Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte inträffar äfven, i följd af ett dylikt beskattningssält, att i alla de, ej sällan förekommande fall, då skatterne äro utsatte i sådane effecler, hvilkas värde, vare sig i löljd af ständigt tilltagande consumtion eller småningom minskad tillgång, mer och mer stegras, såsom t. ex. skogsprodukter, beskattningens ojemnhet och tyngd deraf ökas. Den rättvisa i beskattningen, sorn man på nyssnämnde sätt vill tillvägabringa, vinnes således icke derigenom, men vida mera genom en penningeränta, som, när penningen är rätta mätaren af varuvärden, mediör den lördel, att skattens påräknade förhållande till egendomarnes afkastning och värde icke af tillfälliga orsaker kan undergå någon väsendlligare rubbning, emedan mindre produktion vanligen godtgöres genom förhöjda priser. Det torde dock måhända befaras, att, om nu ifrågavarande skatter utsattes i penningar, i stället för persedlar, det kunde inträffa, att, genom fallande myntvärde, lörlust för Staten uppkomme, och det kan ej nekas, att ett stöd för denna farhåga vinnes, då man betraktar, att, i händelse dessa skatter primitift varit i penningar utsatte, de lör närvarande skulle utgöra ett vida ringare belopp, än hvartill de efter förvandling utgå. Denna omständighet har äfven utgjort föremål för ett noggrant öfvervägande å Comitcrades sida; men de forskningar, Comiterade dervid anstält, hafva bekräftat hvad, som redan med kännedom om de många förändringar, hvilka vårt myntväsende varit underkasladt, visar sig lätt förklarligt, att berörde förhållande till väsendtligasle delen är en följd af fyrfaldiga vid olika tidpunkter vidtagne åtgärder, dels innefattande bestämda förändringar af myntet, dels ledande dertill, och hvaraf sedermera de vid serskilda tillfällen verkstälde realisationer blifvit framkallade. Det synes emedlertid med skäl kunna och böra lörväntas, att efter den lagstiftning i afseende å myntväsendet, som lör närvarande förefinnes, så beskaffade åtgärder hädanefter icke skola vara att befara, helst påföljderne deraf nu, mera än förr, ligga i öppen dag och allmänna intresset således kan vaka öfver myntvärdets upprätthållande.
Detta stadgande synes mig tydligt ådagalägga, att Sabbatsbrotts-böter endast ega rum i sistnämnde händelse, eller då det svårare i 3 Cap. 4 §. utsatte ansvaret för Sabbatens ohelgande ej inträffar. 4:0 Att Kongl. Förordningen mot fylleri och dryckenskap af den 24 Augusti 1813, se. dan den stadgat ansvar för fylleri i allmänhet och itererade sådane förbrytelser, vidare i 2 §. 3 Mom. väl innehåller, att 3 Cap. 4 §. Missgeroings-Balken bör tillämpas dessutom för fylleri i Kyrkan, men ej, att vid sådant tillfälle de i 6 §. af samma Cap. stadgade Sabbatsbrotts-böter skola ega rum. 5:0 Att i händelse Sabbatsbrotts-böter borde tilläggas det i 3 Cap. 4 §. MissgerningsBalken utsatte ansvar, sådant äfven borde iakt - Äng, fark!, öfv. 5 §. uti 2 y Cap. Ratteg. B. m.m. igr tagas både i anseende till förbrytelser, hvilka äro, på sätt ofvan anfördt är, nämnde i 1 , 4, y §§. af samma Cap. utan äfven, då Frest för fylleri i tjensten skall, enligt 1813 års Förordning , mista Ämbetet, eller dä förbrytelser mot Kyrkofriden under Gudstjenst samt i eiler utom Kyrkan ske, som upptages i ig Cap. Missgernings-Balken och der med hårdare bestraffning belägges, än Lagen eljest för enahanda brott utstakar; men, mig vetterligt, har sådant icke blifvit satt i fråga. I anseende till detta allt och då efter min tanka, förekommer, att Gudstjenst bör betraktas lika helig, ehvad den hålles på Sabbat eller Söcknedag samt brott mot dess helgd i begge händelserne voro af enahanda beskaffenhet, tillstyrker jag i underdånighet den Förklaring, att de i 6 §. af 3 Cap. Missgernings-Balken särskildt utsatte Sabbatsbrotts-böter icke ega rum vid tillämpning af det i 4 §. samma Cap. stadgade svårare ansvar.”
Finnes pant, hvarå lån sökes, besvärad med Inteckning, egande företrädesrätt framför det sökta Lånet, skall beloppet af samma inteckning afdragas från den -jaf taxeringsvärdet, som får belånas, så att icke Bankens fordran, jemte äldre med företrädes-rätt försedde inteckningar, må öfverstiga Tredjedelen af pantens taxeringsvärde för år 1828. (Innefattar en mildring i det äldre stadgandet, att ovilkorligen 1 :sta inteckningen erfordras för B:co-Lån.) 41- i:o Sedan Rikets Ständer, till följd af Råneooch Lag-Utskottens tillstyrkan, beslutat upphäfvande af de serskilda Författningarne, angående Banco-Auctioner å Fast Rgendom, eger Banco-Styrelsen, enär stadgad inbetalning å intecknad fordran, efter föregående anmaning, uteblifver, att hos Konungens vederbörande Befallningshafvande söka handräckning till den intecknade Fastighetens utmätning och försäljning, på sätt Lag och Författningar i allmänhet föreskrifva, dock att, i händelse att den ut - 26 Banco-TJtsA:s Memorial, N:0 i43- mätta Fastigheten icke uppgår till Bankens hela fordran vid första eller andra Auctionen, Banco-Styrelsen då må kunna bestämma, hvar ytterligare skeende Auction skall förrättas, antingen på Lands-Cancelliet, eller å Tingsstället i det Härad eller Tingslag, hvarest Egendomen är belägen: förbli Svandes del Konungens Befallningshafvandes pligt, då handräckning till Fastighets utmätning af Banken äskas, att den skyndsamt meddela, att tillse, det
Fullmäktige berättigas att på enahanda vilkor förlänga hyrestiden, derest icke egendomen behöfver att af Banken eller Tumba Bruk användas. 84:o. Sedan Höglofl. Banko-Utskottet vid sistlidne Riksdag, uppå Fullmäktiges derom gjorda hemställan, förordnat, att en å Tumba Bruks gård, i och för Brandanstalterne uppförd, Prässpump finge borttagas och försäljas; så hade, då berörde pump nedtogs, det befunnits, att sjelfva Pumpen är i fullkomligt godt stånd och att den anmärkte oanvändbarheten härledde sig från ett fel i anläggningen, hvilket lätteligen kunde afhjelpas. Med anledning häraf och som nämnde pump, hvilken uti inköp kostat omkring 1100 Rdr, nu blifvit värderad till allenast 90 Rdr, hemställa Fullmäktige att berörde prässpump må vid Bruket fortfarande bibehållas och, med iakttagande af nödig omsorg vid uppsättningen, ånyo uppföras. 85:o. Sorn, i anseende till Brukets ökade verksamhet, Rruksskrifvar*n numera blifvit alldeles oumbärlig, har någon öfverenskommelse icke kunnat träffas om indragning af dennes befattning; och tillsättning i hans ställe af en tjensteman för kontroll öfver penning»- och material-förvaltningen vid Bruket har sålunda ej eljer ifrågakommit. Öfver utgifterne åligger det Förvaltaren att månadtligen afgifva verificerade Kassaförslag, hvilka, efter undergången granskning, förvaras i Fullmäktiges Expedition. Af Pappersmästarne förås för hvarderas detalj materialoch arbetsräk ningar, och verifikationerne till Hufvudboken äro för hvarje år åtföljde af inven tarie-räkningar, hvilka a( sednast församlade Revisorer ansetts nöjaktige.
Dessutom får jag fästa upmärksamheten deruppå, att då det i l:sta §:n heter: ”en hvar, som till sitt yrke gjort, att handel såsom näring idka”, sami det i 2:dra §:n står: ”under stadgandet i §:n 1 inbegripes de, som i kommission varor upköpa, för alt dem åter utsälja, eller i Den 3 November f. ni. kommission varor till ulsäljning emottaga”, torde det vara temmeligen tydligt, att ifrågavande lagstadgande, att handelsbok föra, endast åligger dem, som lill sitt yrke gjort, att varor i kommission försälja o. s. v. Hr Ribbing, Arvid: Då jag af tillförlitliga personer hört alt 3 Stånd redan fattat beslut tili ifrågavande ämne, synes det mig icke löna mödan att vidare häröfver orda. Jag vill derföre blott nämna, att jag förenar mig uti de yttranden, som af Hr Carleson och Frih. af Ugglas blifvit afgifna. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Jag hemställer till de ledamöter, som tvista om ifrågavande Kongl. Propos., huruvida det är skäl all borttaga liden med dylikt, då vi hafva många mål liggande på bordet, samt 3 Stånd redan afgjort frågan. Då således, ehvad beslut Ståndet än må falla, detsamma icke inverkar på utgången: så hemställer jag till de ledamöter, som ogilla förslaget, om det icke vore bättre, ali de afgåfve sina reservationer, än alt förspilla f. m. med en onyttig öfverläggning. Frih. af Ugglas: Då jag nyligen hört att denna punkt blif vit af 3:ue Stånd bifallen och således utgör R. St:rs beslut, vill jag icke vidare yrka ålerremiss, utan inskränker jag mig, att i likhet med Hr Carleson nedlägga min reservation. Förevar:de § blef, uppå härefter framställd propos., af R. o. Ad. bifallen. § 2- Sedan Hr Gr. o. Landtm, jemväl låtit upläsa den i denna § af Utsk. föreslagna förändring, yttrade sig H. Ex. Hr Gr. Sparre, Gust. Adolf:
Etsk:t har, vid uppgörandet af sitt förslag, vidtagit åtskilliga förändringar i afs:de på redaktionen; i följd hvaraf jag ansett mig böra tillkännagifva att, der så beskaffade förändringar ej i hufvudsak inverka eller eljest förorsaka en rubbning, jag icke vill motsätta mig Utsk:ts förslag, på det att ärendets behandling ej måtte alltför mycket dragas ut på tiden, så mycket mer som redan 2 Stånd afgjort detsamma. Detta har jag velat omnämna, för att ej behöfva vid hvarje § återkomma till en dylik framställning. Härefter blef §:n, uppå framställd propos., at E. o. Ad. bifallen. ► §§ 2-6. Den 23 Mej f, ra 385 Biföllos. § 7. Gr. Sparre: I mom. 2 af denna § förekommer ett tryckfel; der står nemi. ''uppgift å antalet af de till staden skattskrifne”, hvilket bör vara »de i staden skattskrifne.” Detta endast ville jag för It. o. Ad. tillkännagifva, och anhåller för öfrigt om bifall till §:n. §:n bifölls med den förändring, att ordet ”till” å 3:dje raden i 2:dra mom, utbyttes emot ordet ”i,” §§ 8—10. Biföllos. § 11. Gr. Sparre: Enligt utdrag af BorgareShts protokoll har detta Stånd beslutat den ändring i 2:dra mom. af ll:te §:n, att den ålder, som borde utgöra det maximum, inom hvilken en machinist eller sjöman får taga lega, bör vara 45 i st. f. 40 är, hvilket sednare blifvit i K. M:ts Propos. föreslaget och af Utsk:t äfven bibehållits.
Da frågan om Löntillökningarna sist förehades inför Ridderskapet och Adeln, vågade jag vördsamt, 1 grund af StatsUtskottets eget tillstyrkande om anslag för åtskillig ny betjening inom Svea HofRätt, Föreslå, att 2:ne nya ProtocollsSecreterare-löner mått» på 6i4 Den »i Juli f. m. Stat uppföras vid JustitieRevisionen; men Utskottet har icke ansett sig böra upptaga denna fråga, såsom en ny motion, väckt efter den i Riksdagsordningen föreskriFna tid, och det är i anledning af detta Yttrande som jig Föranlåtes vördsamt anhålla att inför Högloft, Ridderskapet och Adeln få framställa de skäl som jag anser hafva berättigat mig till min framställning: 56 §. i Riksdagsordningen stadgar tydligen att efter Motionstiden frågor kunna väckas, som af redan fattade beslut eller redan upptagna ärenden kunna föranledas; och då min framställning icke blott har oskiljaktigt sammanhang med den förut väckta tillökningsfrågan, utan tillika är helt och hållet förar. l dd af Utskottets eget tillstyrkande rörande de nya anslagen för betjening inom Svea HofRätt, med hvilket Verk JustitieRevisionen fullkomligt delar lika behof, och med hvilket den således bör, af rättvisa Ständer, lillejkännas lika förrnoner; så torde Höglo*], Ridderskapet och Adeln benäget finna, att jag icke blott ägt fog till min motion, utan att Statsverket saknat skälig anledning att densamma afslå. Jag nämner detta såsom" en anmärkning mot Höglofl. StatsUttkottets åtgärd, och en förklaring å min sida, utan att våga hoppas att det leder till det önskade ändamålet, heldst 2:ne Stånd redan lära afgjort sjelfva hufvudfrågan och det 3".dje icke är i tillfälle att, lika med Hög - Deu 11 Juli. f. m. 6i5 loll. Ridderskapet och Adeln pröfva hvad jag emot Höglofl. StatsUiskottets Utlåtande nu anfört. Frihere Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig:
Herr slUVinZZrö, 7, conformerade sig med Friherre ku6!)eck med tilläggning as den önsta, att Finsta Artilleriet likrväl ej mätte upföras under den Million, som till Förswars-Werket kommer att anfläs, helst Grefwe l.olnsDbjeim i dag lewisik att densamma ej more för sitt ändan^t tillräcklig. Grefwe förner, Larl (-»briel» Af den Den r» Deeembek. ' 6z ben urås Stats-Utskottct föresiaqne Indraqningö«Lista har jag inhemtat att Hennes Majit Enke-DrvttningenS Oswerstc-Marskalk, Hans Crcellence Friherre Wäcktmeister bli wik flyttad frätt Ordinarie «Slaten, och »ipförd pä Hennes Majlts Enke Drottningens Stat. O»skeligt hade warit otc Hennes Majtt Enke-Drottningens samtycke hätti! förut hade olifwit inhenitadt. I saknad deraf, och dä Höglofl. Niddersikapet och A» deln lätt lärer söra sig tili minnes Hans Ercellence Friherre V^'Lckrmei8ters förtjenster, hatiS wärdig» sörhällanve till sörswar för Fäderneslandets frihet och Ridderstapet och Adelns rättigheter wid 1789 ars Riksdag, och de upcffcingar han dä för vefla ändamål gjorde, när det för öfrigt är R>dderfVap>t och Adeln nogsamt bekant hwilka stöta och kännbara förluster af Egendom blifwit honom i Pommern genom kriget tillffyndade; och det omöjeliqen kan wara med Ridderstkapets och Adelns för honom erkännsam»»-» och agtningsfulla tänkesätt instämmande att hans epistence skulle för hans älerstäende lifstid ilällas pa en owisi fot, wägar jaq ödmjukeligen proponera Högloft.
Dessa har dock Utskottet förmodat hvarken böra komma i beräkning, enär fråga nu är om stiftande af en JLag, som skall befordra icke blott närvä» rande utan förnämligast kommande Generationers väl och för secler grundlägga ordning och säkerhet i Staten, samt ej heller kunna blifva så stora, att de skola öfverstiga Statens tillgångar och föranleda till nuvarande Invånares kännbara betungande, heldst Utskottet tror, att berörde Inrättningar småningom skola kunna beredas och fullbordas af dertill tillgängliga medel. På dessa skäl är det således Som Utskottet linner sig äga den mest grundade anledning att tillstyrka, det Riksens Höglofl. Ständer må nu stadga och tillåta, att, vid den under händer varande utarbetning af förslag, till en ny oell förbättrad Brottmåls Lagstiftning, det ina blifva den Comité, somfått detta grannlaga och vigtiga värf sig anförtrodt, öppet leinnat att vid skeende Straffbestämmelser äfven deribland antaga dem af längre eller kortare tids förvarande och sysselsättning vid Arbetsoch Correctionshus, samt särskilta gradationer i sältet huru Brottslingarne der bora behandlas. Huru Den 28 Juni, 1441 Huru dessa Arbetsoch Correctionshus böra inrättas, huru manga sådana i Riket kunna komma att erfordras, samt hvarest de med största fördel böra anläggas, anser Utskottet utgöra ämnen, som nu icke kunna komma under pröfning. Detta tror Utskottet icke kunna annorledes bestämmas, än dels i förening med Stiftningen af den Brottmåls-Lag, af hvilken de skola användas, dels efter det flera locala förhållanden, med många dervid förenade särskilta omständigheter blifvit utrönta; äfvensom eti på tillgängliga upplysningar grundad beräkning af antalet utaf de Förbrytare, sorn vanligtvis årligen af Domstolarna anses förvundne till så beskaffade brott, hvarå sådana antagna nya straff, som ile i fråga ställda, kunna af
Glasbruks, ägare, Fem Riksdaler Sapoch Pappersbruks, ägare, Fyra Riksd. Possessionat» som äaa 12 Hemman, Nio Riksdaler och deröfwer för hwarje Hemman, Tju» gufyra Skillingar. Ägare af Sex till och med Elfwa Hemman, Sex Riksdaler. Ägare af Ett till och med Fem Hemman, Tre Riksdaler. För de Hemman som under B"uk nyttjaS, eller för Bruk, belägne a en PosseSstonaks ägor, bekales ej särssildt; men da någon äger bade Bruksoch Landt, Eaendom, berales för det lvm belöper sig högst; ssolande sawa! Bruks,Patroner, som Possessionat» da de begära Lysning, till wederbörande aflemna sädan ssriftelig uppgift ä ägande Smide eller Hemmantal, som förut om Embetsoch Tjenstemän i afseende pa deras Löner förcssriswit ar; och plikte Den 18 Augusti. L895 holm, inom nästpaföljande Januari/ mänads flut, till Charte-Sigillate-Eontoiret, och i Landsortrrne, inom samma tid, till ContractS, Prosten, som derefter, inom Marni månads flut, insänder dem till Lands-Contoir» tvid Tre Riksdaler Sexton Skillin gars - »896 Den -8 Augusts. Plikte den, som beträdes med oriktig uppgift Tre, dubbla wärdet af den Charta som rätteligen nyttjas bör. Arrendatorer af Kungsgårdar, som ej hafwa Tjenst eller Caractcre, Bruks, Inspector», Facto, rer, Bokhallare och Arrendatorer, samt Bruksoch Gärds, Inspector'» och deras »vederlikar. Tre Riks, daler. Länsmän, Uppbörds, och Bruks, Skrifware, Enspännare, Bvggmästare och Gruf-Fogdar witz Bergwerken af bättre willtor. Gärds, Fogdar saint deflas »vederlikar, Trettiosex Skillingar.
För en kommunikationsleds åstadkommande mellan Söderhamn och Bollnäs 166,666: 67: » vattenaftappningar, strömrensningar ^och odlingsföretag 42,460: — » fortsättning af reparationsarbetena å Westerås domkyrka 28,000: — Kapitalaf betalningar å Riksgälds-kontorets skulder 149,4267*567 Betalda räntor 183,981: 78. 1860 års anslag till ränta och amortissement för 1858 års jernvägslån t 1,166,666: 67. » 1860 års dito 977,333: 33. Riksdagsoch revisionskostnader m. m. Dito för nästkommande riksdag 502: 67. Förskott till kostnader för Rikets Ständers hus 4,000: — Aflöning och expenser till Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Expedition 14,426: 90. Pension till förre Justitie-ombudsmanneji S. L. Aflöning till Sekreteraren vid Bonde-ståndets Kansli-direktion 150 Förvaltningsosh uppbördskostnader: Löner, arfvoden, pensioner och expenser vid Riksgälds-kontoret Expektanslön vid f. d. General-assistans-kontoret Observationsoch indrifniugsarfvoden till Kongl. Kammar-rättens betjening För uttaxering i Stockholms stad af 1859 och 1860 årens bevillning Kostnader vid stämpling af spelkort Förskott till dito vid tidningsstämplingen Kostnader för Riksgälds-kontorets hus Fromma stiftelsers andelar i 1859 års kortstämpelafgift OSCAR AREHN. a10J£. Å- Jin .laili - ti3< lillot) — aiv.i/iD f0M & ifi gtaioliioMiipBi! IX :». ' i >. Og :•
Den ordinarie tjensteman eller vaktbetjent, sorn förordnas att under inträffad ledighet, eller i anseende till sjukdomseller annat laga förfall, förrätta annan tjenst, än den, lian sjelf innehar, är, med undantag af det i 40 % förutsatta fall, i allmänhet icke berättigad att derföre erhålla serskild aflöning; dock ankommer det på Fullmägtige att, derest sådant förordnande utöfver 3:ne månader oafbrutet fortfarit, tillerkänna innehafvare!* deraf ett efter omständigheterne lämpadt arfvode, uppgående till högst halfva beloppet af skillnaden emellan hans förut åtnjutande aflöning och löneförmånerne för den tjenst, lian blifvit förordnad att bestrida. Hör till Stats-Utshottets Memorial, N:o 313. 15 De extra ordinarie tjenstemän, som vid dylika tillfällen, på grund af vederbörligt förordnande, under minst 14 dagar, förrättat ordinarie tjenstebefattning, åtnjuta deremot under bela den tid, denna tjenstgöring fortfar, den för lägsta tjenstegraden bestämda lön. Vid enahanda förhållande tillgodonjutajemväl extra ordinarie vaktbetjent, som bestridt kammardrängs eller husdrängs göromål, samma aflöning, som för den förrättade sysslan är i Staten anslagen. Vid inträffad ledighet af sådan tjenst, som bör återbesättas, skall den, i följd deraf, uppkommande lönebesparing, efter afdrag af hvad, som för tjenstens bestridande måst utbetalas, tillfalla Enkeoch Pupill-Cassan vid Riksgälds-Contoret. § 40. (Lika lydande med 179 § i 18*1 5rs Reglemente.) Då tjensteman eller vaktbetjent, för enskilda angelägenheters besörjande, erhållit tjenstledighet, bör han sjelf vidkännas kostnaden för tjenstens förrättande under den tid, tjenstledigheten fortfar. § 41. (Lika lydande med 180 § i 1841 ärs Reglemente.)
Med annan handstil är överst på första sidan skrivet: Grefve Mörner. Upläst den 17 Aug. 1812. 27 418 Den 17 Augusti 1812 utmärkt talang, blir med verkelig skicklighet utförd, kan jag likväl icke undgå att dela den gemensamma önskan att äfven min öfvertygelse måtte i tvistiga frågor blifva till sina grunder ådagalagd med den fullständighet jag kan åstadkomma. Det är af detta skäl som jag utan att vilja förnya en öfverläggning vid hvilken allt för mycket kan å ömse sidor anföras, tror mig i anledning af hvad sedan mitt första yttrande blifvit till Protocollet anfört ang :de Riksdags Ordningens 38 :s lämpelighet till Constitutions Utsk :t vid frågor väckta af enskilt man om förändringar i Grundlagen, böra vidare utföra de skäl jag för min stridiga öfvertygelse yttrat. Jag har grundat mitt begrep om det som i sådant fall borde vara förhållandet, uppå den sakernes ordning som vid frågors väckande rörande förändringar i Grundlagen är i densamma bokstafligen föreskrifven, uppå det förhållande hvaruti Constitutions Utsk :t i anseende till sådana frågors väckande af enskilte är igenom samma föreskrifters lydelse försatt och uppå det begrep om ändamålet med alternativers öfverlemnande till Stånden som jag utaf 38 § Riksdags Ordningen trott mig kunna upfatta. I det första afseendet har jag uti 81 § regeringsformen funnit följande ang:de Constitutions Utskottet. Detta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarna granska, äger rätt att hos B:s 8t:r föreslå de ändringar deruti som det anser högst nödige, eller nyttige och möjlige att verkställa. Jag har trott att ett förslag vid hvilket meningarne inom Utsk :t varit så delade att 2 :ne Stånd stadnat emot 2 åtminstone icke kunde sägas vara ansett hvarken som högst nödigt eller nyttigt. Jag trodde derföre att i sådant fall det vore enligt äfven med Grundlagens bokstafliga mening, att ett sådant Förslag finge åtminstone för den gången förfalla.
Enär Kongl. Majit, på sätt — •—> hemställde likväl departements-chefen i underdånighet, att, som dels truppernas sammandragning och hitmarsch redan medfört kostnader och dels sådana måste ytterligare uppkomma, så länge förhållandena gjorde en förstärkning af den ständiga gar' nisonen nödvändig, men för betäckande of dessa kostnader erforderlig tillgång saknades inom de medel, som för närvarande funnes till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer i nåder äska ett kreditiv af Etthundra Femtio Tusen riksdaler banko, att i mån af behof till dessa utgifters bestridande anlitas. Och behagade Kongl. Majit, uppå stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, denna departements-chefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla. Härefter uppläste departements-chefen till justering ett, i enlighet med nu lättade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott i förevarande ämne} hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 79. 3 Kongl. Majit fann godt, jemväl uppå stats-rädets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning, att, i öfverensstnmmelse dermed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott skulle under denna dag expedieras. Ex protocollo J. Ax. Torenstedt. Ani;, till Exp.-utsk. den 6 April, kl. 10 f. m. Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848. Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden och i öfverensstämmelse med 54 § regeringsformen samt 28 § riksdags-ordningen, äskar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.