets vapenöfningar. Kostnaden för bevärings-manskapets nu föreslagna vapenöfningar uppgår, enligt gjord beräkning, för armeen till R:dr 128,000: hvartill kommer för deltagandet i öfnings-lä gren 10,000: 138,000: för flottan till 38,000: - eller tillhopa i rundt tal till R.dr 176,000: Den nu befintliga tillgång för så beskaffade utgifters bestridande är det å Fjerde . hufvudtiteln uppförda förslagsanslag af 80,000 R:dr till beväringsmanskapets vapenöfning. Detta i Riksstaten förslagsvis utförda belopp har dock visat sig icke vara tillräckligt för den vapenöfning, som nu med bevärings-manskapet eger rum, utan har årligen iner och mer måst öfverskridas, så 33 så att kostnaden för år 1846 utgjorde en summa af 151,439 R;dr och för innevarande år sannolikt belöper minst till lika mycket.
A) Oaktadt Utskottet i motiv erna för 8 punkten af Betänkandet medgif vit alt utom [landelsoch Närings-Diskonten, de öfriga låne-rörelse-grenarne, som bedrifvas af Banken, icke äro förenliga med en Stats-Banks rätta verksamhet, har Utskottet likväl icke funnit för godt att härefter lämpa sitt förslag, utan endast beslutat, att, oberäknad! de båda obetydliga låne-grenarne, skiftesoch odlings-lånen samt lånen till städer och corporationer, afskilja från Banken, Diskont-låne-rörelsen på namn med omsältnings-rätt. Enär således endast ett partiell afskiljande är ifrågasatt, hade jag förmodat, att företrädesvis bordt väljas, den minst Bankmässiga låne-rörelsen, hvilken alltid måste vara den, som har längsta återbetalnings-tid, d. v. s. fastighetsbelåningen. Det tyckes också som denna åtgärd, om den vunne Rikets Ständers bifall (skulle kunna förändra Riksgälds-kontoret till ett behölligt och gagneligt verk, nemligen till en slags allmän Hypotheks-Inrättning. Härvid möter icke hinder att ju utlåningen till städer och korporationer samt till skiften och odlingar äfven gerna kunde fått medfölja. Emot den af Utskottet föreslagna öfverflyttning till Riksgälds-kontoret af Diskont-låne-rörelsen på namn, anser jag deremot många betänkligheter med skäl kunna andragas, och detta med sä mycket mera fog, som den enda egentligen antagliga fördelen af Diskont-fondens öfverflyttande, hvilken utaf Betänkandet kan inhämtas, är, Bankens förseende med, af Kongl. Maj:t garanterade, obligationer, en fördel, som lika väl skulle kunna vinnas örn fastighets-låne-fonden blefve öfverflyttad.
Om nu en K. propos. innefattar något, hvaröfver Ständerne äga alt besluta; så måste också antagas, alt den K. remissen innefattar en direct framställning, följaktligen en sak, som är utredd genom vederbör, auetoriteters yttranden i ämnet. Jag har blott velat yttra detta, för att ådagalägga, att om bär skulle förefinnas någon våda alt beträda undantagens bana, skälet dertill icke bör sökas på StatsUlsk:s sida, utan att skälet har sin grund deruti, alt Konungen öfverlemnat frågan till R. St:s pröfning. Att sådana undantag verkligen ägt och någon gång böra äga rum, är förut visadt. Hr Hjerta, Lars: Man har redan talat så mycket i detta ämne, att jag endast anhåller att få fästa uppmärksamheten på en icke vidrörd omständighet. Jag erkänner fullkomligt, att det för Staten är en vida större fördel att äga en pålitlig arrendator af ett hemman, äfven med mindre arrende, än en opålitlig roed ett större. Detta oaktadt, skulle jag önska, att, om Ständerne på denna grund bi föl I e hvad StatsUtsk. föreslagit i detta betänk., Ständerne mätte fatta detta beslut åtminstone endast för de 5 nästföljande åren. Man bar ibland annat anfört, det man borde göra arrendena så långa som möjligt, emedan derigenom bereddes en större säkerhet åt innehnfvaren af jorden, hvilken Dtn 2'1 Maj. då äfven skulle finna sin uträkning vid att derpå nedlägga förbättringar; men om arrendevillkoren förblefvo desamma oell arrendatorn väl häfdade jorden, hvilket borde utgöra enda grunden för hans bibehållande vid arrendet, Liefve lian ingalunda i afseende på säkerheten för sin roliga besittning deraf försatt i sämre ställning än förut, då en 5 års förnyad förlängning af contraclet ej vore att betrakta annorlunda än sorn en fortsättning af det föregående arrendet.
Då det hehof, som vid föregående riksdagar föranledt beviljandet af ifrågavarande anslag, ännu fortfar, hafva Rikets Ständer till bestridande af de för kolonien S: t Barthelemys förvaltning, enligt nu gällande grunder, erforderliga kostnader, hvilka icke utaf inkomsterna af ön betäckas, å Riksgälds-kontoret anvisat ett förslagsanslag af 18,000 R:dr, att under åren 1851, 1852 och 1853 med en tredjedel årligen förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse lill nämnde kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afträdande kan beredas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Augusti 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 18 Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling m. m. (Stats-Utsk:s Uti., N:is 167 och 262.) S. A. K. Sedan de af E. K. M:t vid sistlidne riksdag uti nådig proposition den 20 December 1847 framställde förslag, angående förändrade grunder för grundskatterBih. till 11. St.
Men låtom oss återgå till ämnet. Hvad den första punkten beträffar, eller den teoretiska och den praktiska undervisningens fördelning på de olika läroverken, så är detta den käpphäst, hvarpå man alltid rider upp, då frågan är om den medicinska undervisningens ordnande. Men, oafsedt det orimliga uti ett dylikt särskiljande, hvad beträffar naturvetenskaperna och synnerligast läkarekomsten, hvad är det egentligen sorn bestämmer att den teoretiska undervisningen bör ske vid universiteterna och den praktiska vid Carolinska Institutet? Den sednare, eiler den praktiska undervisningen, har tydligen blifvit förlagd till Institutet af det giltiga skäl att universiteterna icke kunna uppehålla densamma. Deremot finnes icke något skäl hvarföre den teoretiska undervisningen bör tillhöra universiteterna. Det är en allmänt känd sak, som icke en gång förnekas af Hr Glas, att Carolinska Institutet är, hvad beträffar 124 Den 14 Mars f. m. materiel och lärarekrafter, fullt jemngodt, i många fall öfverlägset medicinska fakulteterna. Och då man betänker hvilka namn äro sammanlänkande med denna undervisning vid Carolinska Institutet, sä är det svårt att fatta tankegången hos medicinska fakultetens lärare, eller rätt inse den höga föreställningen om eget värde, då den, efter att hafva visat att under 30 år 418 undergått teoretisk examen vid medicinska fakulteten i Upsala och endast 24 vid Carolinska Institutet, utbrister: »Följer ej häraf, att Svenska läkarekårens vetenskaplighet och konstduglighet bero hufvudsakligen af den unge läkarens teoretiska bildning vid universiteten och dessas fakulteter, samt hans praktiska vid hufvudstadens kliniker»? De namn jag åberopat äro, med förbigående af dem som nu innehafva lärarebefattningar: Berzelius, Anders Retzius, snart sagdt hela Svenska läkarekårens oförgätliga lärare, Mosander, Magnus Huss, den nyare medicinens grundläggare i Sverige, och sorn mottagit så många och välförtjenta hyllningar af hundradetals tacksamma lärjungar, samt, hvarföre icke tillägga, Per Gustaf Cederschjöld, hvars system i förlossningsläran på sin tid höjde denna vetenskapsgren och ännu bibehåller ett förtjent erkännande.
Bestämmelsen »under fartygets resan, som i förslaget förekommer, skulle, efter orden, möjligen kunna leda dertill, att om penningar, hvilka »utan hinder för nödiga utgifters bestridande» kunde utdelas, inflöte medan fartyget vore hemma, hufvudredaren egde att vägra en sadan utdelning, hvarföre Utskottet ansett sagde bestämmelse böra utbytas mot den: »för fartygets räkning». § 21 Enär den ränta för förskjutna medel, som huvudredare eller delegare eger räkna sig tillgodo, torde lemnäs beroende af allmän lag eller särskildt aftal, har Utskottet ansett sista momentet i §:n kunna utgå. <S 26, mom. 2. , n , tu ’ 2:o. Om fartyg Utskottet har funnit, att om rederi på främmande plats har särskildt ombud, beSalhaftarfdetta må i förslå rummet vara berätligadt att besluta i den fartygets angelägenhet, hvarom denna § handlar, dock i anseende till beskaffenheten af samma angelägenhet (befälhafvares tillsättning) efter rådplägning med svensk konsul, der sådan på stället finnes. Denna åsigt synes också vara iakttagen i 54 § af Konsuls-sladgan den 20 April 1858, och Utskottet har derföre i enlighet dermed i § föreslagit erforderlig redaktionsförändring. § 31 Då flera svårigheter torde möta, att »efter de i sista af gångsorten gällande priser» bestämma godtgörelse till besättning för kost, som blifvit minskad t ex. i Nordsjön under resa från China direkte till Sverige, har Utskottet ansett frågan härom böra ölverlemnas till skiljomäns afgörande. § 33.
Hans Excellence Justi tias Stats-Minislern Herr Grefve Rosenblad Hans Excellence.Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af kVatterstedt _, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner Hans Excellence Herr Grefve Lagerbielke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm_, Herr Grefve Adelsvärd Poppius j Friherre Åkerhjelm, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, jemlikt Kongl. Majrls förut meddelade Nådiga Beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majrts Nådiga Proposition lill Rikets Ständers Stats-Utskott, angående rättighet för förre KronoFogden, Assessoren Hollsten, förre Landt-Räntmäslaren, Kongl. Räntmästaren Ahlgren och Lands-Kamereraren, Kammar-Rätts-Rådet Hertzman, att, såsom Pension, få åtnjuta fulla beloppet af deras innehafde indelta löner. Kongl. Majit täcktes, enligt Siats-Rådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådant detsamma finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; Och Kongl. Majit befallte, att Dess Nådiga Proposition i ämnet skulle i enlighet dermed till Rikets Ständers Stats-Utskott under denna dag expedieras. Ex. Protocollo S. G. Schjberg. STOCKHOLM, H. G. Nordström, i834- Kongl. Mny.ts Nådiga Proposition N:o 29- 1 Nio 29. Ankom i afskrift till Exp. Utsk. den 24 Fehr, kl. 10 f. m. KONGL. MAJAS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott om förklaring af stadgandet j röraiule\
Bes v.- o. Ekon.Utskottet: N:o 28, i anledn. af väckt motion om ändring af kammarcollegii circulär-bref d. 4 October 1*746 och d. 18 Juni 1779, i fråga om skyldighet för den med underrätts utslag missnöjde, att lösa flere än eli diarii-bevis; N:o 29, i anledn. af återremiss af betänk. N:o 17, i fråga om prygel-bestraffningens upphörande; N:o 30, i anledn. af återremiss af betänk. N:o 18; N:o 31, i anledn. af väckt fråga om upphörande tills vidare af uppläsning frän predikstolen af 1814 års sammandrag af författningar, eller ock om ett nytt reviderark sammandrag deraf; N:o 32, i anledn. af väckte frågor, dels om bestämmande af hvad med ”matlag” bör förstås, dels ock om ändring uti K. kammar-collegii kungörelse d. 20 Juli 1830, om sammanläggande af hemmansdelar under olika nummer i samma skifteslag; N:o 33, i anledn. af serskilde motioner om förändrade bestämmelser, rör:de anläggning eller ändring af mjöloch säg-qvarnar med flere i sammanhang härmed väckte frågor; samt N:o 34, om samraanjerakning af RiksStms skiljaktiga beslut i anledn. af Utskms betänk. N:o 12. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 9 Augusti 1848. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 14 prot.-utdr. för d. 5 dennes. Hr Lind af Hageby, Carl Au g. Ludv., uppläste en sålydande motion:
Så länge den stod på, lönade det sig ändå icke att säga ett ord, det visste hon. »Ja, du skrattar», sade han mera stillsamt, »men det är verkligen allvarligt. Hur beror ej det uppväxande slägtet af er, qvinnor? Och der reformer behöfvas i både ett och ett annat, der kunde ni vara de bästa bundsförvandter åt oss. Men – gubevars – så fort det inte rör sig kring salongsämnen, så är det att hålla för öronen och låtsa sig ingenting veta. Man får hvarken lära er att sköta er kropp eller edra barn, ty båda delarna anses som någonting högst opassande att nämna ens. Ja, står du inte der och blir röd i ansigtet, bara för att jag nämner barn! – och du är gift ändå. Åh, det är så man kan ...» Han gjorde en förtviflad åtbörd, som om han velat slå ifrån sig något. »Men Richard då, hvad väsnas du för! Har jag någonsin nekat att höra hvad du haft att säga mig?» »Nekat? Nekat?» upprepade han. »Jo, man kunde bara försöka! Står du inte der och vrider dig som en ål, bara det är fråga om att läsa ett bref från mig till min fästmö. Precis som der skulle stå något, som kunde genera hennes nåd, eller som jag inte sjelf skulle kunna veta, hvad jag är skyldig Elvira eller ej.» »Du borde skäms», utbrast hon käckt, »skall du nu göra mig förebråelser för det jag af grannlagenhet gjorde invändningar.» »Men jag vill inte ha din grannlagenhet! Det fins ju ingenting i verlden som jag afskyr värre än just det.» »Usch, ett så’nt brushufvud! Jag borde rakt gå ifrån dig, men nu har jag lust att läsa brefvet.» »För att göra mig en tjenst, för att göra mig glad – kan tänka! Hå, det är så likt dig. Nej, jag tackar; jag tar inte emot sådana der – allmosor.» Han log ett vresigt löje, som drog upp den ena mungipan. »Men Richard!» Tonfallet var så afväpnande, det riktigt bad, och leendet drog öfver i vemod. Han svarade ingenting, satte sig blott på sin förra plats under trumpen tystnad.
Apr. 740. 8s9- 880. — yttrande öfwer Riksdagsmannen Oxelberg» Memorial, rörande rcdowisning för allmänna medlens förwgltning ifrän >8oc> ärS Riksdag, undersökning om hushållningen med Kronans Domainer, rc. Dec. 1197. utlätande öfwer Friherre ll^lbecl/Iils Memorial, angäende tillökning i Pensionerne ä rappellerads Minister Staten, Dec. 1461. Apr 604. 7- rörande Strömsholms och Kungsörs Kungsoch Kungs - Ladugärdar samt Stuteri-in-rättning, Dec. 1474. >^55- Ian. z. 960; Febe. iz;6. Mars Zgr426. Majus Nädiga Proposition, angående -httruwida ^nstructioit »nä wara af nöden för Riksens Ständers Aullruägkige eller »vederbörande Embetsmän, hwilke r frägor o»»t eftergift af ädömde ersättningar, four tillhora Riksens Ständers Penningcwerk, Stats-Eerket eller de undep Eollegiernes och särstilte Directioners styrelse ,-l 2z i78 Register. »varande Castor, böra warda hörde, Deck. 152;. Apr. 6;;. zn. 856. — utlätande öfwer Bcwillnings, Utskottets Memorial, angäende den stiljaktighet som stall wisat sig emellan de frän Riksgäldscontoiret aflcmnade sammandrag öfwer Bcwillnings-afgifterne för Krut, Socker och Alun, ifrän och med är r8ar till och med är 1807, samt werkeliga förhällandet, enligt de ifrän Kongl. Collcgierne derom inkomne uppgifter, Dee. 1531.
De som xä den förra äro anteknade föredragas efter Beredningens Wal i den Ordning deras angelägenhet fordrar; de som finnas pä den andra föredragas i Cbronologist ordning; bägge dessa Listor böra altid ligga pä bordet i Ståndens Cantzlier. Grefwe lg Qaixlio önstade at alla Ärcnder mätte föredragas stricte i Len ordning de inkommit, och blott de högst wigtiga Mälen ifrän Lenna föreskrift undantagas. Friherre 8tLöl von Lioli-noin och Grefwe OollnÄ, ^uZust, instämde häruti. Wid 48 §. gjordes ingen anmärkning. 49 §- Herr von 8c!iantr:. Til sista meningen uti 49 §. som lyder: Uti Ständens Cantzlier bör al - Den 09 Augusti. 1Z43 altid finnas en öppen Förtekning öfwer alla pä bardet iagde Mål: torde fä läggas de orden: och tilgäng t-l alla dermed gemenskap ttgande ^ai dliagar. Om ej Handlingar til genomläsande finnas, äro Förtekningarne utan bufwudsakeligt ändamål, häldst fä lära hafwa sä godt minne, at alt lavad som i ett Plenum warder upläsit med fullständigt sammanhang kan erindras. 50 §. Grefwe 60 la crzräie, More ej för ord. ningen nödigt at här tillägga efter Orden Sig tildrager y^stk-r wederbörl-g anmälan hos Landtmarskalken eller Lalemännen, och sedan han i fin Ordning af dem upropad blifwir. I andra Momentet bör enligt min tanka tilläggas efter Orden, pröfwe Ständ et, efter föregången ^justering, efter Orden alldeles förfalla, eller utur Protoeollerne utgä. Friherre von läolswin, Med Per, sonligt förolämpande och oanständige uttryck, förstäs wäl sädant, som omnämnes i Duels, Placatet. Det odetcrminerade är pröfning underkastadt och äfwentyrligt, säledes mäste denna terme wara bestämd:
Tillverkningsqvantiteten af produkterna utaf bergsoch brukshandteringen samt de delar af metallförädlingen i allmänhet, hvilka stå under Bergsstatens uppsigt, äro här ofvan meddelade; men att lemna några uppgifter angående deras värden tilltror sig icke Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, då dessa värden i så hög grad bero, icke blott af hvarje års olika handelskonjunktur, utan ock af hvarje produkts särskilda beskaffenhet och de kontraktsvilkor, som kunna vara betingade. Hvad öfriga i tabellerna upptagne fabriksoch manufakturinrättningars samt handtverkeriernas tillverkning sqvantitet och värden angår, vågar Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i allmänhet icke uppgifva dem, då de belopp, som skulle kunna meddelas, icke äro tillförlitliga, utan blott skulle blifva missledande. Under denna femårsperiod äro, utom här ofvan såsom hörande till metallförädlingen omtalade nya anläggningar, följande fabriker anlagda, nemligen en för tillverkning af Kimrök vid Sör Tumbo eller Sörqvarn och en för tillverkning af Benmjöl, vid Sörstafors. Hit kan äfven räknas en i Enåkersby anlagd ångsåg.
Men som, i anseende lill skiljagtigheten emellan det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bestämda belopp och den af PresleStåndet beviljade summa, lånebeloppet ännu icke är slutligen afgjordt, alltså får Utskottet för den händelse, att sistnämnde Stånd icke skulle vilja äfven i delta afseende instämma i Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, föreslå följande proposition för votering härom i Förstärkt Stats-Utskott: Den, sorn beviljar Carlskrona Stads Pastorat ett lån å 12,000 R:dr af allmänna medel, emot villkor, alt detsamma återbetalas med 5 procent Bilt. lill R. St. Fröt. 1840 och 1841■ 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 27 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial j N:o S20. årligen å det primitiva capitalet, af hvilken årliga inbetalning 3 procent komma alt beräknas såsom ränta och återstoden att å capitalet afgå, röstar Den, det ej vill, röstar Nej; Yinrier nej, är ett lån å 20,000 R:dr Carlskrona Stads Pastorat beviljadt, emot årlig inbetalning af 5 procent, deraf 3 procent beräknas såsom ränta och 2 procent afgå å capitalet. Stockholm den l\ Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Maj lSji, kl. 8 e. m. Memorial, angående gratification ät Stats-Comrnissarien af Sillén. Då, i följd af Kongl. Majrts