Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alt tvänne sådana Schäferier inrättas, torde vara nödvändigt så väl för att underhålla en behöflig täflan dem emellan, som ock för att, vid en möjligt uppkommande epidemie eller ock genom försummelse och vanskötsel vid ett enda ställe, ej det allmänna skulle tillskyndas en oersättlig förlust; men då dessa Stamschäferier hvarken behöfva eller kunna afse annat ändamål eller inrättas på större scala, än att Springgumsar af ädel race derifrån må kunna erhållas till croisering med de bättre racer, som redan finnas i landet, så skulle det vara högst nyttigt och verksamt, om den af Regeringen i år vidtagna åtgärd, att tillåta införskrifningen af ädla Får med kostnadsfri transport till Ystad, kunde intill nästa Riksdag få fortfara för de Landtman, som årligen dertill anmälte sig och emot deponerande af de erforderliga medlen i och för sjelfva uppköpet. Derigenom skulle enskilda Schäferier bilda sig, som måhända snart nog skulle göra sjelfva Stamschäferierne umbärlige, hvarföre jag endast vill föreslå dem som en nödig preliminairanstalt. Uppfyllas dessa första vilkor, återstår ett annat måhända ännu vigtigare för Den 12 December e. in. en lycklig utgång, som är att på allmän bekostnad få inrättad en på rigtiga grunder och handelsförhållanden byggd Ullsortcringsanstalt, der Schäferiägaren efter gifna föreskrifter kunde få lefverera sin ull till sortering och äfven till försäljning. En sådan anstalt har ansetts nödig i Preussen, der den finnes under den deporlementala benämningen Sjöhancleln, och har troligen varit den verksammaste häfstången för det otroliga resultatet, som vunnits; och ännu mer synes Sverige med sin tröga inrikes comrnunication vara i behof af ett sådant hjelpmedel. Det vill äfven synas mig, som om ett ändamålsenligare användande af den redan befintliga Ulldiscontfonden skulle kunna lemna erforderliga medel till allt hvad för dessa ändamål kunde behöfvas, utan något det allmännas ytterligare betungande. På anförda grunder vågar jag derföre föreslå, att Fårracens förbättrande tages under öfverläggning som ett högst vigtigt ekonomiskt ämne.
Eva Wigström, som samlat in allt det skånska materialet till häfte 2. VB undertecknar sitt brev ”Samlaren” – kanske påverkad av recensionen, där det bl.a. heter: ”Det är oss ett särskildt nöje att få lemna fru Eva Vigström vårt tacksamma erkännande för hennes flit och skicklighet – vi voro färdiga att tillägga: hennes ’tur’ som samlarinna och upptecknarinna [... ].” Eva Wigström (1832–1901) utgav under pseud. Ave en lång rad berättelser och noveller, men blev speciellt uppskattad för sina folklivsskildringar från de sydsvenska landskapen, av vilka Folkdiktning etc. (1–2, 1880–82) och Skånska visor, sagor och sägner (1880) kan ha stimulerat VBs folklivsintresse. I flera av sina böcker lämnar August Bondeson (1854–1906) ljudbeteckningsscheman,t.ex. i Visor på Ätradalens bygdemål, 1878, och i Halländska sagor. Saml. bland folket och ber. på bygdemål. 1880. Rekommendationerna till stavning av texter som återges på landsmål är hämtade från inledningen till Hazelius Ur de nordiska folkens lif, 1., sid. V. Dikten har, så vitt jag kunnat finna, inte tryckts tidigare. I spänningen mellan å ena sidan en skräckfylld dragning mot det stora och okända och å andra sidan längtan efter lugn och trygghet i ’Vänners ring” är det inte svårt att ana den självupplevda konflikten. Denna bygdemålsversion av ”Pingsoen” trycktes i Svensk Folktidning den 3.11 1882, illustrerad med två av VB klippta silhuetter. Samma version trycktes i Svenskt skämtlynne, X, sid. 31 ff. Silhuetterna finns ej i silhuettalbumet utan är avbildade efter SS 7. I SS 7 har Axel Lundegård tryckt den på riksmål, sid. 61 ff. Jmf not 54. Pingsoen raint aina vannösor fårrhualitt döraskammelen tåcke tyde rajted haven trävara stitjelbärahätj stämde harrepinga trilla rongen om aede
Rörande uppfostringshjelp för omyndiga barn vid boskiften. 2:0 Rörande yrkad ändring i åtskilliga omständigheter i afseende på Medicinal-Lagfarenheten. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Si 1verstolpe. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats Utskottets den 11 och 16 Maj på bordet lagda Betänkanden, af den 6 och 12 nästföregående: 1:0 Angående Digifvande af och kostnadens bestridande till Register öfver Bihangen till igi» och i & 1 2 årens Urtima Riksdags Protocoll. 210 Angående ersättningen af skjuts och tractamente för Ledamöter i Cornpromiss-Rätter uti. Bevillningsmål. 5 to An. Den 5 % Maj. 3:0 Angående organisation af en Comité till allmän reglering af Statens Ämbeten och Tjenster. 4:0 Angående af Handelshuset J. C. Miiller 8C Comp. gjord ansökning om till godo njutande af den vid 1812 års Urtima Riksdag Han. delshuset vilkorligen beviljade liqvid för sju stycken Obligationer uti Svenska Rikslånen i Brabant. Ut supra. Ex Protocollo A. G. D. B i föll s Lag-Utskottets den 29 April afgifna och den 11 dennes på bordet lagda Memorial, rörande befrielse från skyIdigheten att uppvisa Original-Skuldsedlar, enär lagsökningar hos Konungens Befallningshafvande anställas. Ut supra. Ex Protocollo A G. Silverstolpe> S. D. Beslöt Högloft. Ridderskapet och Adeln,’ i afseende på Riksdagsärendernas fortgång, att anmoda Stats-Utskottet, med möjligaste skyndsamhet inkomma med den under utarbetning varande Financeplan,- så väl som förslaget till Siats-Regleringen, Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Beslöt Högloft.
Kongl. Maj:ts bref och remisser, dito . , . 2,199. 1,946. 1,724. 1,951. Till verkställighet under äret inkomna domar och utslag i civila mål *) Uppgift härom saknas flir år 1841. 1,036. 991. 973. 886. I 64 ÖfverDomstolarne. Kongl. Oafgjorda. Kongl. Kongl. Gotha Hofrätt. Kongl. Kongl. Hofrätten ofver Skäne och Blekinge. Kongl. Kongl. Öfre Borgrätten i Stockholm. Ifrån Nedre Borgrätten vädjade mål 9. 8. 3. Besvärsoch ansökningsmål 33. 37. 20. 26. — Konungens Högsta Domstol, der målen föredragas genom JustitieRévisions-Expedi tionen. 7? c vi sion s - saker j ifrån tiofoch Öfver rätter under året fullföljda 206. 181. 192. 164. 217. Skiftesmälj ifrån Härförulan böra äfven upptagas: Kabinetts-ärendenj eller sådana ansökningsmål, som omedelbarligen inför Kongl. Maj:t i Statsrådet förekomma, nu mera uppå Herr Justitie-Stats-Ministerns underdåniga föredragning, men fortfarande ingifvas till Justitie-revisions-expeditionen och i vissa fall, innan föredragningen, hos Högsta Domstolen anmälas 614. 564. 587. 627. — *) Af dessa mai, hvilka, enligt hvad i förra berättelserna omförmäles, ulan åtskillnad af deras beskaffenhet emottagas och föredragas samt derföre, sammanräknade uppgifvas, äro ungefärligen en tredjedel civila; hvaremot de öfriga, såsom brottmål, rätteligen böra ibland sådana här nedan beräknas. Just.-Ombudsmans 66 Brottmål, af samtliga Domstolarne i Riket handlagda. Antal af brott och förseelser, för hvilka ■personer blifvit sakf"allde: 1841. 1842. 1843. 1844.
Genom Nådigt Bref, d. 19 Augusti 1823, har Kongl. Majit, Rikets Ständers härom fattade Beslut, Kammar-Collegium till efterrättelse meddelat. 19. — med hemställan att, om i någon ort serskild lämplig öfverenskommelse kunde träffas till utödande af rofdjur, en sådan öfverenskommelse, utan hinder af föreskrifterne i 1808 års JagtStadga, måtte lill efterrättelse i Nåder fastställas. Kongl. Majit, som denna hemställan bifallit, har genom Nådigt Circulaire-Bref, den 19 Augusti 1823, anbefallt samtlige Landshöfdingarne att Allmän Kungörelse derom hvar i sitt Län utfärda. 20. — om nedsättning till 4^0 Tunnor Spannmål af arrendet för Svartsjö Kungsgård, till en början för 10 år, och att till nästa Riksdag en noggrann undersökning om Kungsgårdarnes förmoner och utgifter måtte Rikets Ständer meddelas. Bil. t. R. St. Just. Ombins Emb.-Ber. d. \ Nov. 1828. 9 Genom Nådigt Bref, d. 26 Augusti 1823, har Kongl. Majit, jemte meddelande af Bikets Ständers Beslut, rörande nedsättningen i arrendet, anbefallt Kammar-Collegium att besörja verkställigheten af den begärda undersökningen. 21. — med anhållan, att åtgärder måtte vidtagas, för bevakande af Kronans rätt, i afseende på Lösen för den Löfås Silfververk upplåtne Krono-Tionde, samt att Bergs-Collegium måtte anbefallas att vid hvarje Riksdag uppgifva de för Verkets bedrifvande lemnade föreskrifter, samt huruvida desamma blifvit iakttagne. Genom Nådigt Bref, den 26 Augusti i8a3 , har Kongl. Majit anbefallt JustitiasCancelleren och Bergs-Collegium, att hvar för sig fullgöra hvad i ena och andra afseendet blifvit af Rikets Ständer begärdt.
Men om han går bort, står endast Författningen qvar; derföre må man åtminstone i önskningar, när fullständiga redac - 1 70 Den 23 Februarii e. tu. tioner icke medhinnas, uttrycka hvad man åstundar. Herr Crusenstolpe: De skäl Herr von Hartmansdorff anfört voro på sitt rätta ställe innan Ridderskapet och Adeln fattade sitt heslut i hufvudfrågan. Men sedan det är fattadt, är blott frågan, om Ridderskapet och Adeln hör förblifva vid sitt beslut, eller om sådana skäl äro företedde, att Ståndet bör frångå det; hvarå svaras Nej, hvilket jag tror äfven skall uttalas vid propositionen och voteringen, om den behöfves. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition till bifall å Utskottens Betänkande. Ropades Ja och Nej. Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med förblifvande vid sitt i ämnet förut fattade beslut, behagade afslå Betänkandet. Ropades Ja och Nej. Enär votering redan förut blifvit begärd upplästes till justering och godkändes följande voteringsproposition: Den, som bifaller Bevillnings-Lag-och EkonomiUtskottens Betänkande med förslag till jemkning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i anledning af Utskottens Utlåtande N:o 3o, rörande gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 18, angående väckte niotio - Deri Februarii e. m. 121 lier i afseende på Kongl. Majrts Nådiga Förordning, emot oloflig införsel och utförsel af varor, af den 23 Junii i8a5, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner Nej, anses, med afslag å Utskottens berörde jemkningsförslag, Ridderskapet och Adeln förblifva vid sine i detta ämne redan fattade beslut. Voteringen börjades klockan g och slöts klockan tre qvart lill io e. m., då rösterne, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige sedlarne blifvit öppnade, befunnos hafva utfallit som följer: Ja — 3o. Nej — 28.
Stats* Utsk:s Mern., N:o 162.) S. A. K. Med. anmälan om verkställd reglering af Riks-Statens Sjette HufvudTitel, innefattande anslagen för Civil-Departeruentet, få Rikets Ständer underdånigst tillkännagifva, att i afseende å dessa anslag följande beslut blifvit af Rikets Ständer fattade, nemligen: l:o Kongl. Commissionen öfver Tabell-verket. Medgifvande angelägenheten af en efter tjensternes vigt och trägenhet lämpad tillökning i detta Verks Stat, hafva Rikets Ständer, hufvudsakligen i enlighet med hvad E. K. M. i Dess Nådiga Proposition angående StatsVerkets tillstånd och behof föreslagit, bestämt denna Stat sålunda: För Secreteraren • R:dr 1,200: —- — För Revisorn 500: — ■— För Skrifvare-biträde 150: •— ■— Arfvode åt en Vaktmästare 100: Expenser 500: — —- hvaremot, då det inskränkta utrymme, som erfordras för Tabell-Commissionens Archiv, bör kunna beredas i något Kronans hus, der handlingarne äfven mera äro i säkerhet, än om de förblifva i enskild vård, Rikets Ständer funnit sig icke böra bevilja det i den Nådiga Propositionen till hushyres-ersättning äskade serskilda anslag af 200 R:dr. 2:o Kongl. General-Landtmäteri-Contoret Då Rikets Ständer ansett nödigt, att föreskriften i 1827 års Landtmåteri-Inslruction, angående upprättande af geografiska chartor med beskrifningar öfver alla socknar inom hvarje Län, sättes i verkställighet, enär fullständiga upplysningar om landets beskaffenhet i geografiskt, statistiskt och ekonomiskt afseende utgöra ett oundgängligt vilkor för utvecklingen af dess i56 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Instämde Prost - Ståndet uti Vallöf], Borgare - Ståndets igenom Protocolis - Utdrag af den nästlidne Juni meddelte beslut, att hädanefter Pik - k. Den 15 Juni. 609 Riksens - Sländers-tillförordnade Revisorer till Stats* Bancooch Riksgäldsverkens öfverseende äfven uppdragas att revidera de Hospitals och Lazaretts Räkenskaper, sorn äro ställde under Kongl. SeraphimerGillets öfverstyrelse, och efter nu gällande Författningar • inga till Kongl. KammarRättensgranskning, samt derom berättelse afgifva, för att på lika sätt, som deras öfriga Revisions - arbete, komma till Riksens Ständers och Allmänhetens kunskap. Ut Supra S. D. fter förnyad föredragning af de Respective Med - Ståndens beslut rörande de uti Rikets Grundlagar föreslagna ändringar och tillägg, företogos nu till slutligt afgörande de §§., öfver hvilka Ståndet afbidat de Respective Med - Ståndens beslut, nemi. 3-.0; §.. IVfed afseende derå att det så kallade Jus prassentandi är en rättighet, som af Innehaf-' varén enligt upplåtelsebref och särskildta Resolutioner, ined all säkerhet tillgodo hjutes,- samt enär Constitutions - Utskottet icke tillstyrkt den. äfvenledes väckta motionen, att Jus PatronatusL denna §. skulle omnämnas, ansåg Prest - Ståndet Jus prassentandi likaledes icke behöfva härstädes Ex Protocollo J. U. Almqvist. Regerings - Formens * -omför-' 4: dö B. N: 0 77, 78. 6 io Den 19 Juni. omförmälas, och b]ef fördenskull Utskottets för* slag i denna del, såsom icke till Grundlagen hörande afslagct* 37 §. De af Utskottet 1809 och 1810 före* slagna ändringar i denna §. afslogos. 52 §.
Det skulle nemi. kunna hända, att det anslag, sorn af R. St, beviljas, af K. M. anses för ringa; och att K. Al. deraf finner anlcdn. att helt och hållet förkasta och vägra sanctina å de af R. St. beslutade grundlagsändrings-förslagen. Följden häraf vore, att denna af nationen länge önskade och nyttiga reorganisation af styrelsen vid denna riksdag blefve 0111 intet, samt först vid en blifvande åter kunde väckas, eller åtminstone sättas i verkställighet. Allt detta kunde måhända undvikas, om Ständerne, med förtroende till den blifvande nya ministeren, beviljade så tillräckliga anslag och förmåner, att oberoende och skicklige personer deruti ville och kunde söka inträde, och K. Al. således ej finge skäl att vägra sin nåd. sanction. Alen jag förklarar änmf en gång, att detta förtroende lättast och hastigast kunde vinnas, om de ofvannämnde medlemmarne af Styrelsen under nu pågående statsreglerts-frågor öppet för Representationen framlägga deras åsigter. Det är af dessa skäl jag ansett vigtigt, att statsreglertn blefve föredragen och discuterad framför ofvannämnda StatsUtsk:s utlåttn Af:is 79 och 80. Hr von Hartmansdorff: Den önskan, som den siste talaren framställt, tror jag ej kunna tillfredsställas, ehvad ordning som för våra ärendens föredragning än blefve beslutad. För att få en sådan allmän förklaring, som han önskar, ser jag icke annan utväg, än att han, som blifvit LagUtsk:s ledamot, eller någon annan yrkar att lill ansvarighetslagen matte läggas en Slatsråds-försäkrån , hvarigenom det blefve tillfälle för Konungens rådgifvare att i alla hänseenden afgifva deras försäkran. Sveriges författningar känna hittills blott en Konunga-försäkran; men är det fråga om att göra Statsrådets ledamöter till Regenter, så lärer en Statsråds-försäkran äfven vara nödig. Alen först sedan hon blifvit godkänd, kan hennes begagnande påyrkas. Frih. Cederström, Anders:
Ett annat skäl, som föranledde Utslcs afstyrkande, var den stora tidsutdrägt, som skulle förorsakas om voterings-propos:n skall justeras m. m., i hvilket fall Komitcernas arbete kommer att fördröjas två eller tre gånger längre än eljest, utan att lemna någon säkerhet för vinnande af ett bättre resultat. Sedan R. o. Ad. i föregide punkt godkänt Utsk:s förslag, tror jag det icke vara skäl att vidtaga någon annan åtgärd, än att helt enkelt bifalla Utsk:s förslag. Den härefter till bifall å förevande punkt framställda propos:n besvarades med starka Ja jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit Ja öfvervägande. Hr Gr. och Landtm, tillkännagaf alt anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. 29:de punkten, ang:de §§ 87, 88 och 116. Härvid förekom l:o) Utsk:s hemställan alt Hr Flachs förslag om förändrad organisation af städernes TaxeringsKomilcer mätte lemnäs ulan afseende. Hr Flach: Den öfvertygelse, jag redan vid sisth Riksdag uttalat ang:de nödvändigheten af en reform i afseende på städernas taxering, bar icke blifvit rubbad, af det sätt hvarpå den af R. St:r vid sista Riksdagen utfärdade Bevilln:sEörordn. blifvit tillämpad. Tvertom har min öfvertygelse blifvit stadgad i detta hänseende och föranledt mig att vid denna Riksdag förnya samma motion med den utsträckning, att tillämpning deraf jemväl måtte ske vid organisationen af Stockholms stads PröfningsKomité.
Utan tvifvel måste det också erkännas, att de få utförsel-afgifter, hvilka ännu finnas qvar i vår nuvarande tulltaxa, icke vidare kunna anses såsom någon egentlig tullbeskatt - Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse JYl 49. 7 niug. Så väl beskaffenheten af de artiklar, hvartill de blifvit inskränkte, som beloppet af de åsätta tullsatserna visa, att de hafva tillkommit mindre för att vara en inkomstkälla för Statsverket, än för att de ifrågavarande artiklarne skulle antingen helt och hållet eller för vidare förädling qvarhållas inom landet. Men om således dessa tullsatser icke träffas af de här ofvan gjorda anmärkningarne mot tullbeskattning å varu-utförseln i allmänhet, så hemfalla de endast så mycket mer under de långt svårare anmärkningar, hvilka allestädes blifvit gjorda och med skäl kunna göras mot exportförbud. De äro också i sjelfva verket icke annat än exportförbud, ehuru framträdande under en mildare form: man ville icke längre rentaf förbjuda utförseln af vissa varor, derföre inskränkte man sig till att indirekt förhindra den; — men det förhatliga i sjelfva saken står dock ännu qvar, äfven sedan man sökt gömma undan det rätta namnet. Ty vare sig man uttryckligen förbjuder någon att fritt förfoga öfver sin egendom, eller man lägger sådana hinder i vägen att det fria förfogandet deröfver nära nog blir en omöjlighet, lärer väl ingen kunna bestrida, att i båda fallen ett ingrepp sker i just det, sora i alla tider utgjort grundvilkoret för all eganderätt. Man söker emellertid rättfärdiga dessa förbud, dessa hinder, dessa inskränkningar dermed, att den enskilde måste underkasta sig dem för det allmänna bästas skull, eller, med andra ord, de förklaras nödvändiga, alldenstund man anser dem nyttiga. Det torde derföre tillåtas mig, att äfven ifrån denna synpunkt underkasta de i vår tulltaxa qvarstående utförselafgifter en närmare pröfning. De artiklar, för hvilka sådana afgifter ännu erläggas, innefattas under följande 6 rubriker:
När nu korkarne äro förenade i tvärsgående riktning, gäller det att göra detsamma i längdriktning, hvilket sker efter hvarje korks genomborrning och genomträdning, antingen med särskildt snöre för hvarje korkrad eller endast ett genomgående snöre. Ändarna fästas stadigt, och mattan är färdig, men kan också genom fernissning af dem, som sådant behaga, göras glansiga. Lätta att renhålla genom aftvättning samt billiga. Äro korkarne ojämnt långa, jämnas de med knif. Kaimo. förses med styfnad af svart gas, hvarefter det fodras med mörkröd atlas. Knäppes i venstra sidan medels hakar o c h hyskor, som döljas af en rik bandrosett. Detta skärp kan bäras till nästan hvilken klädning som helst. Madame de R. XXXIff. Bok tiil förvaring af kulört silke. Detta arbete är mycket passande för små flickor. Af ljusgrå kartong utskäras båda permarne, 9 / ' 2 cm. breda och 16 cm. höga. Härpå aftecknas ett mönster, som sys med ljuso c h mörkrödt silke och ståipärlor. 1 boken, som bör bindas hos en bokbindare, insättas 12 starka kuverter, med på- skrifna färger å silken, som där skola förvaras. Permarna kantas med sniljer o c h hopknytas med 35 cm. sidenband. H — na. X X X. Elegant, men billig promenaddräkt. (Döttrarnas julpresent till mamma.) Framför något annat, skall mamma säkert tycka o m att få hjälp till toaletten af sina döttrar, och som detta arbete är lätt att utföra, kunna alla döttrarna, små och stora, deltaga däri. Puff som förvaringsställe för rena strumpor. Åt en storväxt mamma köper man 3 meter (Pappas julklapp.) Man köper i kryddboden en 50 svart billig velour, med regelbundna fördjupnincm. hög kagge, öfverklislrar honom ino c h utvändigt med papper, låter honom torka elt dygn gar i tyget; klipper först ut koftan, som göres och bekläder h o n o m sedan invändigt med en vacåtsittande bak, med långa skört, i spets gående ker tapet.
M:t lämpligast finner ”och i den mohn dertill anvista tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan Lönereglering, som, ”uti närmaste öfverensstämmelse med IndclningsVer - i6 Stats-Utskottets ”ket, bringar lönevilkoren till möjligaste likhet inom ”samma grad vid hvarje Regemente eller Corps.” Hvilket allt Förstärkta StatsUtskoltet härmed skolat hos R. H. St:r vördsamt anmäla. Utlåtande, angående yrkad befrielse för Kihls, Axbergs och Hofsta FriSocknar från utgörande af åtskillige Praestationer till Dylta Svafvelbruk. (U.-A.) Cjfenom ProtocollsUtdrag af den 17 December näsll. albar II. BondeStåndet till Utskottet remitterat ett Memoria 1 af Riksdagsfullmäktigen Olof Olofsson från Örebro Län, deruti, under framställning af de tryckande tjenstbarheter och hembudsskyldigbetcr af skogsproducter, sorn Kihls, Axbergs oell Hofsta såkallade FriSockneHemmansägare inom nämnde Län, emot Roteringsfribets åtnjutande, blifvit ålagde att utgöra till Dylta Svafvelbruk och af hvilka genom uppgifne åtskillige missbruk och öfverträdelse!’ å BruksFörvaltningens sida af Författningarne rörande Svafvelbrukets och FriSocknarnes ömsesidiga rättigheter och skyldigheter än mera försvårade och till ständiga stridigheter föranledde praestationers vidare utgörande
Man talar om de stora upoffringar, som användandet af Leckö till ekplantering skulle förorsaka. Denna upoffring är emellertid helt och hållet negativ, eller ett s. k. lucrum cessans, ty Staten kommer icke att göra den ringaste utgift, eller få ett öre mindre än förut, men erhåller deremot ett kapital i växande ekskog, hvars värde årligen ökas. Vidare påstår man alltjemt att det är skada att till ekplantering använda en så bördig jord som den ifrågav:de. Man kunde, enl dessa talares åsigt, heldre dertill anslå kronoparken och dylikt. Ja! visserligen kan man på sådane ställen finna en eller annan vacker ek, men blir det fråga om en större sammanhängande plantering och en verklig odling, så är ej värdt att försöka med några bergbackar, utan dertill måste då användas djup och bördig jord. Det vore för öfrigt intressant att få veta hvar dessa kronoparker äro belägna, som skulle vara så tjenliga, men hvarom man här endast yttrar sig i allmänna ordalag. Hvad jag vet är, att ingen af de sakkunnige män, som på olika tider och orter yttrat sig i ämnet, kunnat upgifva några så beskaffade lägenheter, som här omtalas, utan hafva alla hänvisat företrädesvis till Leckö. Vidare har man sagt att numera, sedan boställsskogarne kommit under SkogsStyrelsens upsigt, så kan man äfven härigenom förvänta flere förändringar och förbättringar i skogskulturen. Det är dock för mig en fullkomlig nyhet att boställsskogarne äro ställde Den 10 Mars e. m. under donna Styrelses förvaltning, och framför allt var det oväntadt att höra denna nyhet af en Landshöfding, som jag föreställde mig fortfarande hade det ifrfigäv:de bestyret. Jag vet ganska väl att den tillsatta SkogsKomitéen afgifvit förslag till den omnämnda öfverflyttningen, och jag hoppas äfven att denna åtgärd framdeles skall komma att ega rum, nun att nu påstå den redan vara genomförd och derpå grunda beräkningar, lärer val vara ett stort förhastande. Hvad slutligen Frih. ilaabs förslag angår, så kan jag för min del ej biträda detsamma; ty ifall Utsk:ts förslag antages, försvinna ur K.