Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Robsahm. ■ S. D. Vid fi .etagandet af Bevillnings-Utskottets den 1 Juli afgifna Betänkande öfver Allmänna Bevillningens utgörande till nästa Biksdag, fann Borgare Ståndet för godt att för sin del bifalla och antaga de grunder-, hvarpå samma Betänkande sig stöder, nemi.: Första Den 7 Juli. 717 Första Artikeln eller Personell afgift och Andra Artikeln eller afgift för synbar egendom, lön, inkomst och rörelse, samt Tredje Artikeln, angående fyllnads-afgift till ersättning för Bränvins-consumtionen och LandtTulls-åfgifterna; dock med det förbehåll, att Ståndet, i anseende till detaillen och det reglementariska af ämnet, får göra sina anmärkningar och beslut gällande; och hvarom de Respectiva Med-Ståmlen skulle vördsamt och vänligen underrättas. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Rosbahm. Utdrag af Frotocollet, hållet hos Hedervärda Bonde-Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockbom den 7 Jidi 1815- S. D. Vid föredragning af Eag-Utskottets, sedan den. a i denna månad, på bordet (hvilande Utlåtande af den 25 Maj, angående Rådmannen Sundblads Motion, om förklaring öfver vissa delar af Kongl. Förklaringen den 28 Juni X798, rörande Eagsökningsoch Utmätnings-mål; pröfvade Bonde - Ståndet skäligt berörde Utlåtande godkänna. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Det af Lagsamt Allmänna Besvärscch Oeconomie-Utskotten den 4 Juli afgifna och sedan iDen 7 Juth sedari sista Plenum på bordet hvilande betänkande, angående en utvidgad handelsoch narings-frihet företogs nu åter , då Ståndet enhält ligt biföll det af Höglofl. Riddeyskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets .Ledamöter i de sammansätta Utskotten afgifna Utlåtande i frågan; med beslut derjemte, alt som anledning är att förmoda det Högvördiga Prest - Ståndet och Vällofl.
3. hvilkas utredning skall, efter hvad tillkännagifvet blifvit, fortgå i Kongl. KåmmarRättens RevisionsContor för MagazinsÄrenderne, sedan Kongl. StatsContorct icke allenast dit afgifvit fullständig förteckning öfver berörde Balancer, utan ock vidare kommer alt lill samma Contors handläggning öfverlemna de ytterligare BalancePoster som år i83o uppkommit och under påföljande år kunna uppslå. 5:o Under rubrik Skånska Gåfvomedel till Norrlands Innevånare balanceras både i 1829 och i83o årens Hufvudböckers Credit odisponerade medel 5,553: 35. 3. hvaraf contant i Kopparbergs Län . ; . 1,593: 5. 8. 5i T:r 4 k pr Spannemål i Jemtland och 511 T:r d:o i Kopparbergs Län, med värde al .. 3,700: 29. 7* ^ ° De för Kopparbergs Län odisponerade 1,593 R:dr 5 sk. 8 r:st. och 5ii Tunnor Spannemål har Landshöfdingen derstädes begärt, alt, i öfverensstämmelse med det genom gåfvorne åsyftade ändamål, få an (6) - ( 4a ) vända till biträde åt Länets nödstälde undsättningstagare efter 1812 års missväxt; hvilken ansökning ännu beror på Kongl. Maj:ts Nådiga afgörande, Af de 5i T:r 4 kpr Korn, som för Jemtland äro upptagne, skola 11 Tunnor redan år 1 ö 14 blifvit, för Ovikens Tingslagsboers räkning utur Hernösands Magazin uttagne, ehuru ej i Magazinets räkning'afförde; hvarom Kongl. KammarRntten den 5 Augusti 1831 anmodat Kongl. Majlis Befallningshafvande i Länet, att låta anställa noga undersökning.
Aflöningsmöten, Se uppbördsstämmor, Afradsoc h Krono-Tionde-Spanneniålens, sng:de ändring i författningarne om, samt andre indelade Räntors utgörande. II. s, 176—180. R. d. B. §, 44, Allmogen, om tillåtelse för Norrländska, att i bodar inom Stockholm försälja väfnader rn. m., som denna Allmoge dit inlörer. I. s, 6q2, 6o3. R. d. B. 44. Allmänningarne, angående, i Riket, Se Kronoskogarne, Andrarums Alunverk tillagde rättighet, om förändring af den till uppköp af Skogseflecter, I. s; 3• 3—3-2. Anslag, angående, särskildt, af bevillningsmedlen till arfyoden åt tjenstemän, som vid Bevillnings-Taxeringarne i Norrbottens Län biträdtj Underd» Skrifvelse. I» s. I04—106. R. d. B. $. 19. Ansvarighets-lag om en upprättad, för de blifvande Directionerne vid Vestra och Södra Låne-Contoiren. Arfvodcn, angående beviljade, för 2:ne vid Stats-Utskott«ts särskildt antagno Secreterare, Hemliga Utskottets Secreterare och Canzlist m, m. II. 2 s. 2J2 2,14.
För att kliidniiigslifvet skulle sitta slatt och spändt samt gestalten se siiiärt ut, Iadc Senororna tunna, onikring 3 finger breda trä- der, * S8gmslycken af denna artikel halva dlliloriow blifvit meddelade Anonblosl8tt 0.11 lain i N: o 11 delm h. ilcr dc 48 spjalor kring midjan och snörde sig hárdt medelst band, som drogos genom dessa spjälor. Fransyskorna Varde sig snart konsten. Deras mmrb, i början kalladt tcoches, var, i motsats till spanjorskornas, djupt ncdringadt och snördes af damerna till den grad, att huden i deras sidor blef hård som ben och alldeles känslolös. Men ju smalare och l15rdarc de lyckades göra sig, dcsto flera bcundrare vunno de. aQvinnan, gjord att offras opps, led redan då för modets, för kavaljerernas och för kurtisens skull tiligt och utan qridan dagliga qval. Drottning Maria af Xledicis. som gcrna såg, att hennes hofdamer gjorde det möjligaste mesta af sin skönhet, uppfann for detta ändamål sinnrika apparater, hvilka dock ej alla lita sig beskrifvas. Här må endast hvilka lato bystens namnas ett slags bindlar, &gt;dnirig / tssr&amp;~. former framträda på ett eklatant satt. De förnäma damernas sed att silunda blotta bröstet ådrog dem af borgarfolket binamnet des dames i gorge nue:, Iivaremot dessa kallade borgarklassens blygsammare kvinnor ~griscttcsr * p i grund af dcras askgråa fotbeklädnad. Helt visst var det denna strafvan att prila med vissa kroppsdelars öfverdidiga utveckling, som ledde till den bland damerna med s i mycken ihärdighet och under s i vexlande former hyllade seden att med konstladc medel gifva hvad man med en modern omskrifning kunde kalla: tournyrformerna en så stor yppighet som möjligt.
Enligt Chefens för Statens jernvägsbyggnader till Kongl. Majit afgifna underdåniga memorial har anläggningen af en jernväg från sjön Salen, på östra sidan örn Sommen, till Linköping befunnits icke allenast utlörbar, utan ock 10,450 fot kortare än den föreslagna vägen på vestra sidan; och beträffande de förespeglade lokala svårigheterna för en anläggning pä östra sidan, så synas desamma, jemförda med de svårigheter, hvilka pä flera ställen förekommo på den redan fullbordade Vestra stambanan, icke i ringaste mån förefinnas; hvilket bäst synes deraf, att kostnaden för 17 mil 9,200 fot, eiler nära 17 | mils jernväg endast utgör 12,465,428 R:dr eller omkring 722,000 Ridr per mil, då deremot, enligt bilagan litt. V. till Stats-Utskottets betänkande N:o 56 vid sistförflutne riksdag, anläggningskostnaden för AskersundÖrebro upptages till 953,900 R:dr per mil. Jemförd med kostnaden för den af Kongl. Majit nu föreslagna jern vägs-sträckningen mellan Cathrineholm och Norrköping, hvilken för 4 mil 25,930 fot eller närmare 5 mil utgör 4,934,053 Ridr, visar sig anläggningen för vägen öster om Sommen särdeles lätt och billig, enär vägsträckan mellan Norrköping och Cathrineholm skulle komma att kosta omkring 990,000 Rubner mil ellen nära 270,000 Ridr mera per mil, än den för sin eländighet förkastade bansträckningen öster om sjön Sommen. Visserligen är det sannt, att man genom mångåriga undersökningar och derigenom vunna förbättringar i planerna för väganläggningen vester om sjön Sommen vunnit en sådan nedsättning i kostnads-förslagen, att kostnaden för denna väg, som upptages till 17 mil 19,650 fot, eller något mer än 17^ mil, kunnat beräknas till endast 11,918,286
Yrkandet att ki igs-artiklarne mätte tillämpas på correctionister, bör icke kunna tydas annorlunda, än att en strängare lagstiftning än den vanliga, och som tillåter extra-judicie! bestraffning, borde begagnas i afseende på correctionisterne. Förevar, motion synes ej böra remitteras till Lag-Utsk. allena, utan äfven lill Ekonomi-Utsk , emedan frågan om lösdrifvares behandling ingriper i frågan om fattigvården, hvilken redan blifvit hänvisad till sistnämnda Utsk, Ilr Stråle: I anledn. af hvad Gr. Frölich yttrat derom, att criminal-lagförslaget ännu ej blifvit till R. St. 2 11. 6 k1 Den i5 Februari f. m. öfverlemnadt, vill jag nämna, att jag väl icke varit bland de ledamöter af Högsta Domstolen, som deltagit i granskningen af ifrågavar. lagförslag, samt att jag således icke kan bestämdt upplysa förhållandet; men jag har likväl mycken anledn. till den förmodan, att om Högsta Domstolens yttrande ej redan är afgifvet, kominer det att ske i dessa dagar: hvarjemte jag får förklara, att jag ej tror någon skall äga skäl till det omdöme, alt Högsta Domstolen till granskningen användt längre tid, an behöfligt varit. Mitt förra yttrande lärer hafva blifvit missförstådt, såsom hacke jag ansett krigsmanna-edens afläggande vara något hinder för krigs-logarnes tillämplighet mot correctionisterne. Det som jag anser olämpligt, är ett hlott och bart förklarande, alt de skulle ställas under krigslagarna, och åsyftade detsamma, som H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm sedermera utvecklat. Jag yrkade, att särskilda lagbestämmelser måtte för correctionisterne och andra fångar utfärdas. Hvad länshäktena angår, är dermed det särskildta förhållande, att det finnes ett reglemente för Smedjegårdshäktet här uti staden, hvilket reglemente genom ett K. bref blifvit förklaradt böra tillämpas äfven på andra länshäkten.
En Konung, åt hvilken millioner anförtrott deras välfärd, hvars röst ensam uppväger hela nationens, hvars hand, genom en vink, i vissa fall bestämmer enskildas och bela folkets öde, — en Konung, med en sådan,- af ett helt folk erkänd magt, måste i delta folks begrepp, såsom moralisk princip, stå ett steg närmare idealet än den öfriga menskligheten, om ej hans magt skall blifva en orimlighet. Om det låg i menskliga uppfattningsgåfvan en möjlighet att skilja begreppet om Konungens person från Konungens majestät, så borde det ideella begreppet endast fästas vid majestätet; men då personen utgör lifsprincipen i maje - D«n 20 Dece mb c r f. m. 399 stö tets handlingar, måste detta begrepp vara oskiljaktigt från dem båda. Att vilja betrakta Konungens person i bredd med andra menniskor, vore att borttaga monarkiens hörnsten och på gruset decretera republiken. Hvad Svenska folket tänker i detta afseende, derom vittnar historien, det förkunnas högt af den ohöljda känslan i hvarje Svenskt bröst. Så länge Konungen är Konung, är han således icke menniska. Menniskor kunna derföre icke döma öfver honom såsom physisk varelse, ty han är öfver lagen. Detta begrepp är uttryckt i 3 § Reg.F. Att klandra, lasta, smäda en person, som man ej äger rätt alt döma, som ej kari åtalas, och följaktligen är förnekad att försvara sig inför den lag, som skall tillämpas på angriparen, är, endast på grund af allmänna rättsbegrepp, en låg och föraktlig handling, då den sker med uppsåt, en handling, som förtjenar det högsta straff, då den är riktad mot Konungens majestät; ty det är icke ensamt Konungens personlighet, som Isedel-as; det är en af samhällets grundvalar, man fräter på, det är det constitutionella statsskicket, man undergräfver, det är den ena statsmagtens lifsprincip, som såras.
Uti allmänna skolor skall undervisning lemnäs om denna nya reglering af mått och vigt och ungdomen inöfvas i dess bruk och tillämpning; och skall ingen”anses hafva genomgått en sådan skola, folkskolan inberäknad, som ej derför kan göra nöjaktig reda. 13:o Wi anbefalle för öfrigt härmedelst i Nåder samtlige Ware och Rikets Kollegier, General-Tull-Styrelsen. Wäre Befallningshafvande, General-Landtmäterl-Kontoret samt öfrige vederbörande, på hvilka verkställigheten af hvad som rörer Wår Nådiga Allmänna Stadga 0111 Rikets mått och vigt i en eller annan måtto ankomma kan, att sådant utan allt uppehåll fullgöra, samt att till Oss i underdånighet anmäla och föreslå hvad dervid på Wår ytterligare åtgärd, samt på anvisande af medel till uppköp och tillhandahållande af nya mått och vigter till allmänna förråder, magasin, uppbördsställen m. m. ankomma må; äfvensom ock hvar i sin väg häfver att i underdånighet föreslå hvad till underlättande af denna Wår Nådiga Stadgas allmänna bruk och tillämpning i den enskilda rörelsen må kunna tillgöra»-. PrnnnsiUnn. N:o SS. Tillägget om fordringarne vid afgång från skolan, äfven folkskolan, anse vi vara ett vigtigt medel att sprida kännedom om det nya systemet. Vi hafva uteslutit Allmänna Magasinsutredningen. Kongl. Maj. 11 Nåd. Proposition, N:o (12. 61 14:o Slutligen håfve Wi i Nåder fastställt och härvid bilagt den taxa, hvarefter justerare af nya mått och vigter hafva att betalning i ett för allt, såsom arfvode och kostnadsersättning erhålla. Det alle, som vederbör &c. &c. De Nådiga Remiss-handlingarne få vi härmed äran återställa. Stockholm den 25 Februari 1854. Fab. Wrede. N. 11. Selander. L. J. Wallmark. 62 Kongl. Moj.U Naii. Proposition, VY.-o 52. Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför II.
4: o Samma ed gäller vid apologiskola som vid lärdomsskola. Talen hålls på svenska med undantag av gymnasiets adjunkter som talar på latin. Direktörer vid musiken, kantorer och lärare i gymnastik håller inget högtidligt inträde. Dock skall vid deras första framträdande inför eleverna rektor vara närvarande och förmana eleverna att med lydnad och uppmärksamhet mottaga dess anvisningar. Disciplin § 1 Varje lärare är skyldig att ställa sig till efterrättelse som instruktionen föreskriver. Dessutom är han skyldig att iakttaga följande: 1: o att finnas vid skolan den dag terminen börjar. 2: o att passa tiden när lektionerna börjar och aldrig avsluta dem före timmens slut. Häröver har rektor noggrann tillsyn och är alltid ansvarig inför Eforus. 3: o att då han har hand om morgonbönen vara där i tid och stanna så länge på aftonen, att han kan övervara aftonbönen. 4: o att finnas vid det rum som iordningställts för eleverna vid den allmänna Gudstjänsten och efteråt leda predikoförhöret. 5: o att besöka eleverna i deras kvarter och övervaka sedlighet och snygghet. Lärarens uraktlåtenhet straffas första gången med varning från Eforus, andra gången inför kollegiet och tredje gången inför konsistorium. Dessutom förlorar han en sjättedel av lönen, som går till fattigkassan. Händer det oftare besluts om suspension eller avsättning. § 2 En yngling, som med sitt uppförande gjort sig förtjänt av att utmärkas, utses till Eforus morum. Han väljs av eleverna, men rektor har rätt att tillsätta någon annan. Han får bära ett särskilt distinktionstecken. Hans plikter är att föregå sina medlärjungar med gott föredöme i sedlighet, flit och ordning. Att i lärares frånvaro varna dem, som fela mot lagarnas föreskrift, anteckna de frånvarande såväl vid läsningen som gudstjänsterna. Försummar han sina plikter eller missbrukar sitt uppdrag blir han genast skild från sin rättighet. Den medelev som inte lyder Eforus morum vad lagen bjuder straffas av läraren. § 3 Till ytterligare biträde vid ordningens och hushållningens handhavande, tillsätts för varje vecka efter tur 1: o en yngling som förrättar bönerna och upptar psalmerna eller om han i brist på röst inte kan, ansvarar för att någon annan gör det. 2: o en som håller ordning på inventarierna, sköter eldning och städning samt där vaktmästare inte finns låser salen.
Och då inrättningen af de hittills existerande blott T vänne, eller Svea och Götha Hof-Rätter, likasom fått en urgammal häfd, och derunder tillvunnit sig allmänhetens förtroende och anseende , trodde Bergs Rådet någon hufvudsaklig förändring eller omskapning af en sådan Inrättning icke böra, utan högsta nödvän-, dighet, och då äfven med största varsamhet, vidtagas. Bergs Rådet kände icke heller, att några tillräckliga anledningar förekommit, sorn, åtmind? stone för närvarande, gjorde en sådan förändring nödvändig. Sannt är val, att Götha Hof-Rätt, der målen i sednare lider ökats, så att de nu utgöra nära dubbelt emot dem, sorn j Svea Hof Rätt förekomma, dermed kommit på någon rest ; men om den anstalt varder vidtagen, hvarom, enligt hvad till Comité ens kunskap kommit , redan fråga skall yara vackt, att nemligen Wermeland, som förut lydi onder Götha, lägges under Svea Ifof Rätts Juris-; Den 5 Maj. 87 Jurisdictlon, och Götha Hof-Rätt, som förut bestått af Tre Divisioner, fördelas i Fyra Divisioner, samt Fem Ledamöter förklaras utgöra Domfört antal , så är all anledning förmoda, att målen i båda Hof-Rätterna skola i behörig ordning och rä,ttan tid hinna afgöras, utan några nya HofRätters formerande, eller någon egentlig tillökning af Ernbetsoch Tjenstemän i de gamla HofRätterna. Om åter desse Hof-Rätter skulle så förändras , att de blott bestodo af en Division hvardera , och Fem nya Hof-Rätter i visså särskildta Provinser inrättas , uppkom nödvändigt dervid en ny kostnad för Stats-Verket, emedan nya Löner mäste anslås för en President, kanske ock en vice President, för en Advocat - Fiscal, en Secreterare, en Actuarie, utom flera andra Betjente, vid hvar och en af de nya Hof-Rätterna, hvarförutan nödiga hus åt hvarje ny Hof-Rätt skulle anskaffas. Denna kostnad blefve, i Bergs•
Vid förnyad föredragning af sammansatta Statsoch Banco-Utskottens under den 15 Juli meddeldta samt sedan den 17 Juli på bordet hvilande Betänkande, angående Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjande, stannade Vällofl. Borgare-Ståndet för sin del, med bifall till hvad Utskotten för öfrigt föreslagit, nu uti följande beslut: J:o J)en s 2 Juli. 1:0 att, 1 anseende till gjord anmärkning arn underlåtenhet å Canal Di,ectionens sida, att behörigen anmäla de hinder, hvilka för arbetets fortgång inträffat, det alternativ i Utskottets Betänkande gillas och antages , som förklarar denna fråga böra förfalla; ato att Götha Ganal-Bolag, såsom vilkor för allt ytterligare bidrag till Ganalens fullbordan , bör underkasta sig skyldighet, att inrätta sia Jtiscqnt rörelse , äqjigt de föreskrifter , sorn Rik* sens fföglofl. Ständer, med hänsigt på Samhäl* lets allmänna fördel, finna för godt meddela, fpr blifvande Discont-rörelse i hela Riket; 3:0 art bidraget till Götha Canal utgår årligen ifrån och med innevarande år till ochmed 1820 , eller det år, då nästa Riksdag derefter infaller; 4:0 att det ytterligare bidraget af Staten hvarken för nästa eller något af de påföljande åren utbetalas innan Revisionen för det nästföregående året intygat Byggnadens fortsättning med full d ift efter den stadgade planen, och tillika , att det tecknade Actie Capitalet blifvit infordradt i den ordning Utskottens Betänkande upptager, nemi, 1815, Io procent, 1816 likaledes 10 procent, Samt 1818 „„i82 0 hvarje år 10 procent i 5:0 att Götha Canal erhåller ett årligt Bygginads-biträde af 300,000 R:dr Banco; filo att Banken och det Verk, hvarifrån bidraget utgår, må tilläggas ovilkorlig,rättighet, att erhålla fullständiga upplysningar och förslag
» Professorn i Obstetrik » 4,500: — » Professorn i Pathologisk Anatomi » 4,500: — » Professorn i Anatomi » 4,200: — » Professorn i Kemi » 4,200: — » Professorn i Medicin » 4,000: — » Professorn i Kirurgi » 4,000: — » Professorn i Pediatrik » 4,000: —; dock att, enär Professorn i anatomi, Friherre von Duben, utöfver sin lön, 4,000 R:dr, uppbär ett särskildt arfvode af 500 R:dr, hvilket för framtiden skulle upphöra, de 300 R:dr, hvarmed dessa belopp öfverskjuta den föreslagna nya lönen, måtte för Professor von Duben å allmänna indragningsstaten varda uppförda. I öfverensstämmelse med hvad Kanslers-embetet hemställt, tillstyrker jag vidare: att lönerna för de extra ordinarie professorerna måtte ifrån 1,500 R:dr till 2,500 förhöjas; att af de åtta adjunkterna, deribland en i pathologisk anatomi, fem mätte erhålla i lön 2,000 R:dr, och de öfriga tre 1,500 R:dr, varande skilnaden i dessa belopp och de löner, som uppbäras af universitets-adjunkterna, rättvisad deraf, att institutets adjunkter icke, såsom de vid universiteten, hafva bestämd offentlig föreläsningsskyldighet sig ålagd; att arfvoden åt fern amanuenser måtte anvisas att utgå för de vid medicinska och kirurgiska klinikerna anställda, med 600 R:dr för hvardera och för enhvar af de tre andra med 400 R:dr; 22 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 79. att sekreteraren och bibliothekarien kunde tillerkännas hvardera ett arfvode af 1,000 R:dr och kamereraren 500 R:dr; att lönerna för de tvä nuvarande vaktmästarne måtte förhöjas, för den ene till 600 R:dr och för den andre till 500
1878, afled Wilhelmina Hierta. Hon var då nära 7 4 år gammal. Älskad och vördad af alla, scm lärt känna hennes ädla personlighet, djupt sörjd af barn och anhöriga, för hvilka hon alltid varit en öm och god moder och vän, bortgick hon ur tiden efter ett lif, rikt på erfarenheter både af glädje och af smärta, längtande efter dödens frid och hvila, ty utan fruktan hade hon sett lifvets slut nalkas. Själf efterlemnade hon genom sin ovanliga personlighet ett minne, som icke skall förgä- tas. Och den stiftelse, som hon upprättat å sin makes vägnar och till hans minne, skall intill sena tider bära vittne om hennes varma och upplysta sinnelag och fosterlandskärlek. Denna stiftelse har allt sedan 1878 varit i verksamhet och hvarje år vid sina ordinarie sammankomster i mars och november beslutat öfver räntemedlens användande, hvarvid, såväl på styrelsens egna initiativ som efter ansökan af utanför stående, en lång följd af nyttiga företag satts i gång och understödts. Bland dessa företag må här nämnas anstalter och undersökningar till fromma för allmän helsovård, undervisningen i folkskolans kvinliga slöjd, metallslöjdens införande i folkskolan, grundandet af ett hygieniskt museum, af arbetsstugor för barn, af den första matlagningsskolan, understöd för att inhemta kännedom om välgörenhetens ordnande i England och andra länder, stiftande af stipendiefonder för kvinnor, som studera medicinen och tandläkarekonsten. Vidare må nämnas understöd och anslag till en mängd vetenskapliga, forskare inom mekanikens, fysikens, astronomiens, geologiens, mineralogiens, metereologiens, kemiens, zoologiens, hygienens, bakteriologiens m. fl. områden. Denna stiftelse kan med rätta kallas en lefvande minnesvård, ett » monumentum sere perennius ». Oi é kulle då vår kärlek brinna, brinna ned så snart, skulle mer ej Iränsle finna, var det uppenbart? ^Här Iland gamla bref - jag funnit vissna rosor nyss, också de rättnu förbrunnit, offrats med en kyss. — iranske, om vi riktigt bara sökt förstå hvarann, om vår tillit kunnat vara litet mera sann,
Ster den sednare tillsatsen, så ehuru det synes utgöra ett fran sjelfva gransknings - Sigården och hvarje Utskotts allmänna he.-täum.else oskilljik tigt villkor att, pi remis och handläggning af ett nial , ullätande deröfver niS följa, fär likväl, för beredandet af en ytterligare klarhet och fullständighet 1 redaclionen, Utskottet hos Högloft. Ridder skåpet och Adeln, Wällofl. BorgareStåndet och Hedervärda BondeSiSndet vördsamli gen hemställa, om icke deni täcktes härut innan jemka deras mening efter Högyönli ge PresteSiåndets: 1 hvilket fall 2 dra nio mentet af 5^ jf. Riksdagsordningen skulls eihålla denna lydelse: Lagutskottet tillkomme ock ntt gron Ri sdng n gifvande aUinännn Redogör el se, senni urliga ber nltelser, äfvensom betei ÅmbetsDinrier och Registratur, samt niet utlåtande deröfver till R ksens Ständet inkomma. Memorial till Riksens Ständer, med föreslående afett tillägg i 28 §- Risdags Ordningen. Ho? ConstitutionsUtskottet hafva till öfvervägande förekommit särskilda Motioner, åsyftande dels att, genom val af Supleant för tillfället, försäkra en antingen sjuknad eller på kortare tid bortrest UtskottsLedamot, om bibehållandet af hans plats, när hän till hälsan återställes eller till Riksdagsorten återvänder, dels ock att trygga Ståndens jemvigt i Utskotten, förm del t den möjligaste liktaligheten af närvarande Ledamöter från alla Stånd, i hvilket afseende Supléanter för hvarje Utskott borde, jemlikt den inom Hedervär - , r , , , - , BondeStåndet följda praxis, genast vid sin Jas tit ue Ombuds mannens vid hvarvfKiksdagens börjnn förordnas. För att söka förena både ändamålen, och då, sedan numera omröstning per capita är inom Utskotten införd, det synes, nyttigt att i sammanhang dermed vidtaga Stockholm den 14 October 1823.