Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men, ehuru Utskottet gillar den åsigt, att Silfvermyntets användande i och för de smärre dagliga liqviderne snarare bör befrämjas, än förhindras, tror likväl Utskottet, att någre åtgärder, till ett brådstörtadt befordrande af silfvermyntets sättande i omlopp, icke vore med klokhet öfverensstämfxiande, då rubbningar i prisförhållanden och allmänhetens vanor sorgfälligt böra undvikas vid öfvergången lill ett ordnadt myntväsende, utan har faslhellre, till ytterligare lugnande af farhågorne för silfverfondens möjligen inträffande hårdare anlitande, trott sig höra biträda det af andre Ledamöter framställde jemknings-förslag, alt, med hvarje framgående år, någon af de mindre sedelvaleyrerne, räknadt ifrån lägsta valeuren, må upphöra alt vidare ntgifvas; i öfverensstämmelse hvarmed alltså Utskottet 'vidtagit den förändring uti 12 punkten , att indragningen af småsedlarne må successivt ske , så att sedlar må tillverkas af 8 sk. valeur ej längre än till och med år 1835 , af 12 sk. valeur till och med i836 , samt af 16 sk. valeur till och med i83y, dock ej till större belopp,för hvarje år, än tillverkningen hittills af hvartdera slaget under de sist förflutna åren varit; hvarförutan Utskottet funnit det i mom. B. förekommande ord ”utställas” böra utby t as emot ordet ”tillverkas'’. Vid punkterne: i3: att Banken må emottaga och å räkning föra depositioner af: a3) Svenskt Silfvermynt eller Bancosedlar, under förbindelse för Banken att tillhandahålla åt den, för hvars räkning insättningen blifvit gjord, en dermed lika stor summa, som det står honom fritt att efter behag uttaga antingen i Silfvermynt eller Banco-sedlar ; 56' Banco-Utskoltets Utlåtande N-o 16. b') Ducater, under förbindelse för Banken att åt räkningshafvarén tillhandahålla ett lika stort antal, sorn insatt blif vit; i4-‘ att
Dessutom e hålla 5 personer årligt understöd i penningar; och utdelas un vintermånaderne soppa och bröd åt ett bestämt antal personer, hvil ket förflutna åren varit omkring 4o. ;[* Sjukvården bestrides af en läkare, som af staden lonas och liv.' keil tillika emot särskilt ersättning, innehar befattning, såsom laka re vid det för norra delen af Länet härstädes inrättade kurhus. Sta - — 4i — Staden är roterad för io ordinarie, och 3 extra ordinarie båtsmän. Stads-kassans inkomster, anslagna till Magistratens och Öfrige tjenstemäns aflöning samt andre förefallande behof bestå af vretskatt, tomtören, kälsängs-afgift, hamnumgälder, mätareoch packare-penningar, tolag m. m., har sistlidet år uppgått till 34oo R:dr Banko, hvaraf särskilt å handeln och sjöfarten 1,696 R:dr. Af handels-societeten härstädes har till understöd för behöfvande aL dess medlemmar blifvit år i83o inrättad och den i a Februari i83i af Kongl. Majit i Nåder fastställd en pensions-anstait, hvars fond, redan uppgår till 2,666 R:dr 32 sk. Banko, och utdelas, af årliga räntan, 120 R:dr 2b sk., såsom pension åt fyra enkor och 20 R:dr såsom gratifikation åt en ofärdig flicka. Särskilt© prohibitive författningar till fördel för staden finnas icke. I afseende å statsbidragen åberopas sluteligen tabellen, enligt hvilken uppskattnings-värdet sedan. 1828 ökats med 28,000 R:dr, egentligen å hus och tomter; varandes bevillningen, likasom i Gefle, ökad för person och egendom, men minskad för Borgerliga rörelsen. Summan af stadens alla statsbidrag utgör nu 7,738 R:di\ Gefle Slott å Lands-Kansliet och Lands-Kontoret den i5 Aug. i833. ERIC SPARRE. I G. STRANDBERG. OLOF af GEIJERSTAM.
Vill man göra uppoffringar härför, så kan man väl från vetenskaplig synpunkt ej hafva något deremot att invända. Men om åt institutet inrymdes rättighet att kreera medicine kandidater, så blir följden att väl institutet, men icke universitetet, kan oberoende af det andra läroverket bilda läkare. Den samverkan, som åsyftades, blir derigenom upphärd. Vi få åter 2:ne slag af läkare (institutets egna, och universitetets, i samband med institutet bildade), och sannolikt åter den gamla rivaliteten och med den nya strider om företräden och om högre kompetensrätt, och slutligen detta jagande efter nya professorsstolars inrättande, för att genom deras antal visa sin öfverlägsenhet öfver den rivaliserande undervisningsanstalten.» Sedan frågan genom uppläsandet af denna reservation blifvit temmeligen utredd, öfvergår jag till Utsk:ts Betänk. Till en början måste jag beklaga, att detta Betänk, innehåller allt för litet utredning, hvarföre åtskilligt torde vara obekant, som för frågans rälta bedömande hade bort upplysas. Afven måste jag beklaga, att Betänkit icke är så opartiskt affattadt som önskvärdt vore. Jag vill ej egentligen förebrå Utsk:t härför; ty vi veta huru i allmänhet tillgår vid ett Utsk:s-Betänk:s 104 Den 14 Msrs f. m. upprättande. Sedan Utsk:t fattat sitt beslut, uppsätter sekreteraren Betänk:t. Ar han väl med ärendet hemmastadd, gör lian det på egen hand och täger det ur egen fatabur, eller ock rådför han sig med någon enda af Utsk:s-ledamöterna, hvarigenom Betänkit kan erhålla en nog partisk rigtning. Utskits öfriga ledamöter se vanligen endast på slutmeningen, och är denna bra, så godkännes ock det andra, utan särdeles granskning. Sedan Utsk:t genomgått en historik öfver Carolinska Institutets första uppkomst och dess vidare utbildning, omtalar Utsk:t, hurusom R.
Beträffande sedermera fordran för utelöpande eredit-sedlars inlösen; så enär, jemte de skäl, som, i afseende å den uti föregående punkt omförmälde fordi ingspost, äro anförde, härvid serskildt förekommer, alt praescriptionstiden för ifrågavarande sedlars inlösen ännu icke tillä iida 1 u pi t ^ och alt för säkert kan antagas, att en icke obetydlig del af dessa sedlar galt förlorad, hvarigenom hela det beräknade beloppet för deras inlösande ej blifver erforderligt, samt det icke synes lämpligt, att ifråga varande belopp afskrifves, innan det visar sig, hvad Ranken för nyssnämnde ändamål verkligen kommer att utgifva, helst i motsatt fall, och då hela summan af utelöpande credit-sedlar anses såsom en Bankens skuld, det möjligen i en framtid, sedan alla dessa sedlar icke inom praescriptionstidens slut lill inlösen blifvit företedde, kunde ifrågasättas, alt behållningen borde komma Riksgäldsverket till godo; anse Utskotten sig böra tillstyrka, att jemväl denna del af motionen må lemnäs utan afseende. Stockholm den ii Januari i84u K ro 13 3. Ank. till Exp. Utsk. den 27 Dec, kf. 2 e. nr. Utlåtande, i anledning af Herr Stuart?, C., motion om utbyte af Riksgcilds-Contorcts till Banken utgifne Obligationer. Uti en från Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln till Statsoch BancoUtskottens gemensamma behandling remitterad motion, har Herr Stuart, C föreslagit: att de af Riksgälds-Contoret år i83o lill Rikets Ständers Bank 6 Stats-, Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande, IV:o 133- utfärdade, men i sill nuvarande skick, för sistnämnde Verk, i händelse af behof, föga användbara 4 procents Obligationer måtte till det capitalbelopp, sorn återstår, efter afdrag af redan verkställda afbetalningar samt hvad, som för sådant ändamål kan varda användt af den nu tillgängliga Banco-vinslen, utbytas mot nya, mera ändamålsenliga oell disponibla, obligationer med enahanda ränta.
Jag får visserligen erkänna, att jag underskrifvit trettio ä fyratiotusen utslag, som innehålla den föreskrift, sorn Hr Printzenskjöld nu omnämnt; men det hindrar icke alt jag finnér det ganska olämpligt, att Bevilln.Utsk. föreslår R. St. att fatta ett beslut, hvilket borde af LagUtsk. föreslås. Det tillhör alldeles icke Bevilln.Ulsk. att föreslå lagstadganden, om huru executionsverket skall handhafvas, samt hvad domar och utslag skola innehålla. I den § uti Reg.F., som bestämmer Bevil!n.Utsk:s verksamhet, finnes icke ett ord om dylika stadganden såsom tillhörande detta Utsk. att föreslå B. St.; och det var derföre jag fann detta stadgande vara olämpligt. Dessa voro mina ordalag, och ehuru sjelfva stadgandet i sig sjelf är ganska lämpligt, sä förändrar det icke saken till Bevilln.Utsk:s fördel. 5 H. 12 90 Den 4 December e. m. Hr Printzenskjöld: Sedan Frih. Palmstjerna nu uppgifvit motivet för sitt förklarande, att stadgandet vore olämpligt, så får jag till upplysning i anledning deraf meddela, att det ingalunda undföll Bevilln.Utsk:s uppmärksamhet, att detta stadgande rätteli gen bort af LagUtsk. ensamt behandlas och således utgöra föremål för den civila lagstiftningen, i den ordning som grundlagen föreskrifver. Men under handläggningen af delta ärende upplystes det af Utsk:s secreterare, att vid sislförflutne riksdag, likaså val som vid alla de förflutne riksdagarne, denna fråga varit af Bevilln.- Utsk. ensamt behandlad. Jag som mycket älskar formerna hade önskat, att frågan blifvit behandlad efter Friherrens åsigt; men då bruket hade varit så gammalt, ansåg jag mig icke böra sätta mig emot att låta Bevilln.Utsk. fortfara på den gamla banan, ehuru jag lika med Frih:n anser den fullkomligt oriktig. Gr. Cronhjelm: Jag anhåller att få uppläsa den 33 § uti nu gällande bevilln.förordn.:
Ståndet lät vid Utskottets hemställan härutinnan bero. N:o 57, i anledning al väckt motion om förändrad behandling af frågor om ansvar för vanskötsel af rusthäst samt om upphörande af visitationer å rusthästarne. Återremitterades jemte dervid afgifna yttranden; samt N:o 58, i anledning af väckt motion derom, att Ronneby köping måtte bestämmas till rendez-vous-plats för Ronneby sockens båtsmän. Bifölls. S. D. Föredrogos Bevillnings Utskottets Utlåtande N:o 19, dels i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 13, i fråga om den så kallade tolagens utgående på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt, dels i anledning af ifrågasatt ändring af de vid samma riksdag för tolagsersättningens beräknande fastställde grunder. Ståndet, som ogillade Utskottets hemslällanden, antog som sitt beslut det förslag, Herr Prosten Sondén uti dess vid Utlåtandet fogade reservation framställt; samt 324 Prot.-Utdrag den 7 April 1860. Betänkandet N:o 2 4, i anledning af väckta motioner, angående skatt för hundar. Bifölls. S. D. Vid nu skedd föredragning af Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial: N:o 5, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 4; och N:o 6, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 2; blefvo båda ifråga varande Memorial lagda till handlingarne, det förstnämnda under j ogillande af Utskottets förfaringssätt vid behandlingen af deri omförmälda frågor.
Den 18 April angående Seglations-friliet för Invånarne i Blekinge och Skåne; 25. angående Husbehofs-Mjölqvarnars befrielse fran Skattläggning; 26. - — - — angående vägning af Ränte halm ; ay. - angående föreskrifterne vid Öf verenskommelser om Presträttigheter; 28. Den 27 April angående förklaring öfver förbudet emot Protokolls-Lösen i förlikta mål; 29. — ont Lifräddnings-Båtar ; 30. om obehindrad rättighet till anläggning af Linbråkar och Linskäktor ; 31. Den 30 April om Lefvereringsstället för Kronans till Kongl. Hof-Stallet anslagna Ränte-hö ochhalm från Vestmanland; 32. Den 9 Maj om Arbetsoch Fång-Förtekningars insändande till Vår Justitie Ombudsman fran Rikets Collegier och Embets-Verk samt Styreiserne öfver Arbetsoch Förhättrings-husen; 33. <>m ändring i 3:dje Artikeln af Kongl. Stadgan om Jagt och Djurfång, den 3 April i5o8; 786 Hilt s dags-Beslutet. 34. Maj om afskaffande af Guld befi Silfver pä Civile Uniformer ; 35. om bestämd tid för den blifvande nya Fattigvårds-Förordningens utarbetande} 36. Maj om åtgärder att befordra skyndsamhet med Tryckningen af Riks Ståndens Protokoll och dertill hörande Bihang vid kommande Riksdagar ; 37. — om skyldighet för Götha Ka nal-Bolag att besörja underhållandet af de vägstycken i Skaraborgs och Östergöthlands Län, hvilka tillhört sådana Hemman , som genom Kanal-anläggningen blifvit indragna j 38- Den 23 Maj om Dump-samlares kring-, resande i Landet ; 3g. om inskränkning i uteslutan de Privilegiers meddelande; 40. om Judarne; 41. Maj om förändring i Skjutsväsendet samt de derom utkomne och nu gällande Författningar.; 42. Den 2g Maj, angående Lego-Stadgans årliga kungörande och kringspridande ; 43. angående tryckning af någre Protokoll öfver Kommandomål ; 44.
Ridderskapet och Adeln flera gångor, både vid förflutna Riksdagar och vid denna, hört sig föredragas: och skyldigheten att tillåta dem medfölja är alltid för handen, när målet år af beskaffenhet, att blott beredas af ConstitutionsUtskottet, men afgöras af Riksens Ständers Plena. Här åter är Casus icke sådan. Hvad ConstitutionsUtskottets pluralitet, i anledning af sin granskning af StatsRådets Protocoll, ansett icke böra anmärkas, det är af Utskottet i Riksens Ständers namn oanmärkt: en anmärkning, som Utskottet icke förklarat för sin, kan icke lofligen komma till Plena: Friherre Cederströms votum innefattade en sådan: och att tillåta den komma till Plena, skulle hafva varit att medgifva ett sådant ämnes väckande der på ett annat än det enda sätt, hvaraf 29 §. Riksdagsordningen bestämdt föreskrifver formen. Herr LandtMarskalken: Ålägger Rid derskapet och Adeln mig att göra proposition. Skulle Ståndet det göra, förklarar jag, enligt 55 §. Riksdagsordningen, saken 8°5 Den 17 Juli. r. m. hvilande, och till ConstitutionsUtskottet får öfverlemna? att afgöra hurri ida iag ägt rätt att vägra propositionen, eller om det är min pligt göra den. Herr flach, Carl; Jag kan ingalunda finna att den af Friherre Staél von Hollstein hegärda remiss till ConstitutionsUtskottet är pä mindsta vi'
Prop. N:o 46. embetet hos Stats-kontoret gifvit tillkänna, att i generalförslaget till användande af 1856 års statsanslag till byggnader och reparationer i landsorterna blifvit upptagen kostnaden för rifning af de till ifrågavarande magasinsbyggnad hörande stenmurar samt platsens jemnande och förseende med laggild stängsel. Då, på sätt Stats-kontoret sålunda anfört, för närvarande icke förefinnes behof att återuppföra ett spanmåls-magasinshus t Carlshamn för Kronans räkning och det synes vara ulan allt ändamål att, för vården af en onyttig tomtplats, innehållande 368 qvadratfamnar, bekosta stängsel i alltid laggildt skick, vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer alt, efter föregången värdering, merbemälda, med N:ne 10 och 11 på Carlshamns år 1831 upprättade stadskarta betecknade magasinstomt, utgörande en del af de tomter, som Kronan i äldre tider inköpt för f. d. Kronobränneri-inrättningen i Carlshamn, må, jemte tillhörande stängsel, genom offentlig auktion till den mestbjudande försäljas. De till ämnet hörande handlingar skola hållas tillgängliga för det Rikets Ständers Utskott, till hvars utlåtande ärendet varder hänvisadt. Och Kongl. Maj:t förblifver med all Kongl, nåd och ynnest Rikets Ständer städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. ./. A. Gripenstedt. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den -16 December 1856. Närvarande: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866. SJETTE SAMLINGEN.
Deremot afföras följande omkostnader: a) Försäljningsmännens Provisioner $3,982: i5. G. b) Expencer vidChartaäSigillatxContoiret > t 1,287! 20. io; c) Papper till Charta»- Sigillatae * » « « » 10,750: 3o. t. a6)0aoi 1& 5, Återstå? alltså Behållning 4 272,929: 33. 6. Detta resultat, som Hufvudboken visar, kan likväl icke vara det verkliga; enär, på ena sidan, inbetalningar emottagas uti RänteKammaren, hvilka icke blifva uti Hufvudboken antecknade, och på den andra, der icke heller påföres, hvarken aflöningen till tjenstgörande inom ChartaeSigillatseConiöiret, eller andra omkostnader i och för ChartaeSigillataeVerket, hvilka omedelbart af SiätsContoiret bestridas, antingen genom anordning på RänteKammaren, eller, genom utbetalningar ifrån Landtränterierhei Då ChartseSigilJaiafVerkei, fastän stäfdt under StatsContoirets inseende, är en serskild, för sig bestående Inrättning, har Utskottet ansett det vara i sin ordning, att Hufvudboken, som uti ChartaeSigillatseContoiret upprättas, omfattar allt hvad som tillhörer ChartxSigillatajVerket; så att utaf denna Hufvudbok må kunna inhemtas upplysning om StatsVerkets behållna Inkomst af stämplade pappers-afgiften.
Maj månads utgång, vid vite af tre riksdaler 16 sk. för den, sådant försummar, och emot recepisse ä dupplett-förteckningen, som genast ålerställes; och att ytterligare lands-kontoren författa ett sammandrag öfver sistnämnda förteckningar, med utförande af karta-beloppens summa för hvarje kontrakt, samt med bifogande af alla från prosterierne inkomne förteckningar; och skola dessa handlingar med landsboksräkenskaperne insändas samt till Wår och rikets kammar-rätts granskning öfverlemnas. 3:o För hvarje halft år skola lands-kontoren, inom Juli månad af det löpande och Januari månad af det påföljande året, lill stats-kontoret insända förslag öfver uppbörd och försäljning af slämpladt papper i hvarje län. Inom den 3i Januari årligen skall landt-ränteriets räkning öfver karta-sigillata-uppbörden för det nästförflulna året vara lill lands-konloret inlemnad, åtföljd af alla lill debetoch kredit-posterne hörande verificationer-, vid vite af 8 sk. för hvarje överskjutande dag; och lands-kontorets general-räkning fog det föregående året, jemte landt-ränterioell försäljningsräkningarne, böra vara till stats-kontoret insände inom Mars månads slut, vid 8 skiliingars plikt för hvarje dag, som derutöfver under en månads tid fördröjes; hvarefter vederbörande ega alt, likmätigt påföljande 5:te moment, genom utsatte vitén, derom besörja. Deremot, då hvad här anbefalles blifvit fullgjordt, samt Wår och Kronans rätt såmedelst bevakad, ega landskontoren och landt-räntmäslarne att hvardera undfå två procent af hvad inom året i kronans kassa uti stämpladt-pappers-afgift influtit samt Oss och kronan tillkommer.
St:r öfverlägga om Const.Utsk;s dechargebetänkande, 430 Den .18 Juli. blott är ett slags obetydande ceremoni, som Konungens Rådgifvare hafva att underkasta sig; anser jag dock vigtigt att några bestämda meningar uttala sig om betydelsen af den konstitutionella ansvarigheten så långt som man enligt Grundlagens bud kan sträcka den, och det är hufvudsakligen i denna syftning, som jag skall be att fä säga några ord. Hr Dalman har efter min åsigt på ett klart sätt framställt hvad man hade skäl att önska af Const.Utsk., nemi. att det borde för Ständerna till erhållande af en fullständig kännedom om RiksStyrelsen ifrån de föreg:de åren framlägga en generell tablå öfver Regeringsåtgärdernas beskaffenhet, så att man hade skäl att i detta fall betrakta Utsk. såsom det der hade i sina händer att vårda de konstitutionella garantiernas kontinuitet. Men äfven om den åsigten, att Const.Utsk. ej enligt Grundlagen eger att yttra sig öfver de af behofvet påkallade åtgärder, dem Regeringen uraktlåtit att iakttaga,' vore riktig, så finnas dock, redan på grund af hvad som skett, tillräckliga anledmr och tillräckligt utrymme för Utsk. att gifva sina åsigter tillkänna både i afs. å hvad som blifvit gjordt och hvad som blifvit uraktlåtet. Upmärksamheten har redan blifvit fästad dervid, att Gr. Sparre klandrat, att Utsk. framkommit med anmärkmr öfver Regeringens åtgöranden i särskilda mål, i st. f. att framställa en tablå öfver Styrelsen i dess helhet. I detta afs. tror jag, att Gr. Lagerbjelke nyss har ådagalagt hvad som varit Utsk:s skyldighet, och att om Utsk. skulle hafva handlat på det sätt som Gr. Sparre ansett vara det rätta, skulle detta Utsk:s Betänk, uplösa sig i en fraseologi, som möjligen hade så föga stöd af de särskilda handlingarne, att man dervid icke mycket kunde fästa sig.
Län tili sistnämnde Stand ingifwit Memorial, angående tillökning uti^arfwodet för Riksens Ständers tili deltagande uti Öfwer - Revision af Krigs-Räkenskaperne utsedde Deputerade, och hwaruti Eric Swensson andrager, det han anser de af Riksens Ständer tvid 1809 och isis arens Riksdag för Revisionens möda och kostnad i ett för allt ansiagne 520 R:dlr Banco för hwarje Deputerad, lili utgående wid förrättningens stut, omöjligen kunna blifwa tillräcklige, da härtill säkerligen komme att ätga minst s är, och kanske ännu mera; om derföre ej någon annan Reglering kan ske lili deras stadeslöshällande, elier att de matte erhålla Dag, Traktamente, lika med Revisorerne i Banken eker DiSconten; fa aahäller han, sa wal a egne som sin Medkammerats Magnus Jonssons fran Östergöthland wägnar, att fran denne Csmmission warda frikallad, med åtnjutande af någon ersättning för redan hafde utgifter och resekostnader; men äfwen om detta sista skulle honom wägras, anser han sig hellre böra taga första stadan än den sista, och om nödig utkomst för framtiden wid uppdraget skulle saknas, hellre lottlös afgä, än med fullkomlig undergång fortfara uti en sä bekymmersam förrättning som denna. Stats - Utskottet får härwid anföra, att dawid 1829och 1812arens Riksdag fräga uppstod i Stats »Utskottet, huruwi, da Riksens Ständers Deputerade borde åtnjuta traktamente eller ett witzt arfwode i ett för allt; sä ansäg Utskottets Pluralitet Dag'Traktamente mindre lämpeligt och äfwen mera kostsamt, dä det icke war möjligt, att för denne Revisions fullbordande Den 6 Augusti. 2401 bestämma någon witz tid.
Ju mindre en Vara kostar att producera, ju lättare och iörmonligare är afsättningen. Det Land, som producerar för bästa pris, bör således hafva mästa Varor att aflåta, och så tvärtom. Men hvad befordrar egentligen , att det ena kan producera för bättre pris, än det andra ? Jo! just det att tillverkningskostnaden är mindre; och detta härrör åter först och främst af den mindre PenningeSumma, som är hos det förra i omlopp i jemförelse till det senare; och sedan af Författningar, som mer eller mindre gynna alla Näringar, samt den rigtning en klok Regering kan gifva åt idoghet och sparsamhet. Erfarenheten bevisar äfven detta. Spanien var ett välmående Rike, innan Perus och Mexicos guld förstörde det; sedan förföll idogheten, som lemnade rum åt lättja och fattigdom hos Allmänheten och öfverflöd hos några få. Hos oss erfår genast producenten kännbar förlust vid hvarje Ski liing Coursen fälles, emedan j och med detsamma Pcnningemängden i Silfver kan anses större; ty endast Guld och Silfver äro Penningar, papper dess representant: När då igenom Coursens fällande representativa värdet af papperet ökas; blir ju det samma som mera Silfver komme i rörelsen. Häraf inses huru stor förlust Näringsidkaren och i synnerhet den, som tillverkar Jernet, skulle hafva vid fallande Cours, som endast gagnelig för Importeuren och Luxkrämaren samt den Den 17 Martil^ f. in. US som lefver af Räntor, till hvilken C'ass jag atven hänför de Tjenstemän , hvilka endast hafva PenningeLöner. Häraf är klart , att då man allt ifrån slutet af förledne Seculum ökade PappersMyntet i Riket, fick Silfret mindre värde, och var Åkerbruket samt Odlingar vid 1813 stigit till en ovanlig höjd; så att, oaktadt en fri Brännvinsbränning, Sverige med en ansenligen ökad Folkmängd , om man i tid vidtagit rigtiga anstalter, icke behöft utländsk Spannmål. Det var före 1810 en okänd sak i min Ort att betala öfver 6 Procent lör Lån ; men ä andra sjdan var Capitalistens ställning då mindre brillant.