Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Danielssons framställning, om en anmälan hos Kongl. Majit, angående efterlefnad afdeom-Ex-pedit+mts-kronofiogdfiis tillsättning meddelade Författningar, så enär en dylik anmälan ifrån-Rikets Höglofl. Ständers sida, enligt Utskottets tanka, iclie äf Éeboflig, då det står v«- 1.2 Allm. Besv.- och Oecon.-Vlsk. Utlåtande N:o Ss. derbÖrande öppet, att bos Kongl. Maj:t sjelfva anföra underdånig klagan öfver de öfverträdelser af Författningarna, som, i berörde afseende, i ett eller annat fall, kunna vara begångne, lärer Anders Danielssons motion icke böra till någon Rikets Högloft. Ständers åtgärd föranleda. Hvilket dock till Rikets Höglofl, Ständers eget afgörande öfverlemna®. Stockholm den 3o April i834« STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, 1834* Allm. Besv. och Ocean, Utsk• Betänkande N.o 53- i N:o 53. Ankom till Exp.-Utsls. d. 3 Maji II. 12. Betänkande i anledning af vackt fråga om förändring uti Indelta Armé ens organisation, och om militair-undervisningens införande vid Rikets allmänna Läroverk, i öfverensstämmelse med andan af Conscriptions-Systemet. Högloft.
Hr Rosenblad: Sedan en ledamot af Konungens högsta domstol förklarat, att han ej befarar, det man skulle kunna göra sedlar, lydande å specie, gällande lill betalning med silfver efter sedlarnas gamla valör, änskönt det af mig föreslagna tillägg ej blefve antaget, så skall jag i denna del frångå mitt förslag, anse min scrupel borttagen och förena mig med Hr v. Hartmansdorff i det yrkande, att endast den förändring i Utsk:s förslag må beslutas, att ordet skola utbytes emot må. Gr. Horn: Jag skulle vördsamt hemställa, om icke Hr Gr. o. Landtm, täcktes inhemta R. o. Adis tanke, huruvida ej discussionen i ämnet bör anses slutad och man knn17 H. 56 44a Den 22 December f. m. de komma till afgörande af anmärkningarna. Det faller af sig sjelf, att om inga anmärkntr godkännas, blir Utskrs förslag hvilande till nästa riksdag; men innan anmärkningarna blifvit pröfvade, kan icke godkännande af Utsk:s förslag komma i fråga. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om B., o.Ad. ansåg öfverläggningen fulländad. Hr Dalman: Jag förmodar, att Hr Gr. o. Landtmls nu gjorda propos., att öfverläggningen må anses fulländad, endast afser den 1111 förevar, delen och icke hela förslaget, i hvilket fall jag ej har något att deremot erinra. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att H. Ex:s sista framställning rör:de öfverläggningens slut afsåg hela förslaget. Hr Dalman: Jag anhåller, att öfverläggningen endast i afseende på den nu förevar, punkten må förklaras fulländad, ty det lärer icke vara möjligt att utan ytterligare discussion förklara och jemnka de anmärkntr, hvilka kunna göras emot de många förslag, som i 3:dje punkten förekomma. Gr. Posse:
Före nästkommande riksdags början böra Fullmägtige: o) föranstalta om upphandling af det, för tryckningen af Riks-Ståndens protokoller med dertill hörande bihang, under samma riksdag, erforderliga papper, och, med behörigt iakttagande af Rikets Ständers i 12 Stats-Utskotlels Memorial M 224. sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakler angående verkställigheten af bihangets tryckning; b) upprätta kontrakter om tillhandahållande, under riksdagens lopp, af de skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riks-Ståndens och Utskottens behof kunna erfordras; och c) låta komplettera och iståndsätta invenlariepersedlarne uti Riks-Ståndens samt Utskottens sessionsoch kansli-rum inom Rikets Ständers hus. Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud, genom kungörelser i allmänna lidningarne, inlordras af dem, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leve rera berörde effekter eller besörja omförmälda tryckningsmed flera arbeten; och bör, innan pappers-upphandlingen sker. från Ståndens Kansli-direktioner inhemtas upplysning om storleken och beskaffenheten af det papper, som för protokollstryckningen skall anskaffas. För öfrigt ega Fullmägtige att utse någon bland Riksgälds-kontorets tjenstemän, som bör ej allenast, före och under riksdagen, emottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, utan ock, efter riksdagens slut, upprätta och algilva fullständig redovisning för alla dessa af honom emottagna effekter. § 265.
Men Utsk. har lemnat åsido denna combination, och derigenom låtit gå sig ur händerne tillfället all uppställa förslag till en möjligen å ömse sidor antaglig och af allmänna rösten så ifrigt påkallad representationsreform. 22 Den 10 Mars f. m. Beträffande de begge .särskilda kamrarnes sammansättning, bade Utsk. onekligen bort fästa en förtjent vigt vid de grundsatser, som i detta afseende uttalats af flere bland reservanterne, särdeles Hr Tersmeden, att nemi. nedre kammaren bort inrymma ej blott en rättvis andel åt de i samhället för handen varande mera materiella intressen, utan äfven innefatta dess mera rörliga framåtskridande elementer, samt att öfre kammaren bort bildas med riktning ej mindre att i främsta rummet öfvertaga det beståendes vård, både i afseende till denna vårds vigt för det närvar, ögonblicket och för det frö densamma, ehuru ej hvilande på omvexlingar och omstörtningar, innebär lill utveckling och förbättring, än ock att innefatta målsmännen för samhällets högre ideella intressen, samt att med framgång kunna moderera eller återhålla den rörlighet, som dagens meningar stundom framkalla hos de talrikare classer, hvilka i all förändring vanligen hoppas en förbättring, och i allt nytt ett godt. I den nedre kammaren hade derföre, efter min förmening, bort insättas den talrikare, lägre och medelmåttigare förmögenheten, samt den allmännare samhällsbildningen, hvaremot tjenliga beståndsdelar för den öfre utan svårighet kunnat utfinnas genom val inom vissa qvalificationer af och bland Adeln, det högre Presterskapet, samhällets flere högre bildningsclasser, samt större godsägare och näringsidkare, och slutligen genom ett inskränktare antal representanter, dem Konungen billigtvis borde tillkomma att utse, såsom ersättning för dess ännu gällande prerogativ alt i tvenne Stånd utnämna sjelfskrifne sådane.
BevillningsLagsamt Allmänna Besvärs-och Oeconomie -Utskottens: Börande allmänna fattigvården. Lag-Utskottets: Angående föreslagen ändring i Q Gap. Utsöknings-Balken och 25 Gap. Rättegångs-, Balken; om de af Herr Grönhagen förealagne Lag-föråndringär; öfver Johan Jacob Rulhhergs Memorial angående ändring i Straff-Lagarne ; samt om förklaring öfver 5 §. uti a5 Gap. Rättegångs-Balken , och 4 §. i 3 Gap. Missgernings-Balken. Den 19 Novembr f, rr ; *43 Lag" samt Allmänna Besvärs och Oé co n om ie - U tsli o 11 en s : Angående förhud för Öfver och Under Befäl vid de Indeldte Cavalleri-Regemen. terne, att-anskaffa och insätta Rustnings.- hästar ; och om en allmännare JNarings-fri|, et m. m. Angående allmänna Skjutsning?. - an , stalterne ; i frågan om yrkad vidsträcktare frihet i anseende till Tackjerns-tillverkningenoch Tackjerns liandel 11; angående yrkad likhet i rättigheten lill nya smidens anläggande så i södra som norra crterne; rörande yrkad rättighet till utvidgande af Stångjerns och Ämnes smidet i Riket ,• 0111 förhud mot Danska hästars införande ; -angående jemnkning, i Extra Rotermgen i Riket; rörande Höganäs Stenkols-Verk; odji örn inrättande af Porto Franco jemte åtföljande INederlpgs-frihet för Gottland. Expeditions - U t s k 0 11 c t s Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, angående lindring uti Krono brefbärings-skyldigheten. Öen *0, November f. m' 3:o B i fa II till nedannätnnde!Utskott^ Hemeria! oi h Utlåtanden , nemligen : Gonstitutions-Utskottets r.
Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 39. öfvas; då deremot menighetsbestyret, såsom ett af kommunen åtaget frivilligt och lönlöst biträde till lättnad för statens tjenstemän, borde begränsas af den största billighet och rättvisa; varande af denna motionär yrkadt: dels, att alla jordegare inom kommunen må ansvara ' för ifrågavarande bestyr, dels, att fjerdingsman må befrias från ali skyldighet att indrifva och redovisa uppbördsmedel samt hans åligganden i öfrigt så inskränkas och bestämmas, att han må kunna dem ordentligen fullgöra samt vara tryggad mot förmäns godtycke att göra tjensten för mycket betungande; dels ock att, om de sålunda föreslagna förändringar ej kunde vinnas, allmogen måtte befrias från fjerdingsmansbestyret och detsamma i stället blifva en statens tjenst med bestämd lön af allmänna medel eller bidrag af kommunens samtlige jordegare. 3:o af Carl Tholsson från Skaraborgs Län. Denne motionär har äfven utgått från den åsigt, att de uti den nya Stadgan för fjerdingsmännen bestämda åligganden voro alltför betungande, såsom bevis hvarpå anförts, alt uti tvenne socknar, hvarest de till detta bestyr förpligtade önskade mot betalning få detsamma bestridt, någon dertill villig person icke kunnat erhållas, oaktadt betydlig ersättning blifvit erbjuden, samt att man derstädes ansåg sig med visshet icke kunna undgå att för ändamålet få vidkännas en utgift af 8 å 10
Brefvet den 14 Augusti X750, befriad, emot erläggande i fredstid af Femton Daler Silfvermynt och . i krigstid af Trettio Daler sådant mynt årligen för hvarje numer; att, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner på Städernas Besvär, af år 1734, §.48» och af år 1739 §. 1, Städerna äro Kronan ansvarige gemensamt för det vissa antal Båtsmän, som de efcer deras egen fördelning äro pligtige att alltid complette underhålla och prsestera, när Konungens tjenst det fordrar; att Konung Gustaf den Tredje, genom Nådigt Bref till Amiralitets-Collegium, den II Julii 1780» i anledning af åtskilliga Städers då gjorda underdåniga anhållan om lindring och nedsättning i den för Vacancefrihets tillgodonjutande beätämda afgift, förklarat, 11 att, så vi“da Stadsj or danie, hvarpå Båtsmanshullet dr grun - •Statssamt Oec.-Vtsh Uti. N:o uo. 19 *dadt, ännu äro desamma, som de voro år 16 go, “om de icke sedermera blifvit förbättrade, hvil“ket, i annat fall, mera Jaör tillskrifvas Invånar“nes försummelse, än jordens otacksamhet, Kongl. “Maj:t ansett betänkligt att i Näder bifalla be“rörde Städers underdäniga ansökningar;" att, jemlikt Kongl. Resolutionen och Brefvet den a Augusti 1786, Innehafvare af Städer donerad jord, med undantag af Embetsman i Städer, som der vistas och bo, samt, i och för Embetets skull, hafva jord och egor på lön anslagna, böra med Borgerskapet i Båtsmanshållet deltaga; att sådane personer, som icke äro Borgare, men hafva egna gårdar i Städerna, blifvit, gerom Kongl.
Då är den öfriga frågan sedermera öppen, ifall Hr von Harlin msdorlf ej vill derifrån afstå. Hr von Hartmansdorff; Då Gr. Spens denna förmiddag uppläste sin granskning öfver milt förslag, yttrade jag mig hafva litel eller intet alt deremot invända. I hans förslag är icke eli ord sagdl om den äldre kammarens bildande genom val, inskränkta inom viss krets. Angående den yngre kammaren, yttrade Gr. Spens i 4 punkten följande: ”Intet Slånd oell ingen valkrets må välja ombud till yngre kamma ren utom sina medlemmar.” Delta Hr Grefvens yttrande är alldeles öfverensstämmande med milt. Jag har således på intet vis afvikil från hvad Gr. Spens vltrat. Men att jag i det, hvarom lian ingenting sagt, må hafva min mening oförkränkt af hans tystnad, del lärer ingen kunna bestrida. Då öfvei läggningen bär förra gången endast angick den yngre kammaren och voteringen likaså, samt då flere talare bär önskat att frågorna 0111 den yngre och äldre kammaren måtte åtskiljas, emedan olika förslag torde förekomma om den äldres bildande, hvilka Siandet ännu icke hört; så vill jag för ögonblicket afstå från frågan om denna, oell anhålla att frågan blott 0111 den yngre må först företagas, samt att de ordalag, som Gr. Spens begagnat, nu måtte Slåndet underställas. De äro följande: ”Intet Stånd och ingen valkrets må välja ombud till yngre kammaren utom sina medlemmar.” Gr. Hamilton, Henning Hugo Ludv.: Då den dis■ ciission, som nu är för handen, egentligen är att anse såsom en fortsättning af den som förevar då Frih. Hamiltons förslag i detta afseende behandlades, och hvarvid äfven jag yttrade några ord, så anhåller jag att få till besvarande upptaga alne anmärkn:r, som då gjordes emot Frih. Hamiltons förslag, och hvilka således skulle gälla till bifall för det nu förevarande förslaget. Den ena anmärkningen var, att i händelse man utsträckte valrältigheten äfven utom districlet, så skulle valen derigenom förlora i intresse.
För Fredrikshalls-bolaget åter, som, på sätt kalkylen N:o 3 Bevillnings-Utskottels Memorial, ,\':o 23. 23 klart ådagalägger, har eu ojemförligt storne fördel af att försälja sin tillverkning i No rrige än i Sverige, helst när raffmadsockerpriset nu här, sedan denna fråga väcktes, nedgått ifrån 21 sk. r:gs pr % lill 19 sk. och ända till *18 sk. 6 r:st (hvartill flera försäljningar skett i den sista tiden) — för Fred rikshall s-bo laget kan det möjligtvis endast blifva fråga om att afsätta en mindre del af dess tillverkning i Sverige, och detta allenast i första början eller intill dess bolaget hunnit i Norrige organisera sin afsättning och i Norrska staderna etablera kommissionärer. Denna lilla del af bolagets tillverkning, för hvilken under första året, så vidt priset ej nedgår ändå mer, afsättning torde sökas i Sverige, på det bolaget icke skall i Norrige belasta sig med allt för stort lager, kan också säkrast och lättast realiseras i Götheborg, genom försäljning der och försändning derifrån i mindre partier lill städerna när mast omkiing vid kusten och omkring Wenern, Wettern och Götha kanal; och för bolaget kan det således lika litet blifva någon nödvändighet, sora någon Deräkning uti, att, likt Götheborgs raffinadörer, hålla upplag i städerna på Sveriges södra och östra kuster och att dit skicka hela sockerlaster från Fredrikshall. De under a och c upptagna posterna, eller tolagen, frakt, assurans och magasinskostnad m. m. kunna således hvarken nedsättas eller borttagas, utan qvarstå till alldeles oförändradi belopp, såsom belastande det till Götheborg från Fredrikshall införda sockret. Enahanda är förhållandet med vågpenningarne, hvilkas nedsättning ifrån r:st till fr:st väl kunde medgifvas för undvikande af tvist, men som i all händelse måste till upptagna beloppet erläggas, då skyndsam expedition vill erhållas.
Betänkande N:o l[6. 11 tering, en del varit inrymd i ronans hus o ©h cn del i städernes eller hos private; och alt till inqvartering tjenlige byggnader finnas: tillhörige Kronan *■ • * ii stycken städerne 9 stycken och af private till salu erbjudne - i» * 3i stycken, I öfrigt innehålla handlingarne följande upplysningar: alt i Visby icke finnas för militair bestämda boningshus, utan är inqvartering och service för der stationerade Garnison och Haridtverks-stat, enligt träffad öfverenskommelse, bestridd af staden till det i sammandraget upptagne belopp, 817 R:dr, som uttaxerats i staden, utan att den till sta* dens allmSnna behof, bland öfrig tolag, ingångna iuqvarterings-tolag dertill användts; att inqvarterings-tolagen i Carlshamn ingått till stadens allmänna tassa; varande den der förlagde styrka i Sjöcastellet inqvarterad, så att staden allenast utbetalar service-medel; och hafva, efter Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes uppgift, några contract eller öfverenskommelser emellan staden och garnisonen, rörande sättet för inqvarteringens utgörande i penningar, icke kunnat presteras; att Jönköpings stad icke eger förmon af inqvarterings-tolag, men utgör inqvarterings-kostnader till en comrnendering af Götha Artilleri-Re» gemente samt en der stationerad Gevärsförråds-stat, hvilka utgifter uttaxera* till ena hälften af hus-egare och lill den andra af borgerskapet för deras näring och rörelse, utan att afskiijdt är hvad som tillhör servicen; och äro några skriftliga contract om inqvarteringen emellan staden och garnisonen icke upprättade, utan beror beloppet på nya öfverenskommelser vid hvarje ombyte af manskap, hvilka hittills skett muntligen inför Magistraten; att uti Christianstad inqvarterings-utgiflerne, för ett medium af 5 år utgörande 2,977 h:dr, deraf 576
Jag tillstyrker R. o. Ad. att afslå detta morn.; hvad åter angår »för fullföljandet af samma banas anläggning genom Westergöthland till och förbi Götha Kanal föreslagne 7,160,000 Rdr», så finner jng med anledn. af föreg:de Ständers tillgöranden ingen betänklighet att bifalla punkten i denna del, äfvensom jag tillstyrker ett anslag af 465.000 Rdr för fullbordande af bangården jemte verkstaden i Götheborg, hvarom jag, då vi hinna så långt, skall begära Hr Gr. o. Landtnäs propos. Hr Montgomerie, Rob. Nils Germund: Med afseende på vägsträckningen finnes hufvudsakligen 2:ne åsigter, af hvilka den ena är att Sverige endast skall hafva 2:ne statsbanor, en från vester till öster och en från söder till norr. Jag respekterar denna åsigt; men då densamma icke uttalat sig med någon bestämdhet hvarken inom StatsUtsk. eller bland reservanterne eller i de förberedande allmänna sammonkomsterne må det tillåtas mig att betvifla att den räknar mångå anhängare. — Den andra åsigten, hvilken omfattats af JernvägsKomitéen, af Ofverste Ericsson, af K. M. i Dess Nåd. Propos. och nu äfven af StatsUtsk., uttalar den princip att till ett stats-bansystem i Sverige erfordras flere banor än de nämnde 2:ne. Ang:de denna hufvudtanke finnes således en stark och anmärkningsvärd öfverensstämmelse; men vid utläggandet af vägsträckningarne börja menings olikjieterna. Jernvägen mellan Stockholm och Götheborg är otvifvelaktigt den vigtigaste af alla bansträckningarne och har också varit föremål för de största stridigheter. Mig förefaller det dock riktigt att denna bana eller den s. k. vestra stambanan ledes söder om Mälaren, emedan den då får 12 mil gemensamt med den östra stambanan samt är 3,J mil kortare än banan norr om Mälaren.
Vid åsynen af hans vredgade hökögon, taga de till flykten, och han återvänder till sin bädd. Men hånskratten eka alltjämt i hans inre och göra gemensam sak med de obehagliga funderingar, som hindra honom att somna. Hans yfverborna stolthet lider af en plågsam migrän. Det anstår icke en Rantzau att återvända till det offentliga lifvet, protegerad af en medikus, som han själf hittills alltid betraktat som sin skyddsling. Det har sårat honom att se den öfverlägsna säkerhet, hvarmed f. d. stadsläkaren i Altona uppträdde som maktinnehafvare och politiserande galan. Ingenting i denne monsieurs uppsyn eller hållning tyder på, att han vördnadsfullt skall draga sig tillbaka i skymningen, så fort herren till Ascheberg gör sin entrée på den politiska scenen ... Hela världen skall kanske säga, att en Rantzau har denne plåstersmörjare att tacka för sin karriär – Skatorna, som återvändt till trädet utanför hans fönster, skratta som galningar. I detta ögonblick ångrar Rantzau, att han hedrat en slik person med sitt umgänge – nedlåtit sig till att anlita hans kassa Skatorna skratta åter så hånande, som visste de, både att han lånat, och att han aldrig betalt sin skuld. Utom sig af raseri och nervositet stiger han upp på nytt, rycker en laddad ryttarpistol från väggen, öppnar fönstret och skjuter. Den ena skatan faller flaxande till marken; de andra flykta skrattande som afgrundsandar. Rantzaus nervösa upphetsning har kräft blod; men han blir lugn efter smällen och somnar in med en känsla af, att han skipat rättvisa, och att han, som romersk riksgrefve, är herre öfver lif och död. (Traventhal 22 Juli.) I hjärtat af Holstein är idyllens hemort. Mellan Stormarn och Wagrien ligger en leksaksstad vid foten af ett miniatyrberg, vid stranden af den allra minsta lilla sjö.
De skrifter och handlingar äter, sorn lill nämnda ställen af enskilde personer ingifvas eller insändas, der företes eller uppvisas, må, med iakttagande af hvad i denna Författning stadgas, antingen skrifvas på eller beläggas med stämpladt papper lill här utsatt belopp. Charta å belt ark kan väl såsom beläggnings-charta begagnas, men anses icke rigtig eller giltig, så framt ej både valeur-stämplarne och den i sjelfva papperet anbragta vattenstämpeln äro i behåll. 3:o Enär till en handling, som med Charta Sigilla t a skall förses, fordras ett högre belopp deraf, än en stämpel innehåller, må till dess fulla utgörande tvänne eller flere chartor begagnas. 4:o Om flere documenter eller bilagor skrifvas på samma ark, förses det med så stor Charta Sigilla ta, som sig belöpa skulle, i händelse hvarje handling vore å särskildt ark skrifven. 5:o Då sakägare tillätes att, jemlikt 14 Cap. 4 §. Rätlegångs-Balken, uti Kongl. Maj:ts Canzli, Hofoch Öfver-Rätter, Collegier samt vid andra Embetsverk och Domstolar, eller eljest, i stället för chai terade huf v tidskrifter, förete besannade afskrifter deraf, bör tillika styrkas till hvad belopp de förre äro med stämpladt papper försedde, så vida desammas beskaffenhet, enligt denna författning, sådant fordrar; skulle dervid behörig charla till större eller mindre belopp saknas, ansvaras derför på sätt 14 §. föreskrifver. Enär parten eller den person, som handlingen förevisa låter, är aflägse boende, meddelas ofvannämnda intyg, i städerna helst af Magistratens Ord förande eller dervid anställde tjenstemän, och på landet af Domare, Presterskap och Kronobetjening; skolande audre gode män, som sannfärdigheten styrka, jemte namnet, utsälta deras tjenst eller yrke och hemvist. Hvarje förut uppvisad original-handling eller skrift, som är utgifven sedan denna författning börjat tillämpas, skall, då den vid Domstol eller annan Embetsmyndighet företes, vara försedd med vederbörligt stämpladt papper.
S, D. Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 1S2, öfver de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkningar vid Berättelsen, N:o 95,0 m den af Utskottet förrättade granskning af Riksgälds-Contoiret, General-Assistance-Contoiret, samt f. d. Filial-DiscontInrättningarne, lades, vid förnyad föredragning, t;ll Handlingarne. T rot. Utdrag den i6 Julii 182g. 47 S. D. Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 180, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, i fråga om indragning af Rå- och Rörssamt Insockne-friheten å Hemman, som blifvit skiljde från Säterieriie; N:o 183, i anledning af begärd upplysning, rörande verkställighet å ett Rikets Ständers beslut; N:o t84> angående begärd underrättelse, huruvida en af Rikets Ständer begärd ändring i Kongl. Förordningen den 22 julii t8o3, rörande Tiondeoch Räntegifvares m fl. rättigheter och skyldigheter, egt rum ; N:o 185 , i anledning af KgL Maj:ts, den iSsistl. Maji, aflåttta Nådiga Skrifvelse, angående anslåendet af ett KgL Maj:t och Kronan tillfallet Dana-arf till en Scholae-fond i Wahlö Församling af Upsala Stift; N:o 186, angående ersättning till Assessoren Hellberg, för liden förlust å en coirtraherad leverance af Artillerihästar; N:o 188, i anledning af väckt fråga