Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pagina 22 i Betänkandet hade Utskottet uttalat den åsigt att genom hvad Utskottet i samma betänkande yttrat och föreslagit i anledning af Jonas Anderssons motion, öfriga i ämnet väckta motioner borde anses besvarade, och att något särskildt yttrande öfver en hvar af dem således ej vore erforderligt. Detta yttrande har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt af Borgare-Ståndet återremitteradt, men af Bonde-Ståndet gilladt, hvaremot något beslut i anledning deraf ej synes hafva blifvit hos Preste-Ståndet fattadt. Utskottet är emellertid, i följd af de från Riks-Stånden sålunda meddelade beslut, oförhindradt att, i sammanhang med frågan på hvad sätt skjutsningsbesväret må kunna, genom här förut till anvisande föreslagna medel, göras för skjutslagen mindre betungande, tillika tillgodogöra sig de förslag, som af en eller annan motionär må vara framställda och kunna af Utskottet anses antagliga. Af den hos Ridderskapet och Adeln öfver denna punkt förda diskussion har Utskottet inhemtat, att yrkanden derunder blifvit framställda, dels af flere talare, att Johan Bergströms från Kopparbergs län i Utskottets Betänkande N:o 21 omförmälda motion måtte tagas i förnyadt öfvervägande; och dels att ytterligare utlåtande måtte meddelas i anledning af Herr von Köchs i Utskottets nyssberörda betänkande omförmälda motion, deruti, bland annat, innebures förslagen att skjutsskyldigheten icke skulle utgöra någon natura-prestation, och att skjutslogan på sådana ställen, der detta för entreprenads underlättande vore af nöden, skulle af Konungens Befallningshafvande kunna höjas till 1 R:dr 50 öre milen. Derest, på sätt, Utskottet här ofvan föreslagit, Rikets Ständer besluta anvisandet af ett årligt reservationsanslag, att, stäldt till Kongl.
Ståndet väl bekant, att man ej heller då kunde komma långt mot Ståndets vilja. Jag är innerligen öfvertygad, att just talriklicten är det, sorn skall göra Ståndet sjelfständigt. För öfrigt kan jag icke inse, hvarföre en riksdagsman bland R. o. Ad. skulle vara mindre mån om sin representationsrätt, än ledamöterna af de öfriga Stånden, och då deras, men icke R. o. Ad:s, representationssätt nu finnes intaget i grundlagen, anser jag principenligt, att sådant nu sker. Jag tillstyrker således bifall till det föreslagna tillägget, ehuru jag vet, att sådant icke nu leder till någon ändring, då BondeSt. afslagit detsamma. Hr von Heijne: Det torde vara öfverflödigt att yttra, det ett misstag om ifrågavar. grundlagsförslags innehåll förorsakat några oegentligheter i mitt förra anförande: R. o. Ad. lärer dock af hvad jag yttrat draga den conclusion, att jag i sjelfva verket önskar bifall till förslaget. Hr Bråkenhjelm: Det har blifvit anfördt såsom ett af de kraftigaste skäl för denna §:s införande i Riksd.Ordn., att man borde försäkra Högloft. Ståndet att alltid blifva så talrikt som möjligt. Om de värda ledamöter, som anfört detta, Gr. Cronhjelm samt Hrr Cederschjöld och v. Heijne, verkligen tro, att i Ståndets mångtalighet ligger någon styrka, hvilket jag icke vill bestrida, så ligger det ju i sjelfva sakens natur, att man borde genom något stadgande söka bestämma antalet af Ståndets ledamöter. Sådant kunde ske, i fall R. o. Ad:s ledamöter skulle utses genom val såsom inom de öfriga Stånden. Huru stort antalet bör blifva, har ännu ingen uppgifvit. Om val införas, kan ledamöternas antal dock blifva ganska stort, till och med goo, såsom Gr. Cronhjelm nämnt, emedan mer än 900 på Riddarhuset introducerade ätter finnas. Häruti ligger således intet hinder för afslag å det föreslagna tillägget.
I anledning af väckt fråga om ersättning af gage och spanmål till det manskap vid värfvade Regementena, som, utöfver den| till permittering bestämda styrka, uti tjenstgöring qvarblifver, har E. K. M. funnit, alt det vore med en rätt ordning öfverensstämmande, om Staten upptoge full aflöning! och spanmål för hela styrkan och för hela året, under iagttagande, att aflöning icke utfeetaltes för större styrka, än sorn vore effectivt tjenstgörande; och har lii. K. M. behagat i Nåder öfverlemna till Rikets Ständer att bestämma det sätt; hvarpå behofvet i denna del må kunna afhjelpas, ulan anlitande af Titelns besparingar, antingen genom anvisande af ett serskildt förslags-anslag, eller genom medgifvande, alt utgifter af denna beskaffenhet må på Statsverkets öfverskott af Stats-inkomslerne anordnas. Rikets Ständer hafva tagit detta i öfvervägande, men då en sådan an • O ordning skulle väsendtligen rubba sjelfva grunderne för de värfvade Regementenas organisation och tvifvelsutan komma att ådraga Statsverket högst betydliga utgifter, hafva Rikets Ständer ansett sig sakna skäl att bifalla dessa utgifters anordnande på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit. 35:o I anledning af hvad E. K. M:s Nådiga Proposition innehåller, beträffande de anslag, som kunna erfordras för betäckande af utgifter, hvilka må blifva förenade med antagandet af en ny inqvarterings-ordning för stä derne - Expcditions-Vtskotlets Furslag lill lind.
Utskottet ämnar, då det skall utlåta sig ofver gjorde Motioner om industriescholor, yttra sin mening, huru vida det åligger staten, att bereda bildnings anstalter för särekildte yrken, och inskränker sig till att, vid fråg3n om lämpligheten af de så kallade Apologistscholor, och huru vida indelningen i Lärdomsoch Apologistscholor innebär, att den högre vetenskapliga odlingen skulle utesluta all medborgerlig bildning, nu endast tillkännagifva, att denna indelning redan längst för detta så vida egt rum, som hvarje 572 Best), och Ekon. Utsk. Belänkanden. Trivial-schola haft sin Classis Scribarum, Hakneeller Apologist-class, hvilken sednare, vid ökadt behof, understundom fått en till bredvid sig. De lägre Apologistscholor, Kongl. Scholordningen stiftat, äro egentligen förutvarande eå kallade Pcedagogier, sorn blifvit utvidgade; och, der Lärdoms-schola linnes, sortera, nu som förr, Apologisterne under Lärdoms-scholans Rector. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 oc/r Letärikariden uncler liilisda^en i 8toeIv^oIiri 1828—182^- ak 8106LH0I.N, Ir^clite Iios IlökLLko, 1829. 8tst8- oell Lanlro-Ilt8liott6N8 Vtlätgncle i anleclninF sk X. IVIaj:t bar, uti dess vkvanberörde Xadiga skrifvelse, tillkännagikvit att da X. Naj:t biköll kungörandet sk It. 8t:rs vid 1818 ars Xiksdag kallade beslut, bvarigenom sll medverkan till myntvärdets upprättballande, medelst användande sk Länkens metalliska fond, tills vidare uppbörde, kunde X.
!:o alt kronofogdeljensterna icke vidare besättas, ulan vid blifvande ledigheter indragas, och i den mån göromålen ölverllytias på länsman och häradsskrifvare, dessa tillförbindas ställa hvardera sådan uppbördsborgen som kronofogdarne, hvaraf böra följa, att, i mån af göromålens större och vigtigare beskaffenhet, lönerna, af den gjorda besparingen, lör länsmän och häradsskrifvare, på sätt jag antydt, förbättras. Skulle delta förslag ej vinna Rikets Ständers bifall, får jag såsom alternativ föreslå: 2:o det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla derom, att denna fråga, äfvensom fråga om utarbetande af eli af behofvet högeligen påkalladt, enklare, tydligare och ändamålsenligare redovisningssätt för den så kallade fögderiuppbörden mätte uppdragas åt en af Kongl. Maj:t i nåder utsedd kommitté; — men på det alt äfven tillfälle måtte lemnäs åt ett större antal af fögderiredogörarne i olika orter af riket alt uttala sina åsigter om räkenskapssättets förändrande, torde kunna föreslås, att utarbetade framställningar i förutnämnde syftning, finge inom en viss, icke allt för kort tilltagen tidrymd inlemnas å landskontoren i länen för att sedermera tillställas nämnde kommitté, som egde alt hos Kongl. Maj:t föreslå lämplig ersättning åt någon eller några af de landtstatstjenstemän, hvilka genom ådagalagdt arbete och sakkännedom kunde anses hafva genom ingilna förslag gjort sig deraf förtjenta. Motioner i BondeStåndet 1862. Om remiss häraf lili vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 26 November 1862. D. Danielsson, från Jönköpings lån.
Utlåtande N:o 33j i anledning af mjölnaren Jsaac Forssells ansökning om eftergift af straffränta samt rättegångs-kostnads ersättning till Bancodiskontverket, samt Utlåtande N:o 34, i anledning af Kominerse-Rådet B. H, Santessons ansökning om eftergift af öfverräntan af åtskillige diskontlån. S. D. Vid föredragning af Banco-utskottets den fy.åe. dennes bord lagda memorial N’.o 32, i anledning af återrerniss af utskottets utlåtande N:o 12, lät ståndet bero viel medståndenas beslut i ämnet och lade memorialet till handlingarne. S. D. Då nu ånyo föredrogs Allmäna Besvärsoch Ekonomi-utskottets, sedan den 1 Mars på bordet hvilande Betänkande N:o i anledning af väckt motion, om bestämmande af minimioch maxinti-belopp vid utarrendering af Lunds akademis hemman, lät ståndet vid utskottets i betänkandet gjorda tillstyrkan bero och lade detsamma till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos, dels Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottets, sedan den 1 dennes på bordet hvilande Betänkande N:o 3s, i anledning af väckt motion om upphäfvande af stadgandet om preskriptionstid, inom hvilken egare af krono-skattehemman, derå förmedling blifvit sökt, skola ansökningen härom återkalla; dels och samma utskotts den 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 27, i anledning af väckt motion, rörande reorganisation af Stockholms Allmänna barnhus-inrättning, Utlåtande JV:o 30j i anledning af väckt fråga, 0111 utgörandet af böterna för vanvård af nummerhäst till rusthållsdelegarne.
Län hafva också länge försports klagomål deröfver, att de af Sveriges domstolar meddelade utslag och beslut saknade exekutiv kraft hos brödrafolket. Denna saknad har ock gifvit anledning dertill att de verkställande Embetsmyndigheterna inom nämnde län vid flere tillfällen till Kongl. Maj:t ingått med förfrågningar om hvilka åtgärder borde vidtagas för att bringa laga kraftegande beslut rörande Norrmän till verkställighet; och länets domstolar hafva ofta stadnat i förlägenhet i följd af den ohörsamhet, som ostraffadt visats de af dem gjorde förelägganden. Derföre understöddes äfven den motion, som föranledde Rikets Ständers i Nåder åberopade skrifvelse af Riksdagsfullmäktige från de fleste af samma län. I fråga om Domstolars och andra Embetsmyndigheters beslut vid inträffande fall af icke kriminel natur saknas ock, på sätt i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition uppgifves, stadganden helt och hållet; och de, som afse frågor af berörde natur, äro ej heller tillfyllestgörande. Genom Kongl. Förordningarne den 11 September 1818 för Norrige och den 1 Juni 1819 för Sverige är väl medgifvet att förbrytare, som afvikit från det ena till det andra Riket, »skola efter förbrytelsens beskaffenhet gripas och utlevereras, eller instämmas, för att ställas till rätta inför behörig domstol.» Men, om den tilltalade, ehuru behörigen stämd, uteblir från Rätten, så anvisar omförmälde författningar, sådane de hittills varit förstådda, icke någon utväg, hvarigenom han kan tvingas att hörsamma kallelsen, hvartill kommer att samma lagar, hvilka icke tala om böters uttagande, efter den tolkning, som åt dem hittills varit gifven, icke tillåta den sakfäldes utlevererande, för verkställande af det frihets-straff, hvartill han i saknad af böter blifvit dömd.
Inom den 31 Januari årligen skall Landträuteriets räkning öfver uppbörden af stämpelpappers-medlen för det nästförflutna året vara till Lands-kontoret inlemnad, ätlöljd af alla till debetoch kredit-posterna hörande verifikationer, vid vite af 25 öre för hvarje överskjutande dag; och bör Lands kontorets generalräkning för det föregående året, jemte landtränterioch försäljnings-räkningarne, samtidigt med Landträuteriets special-räkning, direkte till Kammar-rätten insändas, vid 25 öres böter för hvarje dag, som derutöfver, under en månads tid, med nämnde insändande fördröjes: åliggande det vederbörande att å ifrågavarande räkningars afgifvande inom nu stadgade tid hålla noga tillsyn samt, i sådant afseende, der så påfordras, särskilda vitén utsätta; hvaremot, då hvad här anbefalles blifvit fullgjordt samt Kongl. Maj:ts och Kronans rätt såmedelst bevakad, Landskontoret och Landträntmästaren ega alt hvardera undfå två procent af hvad inom lret i Kronans kassa uti stämpelpappers-afgift influtit samt Kongl. Majit och Kro - Förslag lill Författning ang. Stämpel pappers nfgiften. nan tillkommer. Försäljniugsmännens och redogörarnes i hufvudstaden, äfvensom stämpelpappers-kassörens redogörelser skola, försäljningsmännens och redogörarnes inom den 51 Januari och stämpelpappers kassörens inom påföljande Februari månads utgång, vid den påföljd, som för Landtränleriets redogörelse är stadgad, Öfverlemnas lill Stats kontoret, som, efter emottagandet deraf, later öfver dem upprätta särskild general-räkning, hvilktn sedermera, tillika med samma redogörelser, vid förutnämnda lid jemväl bör lill Kammar-rätten öfverlemnas 3:o
järnvägsefterkraf från Hjalmar Peterson &amp; C:nis Bokhandel, Karlstad. Till förekommande af förvexlingar är vår Nya Fällstol alltid stämplad på de båda kortstyckena som uppbära armstöden med vår firma Hjalmar Peterson &amp; C:ni, Karlstad. (1548] Prisbelönad trädgårdsbok. När våren kommer, bör intet hem sakna Hushållsträdgården af Oscar Tamm. Pris häftad 65 öre, kartonnerad 85 öre. [1585] GUSTAF HOLMBLOM KAPP-FABRIK 38 Vesterlånggatan 38 Nedra botten, I o. 2 tr. upp. [1352] August Julius Kongl. Hof-Leverantör. Soeceri-, Vin-ocö Delitatessmagasln i parti och minut, 38 Drottninggatan 38. Allm. Bell. I DU N ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher åt Iduns abonnenter och för uppdrag åt andra mot en saker skickas mot efterkraf obetydlig gratis Alla ersättning. och få returneras (dock genast) mot fraktkostnaden. Dubbelt porto torde medsändas. [1349J O B S. Ändrad adress! Bort med liktornarne! Deletor. m B E t t nytt, osvikligt, smärtfritt l i k -, J; tornsmedel (bättre än och alla $ andra liktornsmedef) borttager fullW komligt liktornar m e d roten inom kor * * " taste tid. Inlagdt i eleganta kartonJJJ * ger har den framalla dylika medel, att m a n stan» g digt bär det på sig. H v a r o c h en P som h a r liktornar skall skatta sig 5 " lycklig efter att hafva användt 0 Hvarje kartong kostar 1 k r. som i n - ' «§ ' fl sändes som postanvisning eller i sparmärken. P o s t - o. M M Upsala, Vaksalatorg 27. ' S v a r t helsiden Merveilleux från 1: 68 pr meter Svart helsiden Merveilleux l:ma från 3 kr. pr Svart helsiden Faille från 2: 1 0 pr meter pr meter Hvit halfsiden Atlas till brudklädn.
Jan Pehrsson i Guldsmedshyttan, ansökning om eftergift af ränta å Discont-Lån . 35. Instruction, för Banco-Utskottet vid nästkommande Riksdag 72. K. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, om åtgärder för ordnande af Rikets Penninge-väsende. Utlåtande i anledning deraf 36. L. Lag, för enskilde Banker, Votering i Förstärkt Utskott i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut 79. Lindgrens, Johan, Sterbhusdelegares ansökning om eftergift af öfverränta å Discont-Lån 52. Lithner, M. C. Kyrkoherde, se Eftergift. Låne-Banco-Capital, omskrifning efter ursprungliga värdet af åtskillige utaf desse ... 8. Låne-Cancelliet, om återbringande af Commissariernes antal derstädes till 5. Chefen inberäknad 57. Låne-Contoren, om revision af deras räkenskaper för år 1844 38. pag 12 pag. i Lineoch Creditiv-Rörelse, Bankens, angående . Svar på återremiss . Sammanjemnknings-förslag och voterings-proposi tioner Om votering i Förslärkt BancoUtskott Låne-Rörelsen, förslag till en förändrad reglering Svar på återremiss förslag till sammanjemnkning och voteringspropositioner . Svar på återremiss om verkställd omröstning i Förstärkt BancoUtskott .. Fastighetsoch Odlings-Lån: angående fasiighetslåns utgifvande, fastän lånesökanden aflidit, innan lånet hunnit utfalla Memorial, i anledning af återremiss Löneförhöjning, åt Kamereraren i Cassa-Afdelningen, G. W. Schiitzerciantz . Malmström, H. P., Repslagare, se Eftergift. Metallisk-Cassa, Bankens, åtgärder till dess bibehållande och förstärkning Svar på återremiss Sammanjemnkningsförslag och voterings-pro positioner Om votering i Förstärkt Banco-Utskott Militär-poster, till bevakning vid Låue-Contoren i Göthe borg och Malmö
Från nämnde tidpunkt, eller frän 1812 års början, date* rar sig utgifvandet af de nu ifrågavarande 3 ProcentsSedlar. Utgifningen deraf vidi togs af den orsak, att då, genom de enskilta Capitalernas återtagande, Discontens fond i hufvudsaklig måtto mindskades, hade, i brist af Penningetillgåugar, omsättningar icke kunnat af Disconten beviljas Gäldenärer*. na, utan dessa blifvit bragte i förlägenhet, att prompt, utan rest inbetala deras Lån, hvilket ej hade varit möjligt åstadkomma med den Skyndsamhet, sorn fordrades, för att kunna genast contantera nila dem, sam i jjg Den 2 9 Maj, Disconten insatt och återfordrade sina Capital. Det är väl anmärkt, att Discontens fond i Banken ej blifvit uttagen eller använd, ehuru den ständigt måst hållas Disconten till handa; men likväl är ganska ostridigt, att Assignationer å Banken varit till Fondens hela belopp under belåning utgifna, fastän Låntagarne, i anseende till Discontens Credit, varit lika belåtne med anvisningarna, som med BancoSedlarne, och derföre icke ansett nödigt, att i Banken äska deras inlösen. Det är ock erinradt, alt Discontrörelaen med 3 ProcentsSedlarna till ovanlig höjd ökat Actie-ägarnes utdelning. Discont-räkenskaperna utvisa att
Ståndet kunde compromettera sig, om det skulle ingå i pröfning af de yttranden, som Utsk.-Ordföranderne afgifvit. Hr Lagerhjelm, Pehr: Det synes mig, i anledn. af hvad den sisle talaren anfört, sorn hvar och en af Ståndets ledamöter inom Stats-, Bancooch Bevill.Utsk:n skulle kunna tillhandagå med alla nödiga upplysningar i delta ämne, ifall R. o. Ad. icke skulle sätta lit till Hrr Ordförandes uppgifter i Talmanseonferenccn. För min del inser jag intet hinder för R. o. Ad., då ingen motsagt dessa uppgifter, att bifalla Hr Gr. o. Landtm:* framställning. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Upplysningsvis torde jag få nämna, att statsregleringen är nu färdig; riksstaten är uppsatt och kommer vid SlatsUtsk:s nästa sammanträde att föreläggas Ulsk. jemte det beslut, som Stånden hafva fattat. Dessa frågor kunna således icke fördröja riksdagen. Hvad öfriga till StalsUtsk. remitterade frågor angår, så äro de, om jag rätt uppfattade Hr Gr. o. Landlin:s framställning, främmande för denna fråga, och böra således för närvarande icke komma i betraktande. Hr von Hartmansdorff, A u g.: Om en skyndsamma re behandling af riksdagsärenderne kunde vinnas derigenom, att en bestämd dag för deras afslulande pä förhand utsattes; så vore dermed visserligen mycket vunnet. Men det är utom tvifvel, såsom Frih. Cederström nämnt, svårt för ett Stånd att förklara, det riksdagsgöromåleu skola på en gifven dag vara fullbordade. Svårigheten i närvarande ögonblick består väsendtligen i okunnigheten om dagen, dä reglementena för Fullmäktige i Banken och Riksg.cont. kunna blifva färdiga, hvilket åter till stor del heror på de omröstningar, som nästkommande Måndag skola företagas ang:de bancovinstens användande, med mera.
Det ålåg, såsom hvar man känner, från långliga tider de rustande och rothållarne, att sjelfva Un - Den 13 Martil 4ai erhåla qch föda sina Soldater under marcher och möten. Dels för att minska de härigenom Uppkommande betydliga utgifter, dels lör att ynder freden våiaja Soldaten vid den utspisning, som i fält är bruklig, företog Regeringen Passevolancens införande, Riksens Ständer antogo den och sallen fullbordades. Men derföre kun, de ej passévolance-afgiften anses såsom bevillning Det var en gammal pligt af Roten och Rusthållet, att in natura utgifva hvad till Soldatens underhåll under mötes-tiden kunde erfordras. Kongl M ‘j t och Kronan åtog sig, att emot en viss afgift befria Rustoch Rotehålfarne från allt anspråk å Soldatens sida. Om nu någon k$n visa, att detta sålunda frivilligt afslutade contract blifvit hrutit, eller att de Rustande och RotehåUarne blifvit derutöfver betungade, så inträder först en tredje mans rätt, Utt blanda sig i frågan.. Men denna tredje man åra ej Riksén» Ständer. Samma värde talare har i detta ämne framkastat tankar af d.en beskaffenhet, att jag vädjar till honom sjelf, om han ment hvad han dermed uttryckt. Han har jpemligen framställt, ehuru endast theoretico, tvifiet, huruvida en så betydlig Ca&sa sora PassevolanceRonden, kunde af Konungens Rådgifvare eller ett Collegiiim efter behag användas. Jag har ej mera än ett ord att härå svaraf Kan någon finna spår till en sådan godtycklig disposition, uppstige han då såsom laglig angifvare inför Domstol, och han skall säkert der mötas med svar. Men hvarföre framkasta dessa lösliga idéer? De röra ju ett mellan enskilde och Kronan ingånget contract, som Kronan hittills, '®2£ Den l"
Vid jemförelse mellan RiksSlms samlingsrum, befinnes R. o. Ad. vara i saknad af sådana, till nödig beqvämlighet för ledamöterne och en bättre inredning i allmänhet ledande, anordningar, hvilka i sednare tider blifvit åt de öfriga Stånden på ändamålsenligt sätt beredda. — Jag hemställer derföre, och då erforderligheten af enahanda förbättringar hos oss ej torde kunna förnekas, att R. o. Ad., med uphäfvande af Ståndets år 1655 fattade beslut, som fastställt riddarhussalens nuvande inredning 412 Den 24 Juli. till bänkar och skrank, behagade till HiddarliusUtsk. öfverlemna att lill Högh Ståndet inkomma med förslag i detta ämne, hvarmedelst sittplatsernas nuvande mindre ändamålsenliga skick må förändras till erforderlig beqvämlighet, äfvensom att genom förminskning i platsernes nuvande antal och genom vissa bland skrankens borttagande, trapstegs anbringande å nödiga ställen, och andra tjenliga åtgärder, en större lätthet må beredas för ledamöterne att från olika delar af salen kunna lemna och återtaga sina platser, hvarigenom tid bör kunna vid voteringar vinnas, och sålunda den ifrågavande förändringen i flera hänseenden blifvit fördelaktig och nyttig. Om remiss till RiddarhusUtsk. af denna min hemställan, anhålles vörsammast. Frih. Cederström, Rud.: Jag beder att för min del få instämma uti det af Hr von Franken afgifna förslag. Det före faller mig för öfrigt, som skulle della förslag kunna förenklas derhän, alt R. o. Ad. till RiddarhusDirekt. med fullt förtroende öfverlemnade alla de lill denna reform syftande verkställighetsåtgärder, äfvensom att bestämma om sättet huru dermed ändamålsenligast borde tillvägagå.
Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat framställa den önskan, att berörda anslag företrädesvis må användas till »fortsättning» af omförmälda sjukhusbyggnad. j Voteringen liar utfallit med 57 Ja och 62 Nej, och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-proposiliorien. SSxlje voteringen: Den, som godkänner Stnts-Utskottets afstyrkande af begärdt anslag till anskaffande för Kongl. Sjökarte-kontorets behof af tvänne lodnings-ångbåtar, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, för anskaffande af tvänne mindre, för sjömätning lämpliga, grundgående och lätthandterliga ångbåtar, anvisat ett belopp af 36,000 R:dr. Som denna omröstning utfallit med 65 Ja och 54 Nej, hafva Rikets Ständer altsä beslutat i enlighet med Ja propositionens lydelse. Den sorn anser, att Stats-Utskottets uti 2i:sta punkten af Utlåtandet M 85 afgifna yttrande i fråga om pensionering af vid Flottan anställde embetsoch tjenstemän bör af Rikets Ständer godkännas, med det tillägg, att pension lör Officerare vid Flottans Konstruktions-korps må beräknas elter nuvarande löner pä interims-stat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit Kongl. Maj:ts i detta ämne gjorda framställning. Voteringen har gifvit ett resultat af 64 Ja och 55 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt ,/a-propositionens innehåll. Slats Utskottets Memorial M 173. 35:te voteringen: Den som vill, att aflöningen lör JExpedilions—chefen i Civil-deparlcmenlets Expedition bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är denna aflöning fastställd till 5,500 R:dr. Omröstningen har utfallit ined 54 Ja och 65 Nej; Rikets Ständer hafva alltså beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-propositionen.