Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nuvarande 3 morn., ang:de valens förrättande m. m. skulle blifva del 2 mom. och i nuvarande 4 eller föreslagna 3 morn., der antalet af Städernes riksdagsmän finnes bestämdt, skulle, i följd af den utaf mig nu förordade förändringen, införas orden: ”Stockholm sände tio Fullmäktige, Götheborg tre” o. s. v. På detta sätt skulle, såsom jag ofvan vidrördt, de serskilta vidlyftiga föreskrifterna ang:de valen i Stockholm försvinna ur grund lagen, och dessa föreskrifter torde också böra hafva sin rätta plats i stadens valordning. När man företager sig att ändra grundlagen, bör man tillse, att enkelhet och reda derigenom vinnes. På dessa skäl vågar jag vördsamt föreslå R. o. Ad., att såsom sin gemensamma tanke antaga följande förslag: ”att R. o. Ad. för sin del anser den förändring i valbestämmelserne för Stockholms stad, som Const.Utsk. uti dess mern. N:o 19 afsett, kunna på ett enklare sätt än Utsk. föreslagit, vinnas genom uteslutande af 1 mom. i 14 § Riksd.Ordn. samt genom en obetydlig ändring af 2 och 4 mom. i samma §. Uppå härefter framstäld propos. antog R. o. Ad. såsom sin gemensamma lanke den anmärkn. att enklaste sättet för vinnande af det med Const.Utsk:s ifrågavar:de förslag afsedda ändamål vore, att uti 14 § utesluta hela 1 mom. och orden ”De öfriga” uti 2 morn., samt gifva början .af 4 mom. följande förändrade lydelse ”Stockholm sände tio och Götheborg tre egna Fullmäktige”; hvarefter H. Ex. Ilr Frih. o. Landtm, förklarade att denna anmärkn. komme alt till Const.Utsk. hänvisas. Vid föredragning af Const.Utsk:s d. 30 sisth Juli på bordet ladga mern. N:o 20, i anledn. af återremisserne af de uti mern. N:o 9 afgifna förslag till ändringar och tillägg i 28 § R.F., lädes Utsk:s rörande sednare alternativet af förslaget sub.
Af Herr Fåhraeus, Edward, angående anslags beviljande till ett nytt, fullständigt elementarläroverk i Stockholm. Under det, med högsint frikostighet och ädel nitälskan för bildningens sak, anslag tid efter annan anvisats till utvidgande af redan befintliga eller upprättande af nya läroverk i alla landsändar, samt inom några få år tilloppet af lärjungarnes antal vid elementarläroverken nära fördubblats, har hufvudstaden jemförelsevis fått i detta afseende stå tillbaka. Ehuru folkmängden sedan år 1828, då ett högre elementarläroverk under benämning Nya Elementarskolan i Stockholm inrättades, tillvuxit med omkring 50 procent och fortfarande är i raskt stigande, har dock sedan berörda skolas stiftande intet nytt offentligt elementarläroverk i hufvudstaden uppstått. Följden häraf har varit, att en mängd föräldrar måst anlita en dyrbar enskild undervisning, enär de offentliga skolorna icke på långt när förmått rymma alla dem, sorn derstädes sökt inträde. På grund deraf har Direktionen för Stockholms stads undervisningsverk, alldenstund det visat sig, att de hittillsvarande fyra femklassiga läroverken i Motioner hos Riddershapet och Adeln 1865. N:o 78. 159 Stockholm redan voro till utrymmet alldeles otillräckliga för den stora mängden af lärjungar mom dessa klasser, hvilka lärjungars antal dessutom syntes med hvarje år vara i tilltagande, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om inrättande af ett nytt femklassigt läroverk i hufvudstaden, hvarom ock nådig framställning gjorts i Kongl. Majits Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. Men om vid de gamla läroverken, hvilka lyda under bemälda Kongl. Direktion, inträffat, att »icke alla, som sökt inträde i skolorna, kunnat der intagas, emedan en och annan af skollokalerna saknat nödigt utrymme», är dock detta i ojemförligt högre grad händelsen med Nya Elementarskolan, hvilken, såsom bekant, står under tillsyn af en särskild Kongl. Direktion.
Tryckt hos A. Cedergren. 1854. Lagi amf Allmänna Bet v arioch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 21. 1 / M:o 31. Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Aug. 1854, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring och tillägg i Kongl. Stadgan, angående Folk-undervisningen i Riket, den 18 Juni 1842. Uti en från Höglofliga Ridderskapet och Adeln till Lag-Utskottet remitterad motion har Herr Ribbing, Arvid, förmenat, att, ehuru det borde vara hvarje samvetsgrann Pastors lifLigaste önskan att begagna det gynnande tillfälle, som den af lag anbefallda folkskolan erbjuder, att få samla omkring sig församlingens barn och tidigt utså kristendomens frö i förstånd och hjerta hos dessa barn, såsom varande det fält, för hvars blifvande kristliga fruktbarhet han till så betydlig del komme att ansvara, hade dock den uti folkskole-stadgan presterskapet i berörda hänseende ålagda skyldighet ofta blifvit åsidosatt; på grund hvaraf motionären yrkat närmare bestämmande af denna skyldighet och föreslagit dels ett stadgande af följande innehåll: ”Vederbörande presterskap inställe sig i försam lingens folkskola minst en gång i veckan, och, der flera äro samtidiga, ordningsvis i den ena efter den andra, på det sätt, att i hvarje vecka, under det skolgången varar, minst en skola besökes för undervisningens öfvervarande och tillsyn att ordentligen tillgår, hvarvid presterna sjelfva böra fullgörå den undervisning i religionen, som dem, enligt 10 § i folkskolestadgan åligger. Der presten är ensam i sin församling till tjenstens förrättande eller eljest så nödigt är för socknebud m. m., bör från predikstolen föregående söndag kungöras, hvilken dag han besöker någon skola och på hvad tid, hvilken ej bör vara inskränktare än 3:ne timmar;” Bxh. till R. St.
Det ligger nemligen i sakens natur, att boställs-innehafvare skall, om han vet sig till ersättning derföre ega ovilkorlig rätt, påföra bostället hvarje utgift, äfven den aldraminsta, som han i och för detsamma nödgas uti kyrkobyggnad eller andra allmänna byggnader vidkännas. För närvarande är — oell det dessutom endast för vissa slag af boställen — medgifvet att utgifter dem boställs-innehafvare nödgas vidkännas i och för åtgärder, medverkande till boställets förbättring, må pä 20 års tid fä fördelas. De utgifter, som utgå för fullgörande af allmän byggnads-skyldighet — om de än, derigenom att de på längre tider befria ett hemman från likartade utgifter, kunna anses, så att säga, öka hemmanets värde — må dock ingalunda antagas, såsom de der förbättrat sjelfva bostället eller ökat dess afkastning. Stadgas emellertid en sådan tjugoårig fördelning, som blifvit ifrågasatt, nu i afseende pä de utgifter, hvilka ej kunna hänföras till dem, hvarigenom boställe blifvit förbättradt, så torde det också vara skäl att ej nämna endast de nu uti Utskottets Betänkande uppräknade fall, utan så gerna genast medgifva, att denna ersättning får beräknas för alla de extra utgifter bostäilsinnehafvaren nödgas för bostället vidkännas. Dä nu likväl det ej kan vara annat än för tillträdaren i högsta grad betungande att, genast vid tillträdet, utgifva en kontant ersättning till afträdaren, och rf($t, dessutom skulle lända till oreda, om alla, äfven de minsta utgifter eller sådana, ^pmvutan boställs-innehafvarens verkliga betungande i förhållande till boställets \bg,sk$jTc\ijhet och afkastning, skulle få till fördelning upptagas, så våga vi tro det Jfo^afope^Srig myndighet eller, i närvarande fall, Syne-rätt, pröfvas och bestämliv, jlj#}
Slutligen få Utskotten hemställa, dels att for den händelse att Kongl Majit, med bifall till Rikets Ständers derom fattade beslut, skulle antaga en myntenhet, motsvarande Riksdaler Riksgäld, de uti förevarande lag i Riksdaler Banco bestämde penninge-belopp måtte utföras i den myntenhet, som aj Konung och Rikets Ständer varder bestämd, dels ock alt Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det måtte, antingen såsom ett tillägg till Lagen för enskilde Banker, eller genom serskild kungörelse förklaras: att hvad Kongl Kungörelsen den ij Januari 1824 stadgar, angående enskilde Banker och Disconter, hädanefter skall gälla endast i afseende å sådane Banker, som redan äro inrättade, hvilka vid deras undjångne privilegier, under den derföre åter - 20 Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande, N:o s. stående tiden måge orubbade bibehållas, derest de ej sjelfve önska att, före samma tids utgång, Jåt deras statuter förändrade till öfverensstämmelse med of vanberörda Lag. Stockholm den 20 Murs i845. Reservationer. Af Hans Excellence Herr Grefve Björnstjerna: "Jag reserverar mig emot de förenade Utskottens förslag» att Sedelvalörens minimum skall för Privat-Banker blifva 6 R:dr 3a sk. Banco. Detta minimum vore antagligt i fall Riks-fianken egde ett motsvarande minimum för sina Sedelvalörer, men så länge dessa utgifva» till och med så lågt som 8 skillingar Banco, kunna Privat-Ranker icke bestå, om deras minsta Sedelvalör skall blifva 6 R:dr 32 sk. Banco. DeLta bevisas äfven derigenom att mera än hälften af deras rörelse-capital, består af sedlar under sistnämnde Sedelvalör.
Tullens bestämmande i mån af varornas volurne samt större eller min. dre lätthet att kunna inpractiserus, så hade en mera noga granskning af den upprättade Tulltariffen kunpat öfvertyga derom , att Utskottet ej lemont dessa omständigheter utan behörigt afseende. Det har förefallit Utskottet ganska ovän tadt, att finna sig klandrädt för médgifven rätt lill införsel af Spannmål, Victualier och Ull, ehuru dessa aldrig tillförene varit förbudne och Utskottet nu, till skydd för Syenska Producenten, dels 4oe Bevillnltigs-ZJtskottets Betänkanden. tibelin 11it den förut å dessa varor stadgade Tull, dels ock å andra förhöjt densamma. Idka oväntad har anmärkningen öfver förhöjd Tutlafgift å Ost varit, då denna, i afseende på sin volume, icke lätt inpractiserade vara, bör i tillräcklig mängd kunna inom landet blifva att tillgå, så framt pro. ductionen skyddas mot en skadlig utländsk täflan. Vidkommande sedermera de mot Tullens förhöjning å en del utgående' varor från en fjerdedel till en procent rigtade anmärkningar, under yrkande , det borde alla utgående varor för det mesta befrias från Tullafgift, anser Utskottet det sednare förut möjligt, enär en friare handel, i förening med en vä! organiserad Tullbevakning, förvissar Staten om den ökade inkomst, som af inkommande varor skäligen borde kuttna berak, nas; hvarjemte Utskottet får, i förstberörde afse ende, förklara, att den gjorda förhöjningen, som icke kan betydligen gravera Producenten , egentligen afser redigliets och ordnings vinnande i räkenskaperne. Slutligen och hvad angår den fnmstälda erinran om Tullens nedsättning å Trädvaror i allmänhet , så kan Utskottet så mycket mindre tillstyrka sådant , som den blifvit lämpad efter tillgången och det behof en del inrikes orter deraf ega.
St. redan fattadt beslut, att den väckta frågan om upphäfvande af denna författning icke borde, i den ordning den blifvit väckt, till någon åtgärd föranleda. I fullkomlig öfverensstämmelse dermed oell med föranledande af detta beslut, är det som jag väckt motion, att 1812 års författning, i den ordning, som grundlagen bestämmer, må blifva till lag antagen. Frihtn har sagt, att denna förordning redan är lag; jag lemnar i sitt värde Frihms bedömmande om huruvida den är lag eller ej; men Frihin kan åtminstone ej påslå, alt den blifvit dertill antagen i den ordning, som 87 §:n PregFin föreskrifver. Det är delta, hvarom jag väckt motion, då jag föreslagit att förfat liängen måtte blifva antagen lill lag i den ordning, som 87 §:n innehåller. Den må vara lag efter Frih. Cederströms omdöme, efter LagUtsk:s , och efter hvilkens omdöme som helst, så är det emedlertid ett obestridligt factum , att den ej blifvit till lag antagen i den ordning, som 87 §:n föreskrifver; men det är just detta, som jag yrkat, och således alldeles icke något åternpprifvande af ett redan fattadt beslut. Detta är ett uppenbart misstag, hvilket klart inses af hvar och en, som viii göra sig reda för hvad följden skulle blifva, om min motion erhölle en grundlagsenlig behandling; d. v. s. om den blefve till LagUlsk. remitterad. II. St. skulle nemi. då antingen bifalla min motion och således, i den ordning 87 §:n Reg.- Don 16 November f. m. 47 F:n bjuder, till lag antaga 1812 års författning, hvilket naturligtvis ej kunde stå i strid mot deras föregtde beslut att icke upphäfva densamma, eller ock afslå motionen , d. v. s. förklara, att de icke ville, på sätt meranämnda § stadgade, antaga författningen lill lag.
Jemte det Utskottet får förklara, att Utskottet instämmer i hvad Revisorerne yttrat, eller att den af Fullmägtige beslutade innehållning af det vid sista Riksdag beviljade, och räntan å denna fond motsvarande serskilda anslag, var grundadt på det Fullmägtige tillkännagifne förhållande och med det för samma anslag fastställda villkor öfverensstämmande, anser Utskottet sig böra upplysa, att nämnde capitalfond, hvaröfver serskild redogörelse för hvarje år afslutas, för närvarande utgöres af 18 st. nya Trollhätte-Ca - 8 Stats-Uiskottets Utlåtande, IV.'o 21. nal-Bolngs 5 proc. obligationer å 5oo R:dr hvardera, hvilka förvaras i Kongl. Ränte-Kammarens cassa-hvalf, och, vid sednaste revision af Statsverket, undergingo inventering (sid 8o i Revisions-berättelsen); varande den å fonden för åren 184 ■ — iS43 upplupne ränta, enligt Kongl. Majjts Nådiga dispositioner, använd dels lill årliga gratificationer åt några tjenstemän vid Kongl. f. d. Canzli-Styrelsen, och dels till understöd för åtskilliga vetenskapliga arbetens digifvande. För öfrigt lår Utskottet hänvisa till dess framdeles afgifva n cl e utlåtande, i anledning af Herr A. M. Brineks nu väckta motion, angående besagde capital-fonds aflemnande till Riksgälds-Contoret. io:o Angående creditivet till UlI-Discont-fondens förstärkning. (i843 års Revisions-berättelse, sid. 21—23). I afseende på de flera, villkoren och sättet för begagnandet af detta crediliv rörande, frågor, som blifvit till Rikets nu församlade Ständers afgörande hänskjutna, skall Utskottet yttra sig i dess utlåtanden öfver Revisionsherättelserne, angående Kongl. Commerce-Collegii fonder, samt Kongl.
Bifölls Lag-Utskottets den 13 dennes på bordet lagde Betänkande, N:o 24, öfver väckt motion örn ändring i 7 Gap. 1 §. Jorda-Balken. S. D. Återremitterades Lag-Utskottets den 13 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 25, i anledning af väckt fråga om upphörande af spö- och risstraff för vissa brott, m. m. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Heil' Manck af Rosenschölds, Nils Rudolph, den 22 dennes på bordet lagda yttrande, i anledning af väckt motion om Kungsgårdars försäljning. Lag-Utskottet: Herr Dalmans, Wilhelm Fredricj den 22 dennes på bordet lagda motion om antagande af det utaf f. d. Lag Comiteen afgifna förslag till allmän Criminal-lag. Herr Cederschjöldsj Pehr Gustaf, denna dag afgifne motion om rättelse i Ansvarighets-lagarne för Fullmäglige i Banken och Riksgälds-Contoiret, i afseende på lyftningen af det så kallade stora Creditivet. S. D. Ånyo föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottels den 22 dennes på bordet lagda memorial N:o 38, med öfverlemnande af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret till Rikets nu församlade Ständer afgifna Berättelse. S. D. Biföllos Stats-Utskottets den 22 dennes på bordet lagda Utlå Landen: JN:o 39) angående väckt motion om meddelandet af uppgifter, i afseende på lösen för embetsoch tjenstemäns fullmagter och afsked, m. m. N:o 46, i anledning af väckt fråga om förändring uti några stadganden, rörande uppbördssättet inom Stockholms stad. N:o 47, i anledning af sökt afskrifning af det Carl Johans församling i Götheborgs och Bihus Län af cholera-crediliv-medlen beviljade lån.
Remitterades till Stats-Utskottet nedanuämnda i Ståndet denna dag väckta motioner, nemligen af: l:o Prot.-Utdrag den 15 November 1865. 57 l:o Biskop Sundberg, angående ökadt anslag till folkskolelärare-seminarierna; 2:o Densamme, om lön åt en t. f. lektor vid Carlstads högre elementarläroverk ; 3:o Densamme, angående anslag och lån till läroverksbyggnad i Carlstad; 4:o Biskop Björck, om anslag till pension åt Theologie Lektorn i Göteborg, N. Beckmans efterlemnade enka ; 8:o Doktor Ternström, angående årlig pension åt framlidne Prosten m. m. Chr. G. Berlins enka; 6:o Densamme, om låneunderstöd af allmänna medel till anläggande af en jerubibana emellan städerna Sölvesborg och Christianstad; 7:o Kontraktsprosten Palmlund, om statsanslag till väganläggning i Sunnerbo härad från sjön Bolmen lill Wieslanda jernvägsstation; 8:o Densamme, angående dels statsbidrag dels låneunderstöd för jernväg och vattenkommunikation ifrån Carlshamn till Alfvestads jernvägsstation; 9:o Densamme, om årlig pension åt framlidne provincialläkare!), Doktor D. J. Billengrens e/ika och oförsörjda barn; iO:o Prosten Rabe, angående förändring af ett år 18S8 till bolaget för sänkningen af sjön Weselången beviljadt lån af 40,000 R:dr till anslag utan återbetalningsskyldighet; ll:o Kyr koherden Wennerström, om ett förslagsanslag af 100,000 R:dr till hämmande af boskapspesten, ifall den inom landet skulle utbryta; 12:o Densamme, om anslag till lön åt en extra provincialläkare i Svartlösa härad af Stockholms län; 13:o Doktor Lundberg, om årlig pension åt Notarius Publicus S. J. Callerholm; 14:o Doktor Söderberg, om bibehållande af folkskole-seminarium i Wisby; 15:o
Redaktions-förändringar och tillägg i nu gällande Tull-taxa, angående: I. Regerande Furste af utländsk Stat, angående det tillägg till 12:te §:n Regerings-Formen, att Konungen icke må, utan Rikets Ständers samtycke, blifva —: se Regerings-Formens 12:te §. Regerings-Formen: — 5:te och 6:te §§:na, angående ändring af, i afseende å StatsRådets sammansättning: B. I. 456, 462; II. 250, A. 266; E. III. 22. — 5:te och 6:te §<§:na, om förslag till ändring i, angående ett nytt Stats-Departement: B. I. 456. 462; II. 250, 266, A. 267. — 12:te §:n, om förslag till ändring i, angående Stats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter : B. 1.456, 462; II. 250, 267, A. 275. — 12:te §:n, angående det tillägg dertill, att Konungen icke må, utan Rikets Ständers samtycke, blifva regerande Furste af utländsk Stat: B. I. 456, 462; II. 250, 275, A. 280.
S. D. Föredrogos å nyo oeh gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 16 dennes på bordet lagde, Betänkanden: Från BancoUtskottet: (éf den i5 dennes: 1) I anledning af StalsUtskottets förslag, rörande förskott från Banken till inlösen af KrigsCommitte'ens in visningar. 2) Angående jemnkning af RiksStåndens beslut, i fråga om regleringen, rörande de från Banken utgående Odlingslån. Den 18 Junit e. m. 263 Från Stats-j Bancooch LagUtskotten: sif den 10 dennes, öfver väckt förslag om utfärdande af ett allmänt så kalladt Moratorium eller Jernbref. Från Lagutskottet: Af den 12 dennesj öfver väckt motion, angående upprättande och allmänt kungörande af ett formulair, huru skuldsedlar böra skrifvas, för att sätta Lagen i tillfälle, alt betrygga Långifvare derom, att ränta och capital ovägerligen skola med Silfver, eller med gångbara mynt-representativer efter cours, liquideras. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomieUt skotten : Af den 9 dennesj angående obehindrad rättighet för Skattehemmansägare till svedjande å deras skog, samt öfver väckt motion, alt Kronooch JägeriBetjeningens tillsyn å svedjande på Skattehemmans skog måtte upphöra. Ut supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 10 dennes afgifne, samt den 16 i samma månad förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 12 sistlidne Maji meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Öfverstelndclningens ;yid f. d. östgötha CavaUeriRegementc upplå - 264 Den 18 Junii e. ra. tande till Kongl. Majrts
Efter en stund tycktes de tröttna, ty det blef åter tyst, så hörde hon Hugo säga alldeles vid dörren och i tydlig afsikt att det skulle komma fram till sin adress: — Tycker du inte Einar, att mamma snart kunde vara färdig och komma ut till oss. Och så ett sakta framhviskadt: »knacka på dörren», Einar! Strax därefter hördes de små barnfingrarne trumma på dörren till sjukrummet. Tvänne dagar senare stod Tora i tamburen och väntade på doktorn. — Hur är det fatt? Lagmannen har väl inte haft något nytt anfall? — Nej, pappa är sig lik, men jag vet inte, hur det är med vår lille gosse, han har inte sofvit i natt, han säger att det gör ondt i tungan. Jag är rädd att han är sjuk. — Å, det har väl ingenting att betyda! Men när doktorn kommit in i rummet, där gossen låg, och undersökt honom, såg han fundersam ut. Tora följde hvarje hans rörelse med den mest spända uppmärksamhet. Hon hade blifvit likblek och stödde sig med handen på ryggkarmen af en stol. — För all del, fru Häger, ni som brukar vara så lugn och sansad, för all del! Hon hade gripit om hans handlofve så hårdt, att det smärtade honom, en skälfning gick genom hennes kropp Föräldrarne sutto ständigt vid barnets säng. Fadren var utom sig af förtviflan och förebrådde sig, att han tagit gossen med. — Tora, tror du, att han blifvit smittad på resan, att han förkylt sig, att jag hade för litet på honom? — Vi ska’ inte tala, Hugo, hviskade Tora. Jag kan inte. Ibland kom Stina in och bad att frun skulle komma till lagmannen, han var så van att frun hjälpte honom och tillät ingen annan att röra vid sig. Med tunga, trötta steg gick hon in till fadren och hjälpte honom till rätta. Hon tänkte hela tiden, under det han med ovanlig god aptit förtärde den ena skeden soppa efter den andra, hur omöjligt det var att få lilla Einar att svälja några droppar af den feberstillande mixturen. Under det hon sysslade härinne, voro alla hennes tankar i det andra sjukrummet. Doktorn hade för en stund sedan sagt: »Så länge det är lif, är det hopp, men det var ju inte sant:
Robsahm. o S. D. Ater föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande af den 15 Juli, som den 21 lades på bordet, om Enskiftes medlen för Skåne och Skaraborgs Län m. m.; hvilket bifölls. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Till Stats-Utskettets Memorial af den 19 Juli, som i går lades på bordet och nu åter före» 3078 Ben 3 2' Juli. föredrogs, angående tillökt aflöning för Ståndens Cancellier , leinnade Borgare-Ståndet sitt bifall. Ut supra. Ex Protocoilo Carl Magn. Robsahm. S. D. F öredrogos å nyö och biföllos Stats-Utskottets Betänkanden: 1:0 af den 18 Juli, som den 20 lades på bordet, angående den summa sorn för Statsoch Riksgälds - Verkens behof erfordras, att gerion! Allmän Bevillning Utgöras; i och hvarmed det förra Betänkandet uti detta ämne af den 17 förfaller} 2:0 af den 18 Juli, ifrån den 21 hvilandé på bordet, om revision af subsidie räkningar; 3:0 likaledes angående liqviderandét af skulderna efter sista krig; och 4:0 af den 19 Juli, som den 20 lades på bordet, i anledning af Skånska Stenkols-Grufvans interessenters underdåniga ansökning om exportations prtemier och publikt JLån m. m. Ut supra. Ex Protocoilo Cati Magn, Robsahm, S. D.