Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
BondeSiåndet under den x dennes till Lagutskottet remitterat, yrkat upphäfvande af de vitén och förbud mot grustägt till väghållning , hvilka uppå anmälanden af Jordegare blifvit af HäradsRätterne utfärdade; hvarförutan bemåldte RiksStånd till Ekonomiutskottet särskildt ttfverlemnat ett Memorial af RiksdagsFullmågtigen Anders Nilsson, som öfverklagar, att på åtskilliga ställen i Skåre, särdeles på slättbygden, der tjenligt grus till vägfyllning endast skall finnas vid sjöstranden, de Jordegare, hvilkas egor gränsa derintill, skola förmena väglottsegame att grus derstädes afhemta, på den grund att någon väg icke finnes till stranden; hvadan Riksdagsmannen hemställer, att väg - Lagutskottets BetiStikartaeH. 337 hållningsskyldige må förklaras berättigade, att, utan något hinder, afhemta vägfyllnadsiimnen vid sjöstranden. Utskotten hafva sfvervägat detta ärende, vigtigt och granlaga, i den mån det ä ena sidan rörer eganderåtfen» och å den andra möjligheten att fullgöra ett i Lag och särskilde Författningar stadgadt samt af Policemsgten vanligtvis med sorgfällighet och noggranhet handhaft åliggande.
Detta är en temligen ny uppfattning, enär äfven de, som äro anhängare af skyddstullar, likväl allmänt nog erkänna att det fördyrande, skyddet medförer, viii icke i och för sig kan vara en fördel, utan måste betraktas såsom en olägenhet, hvilken man dock för afsedda ändamål bör underkasta sig. Jag förbigår emellertid detta. 388 Den 21 April f. m. Deremot kan jag icke återhålla den anmärkning att, då man såsom en orättvisa öfverklagar borttagandet af skydd för jordbrukets alster, man synes något glömsk utaf ett förhållande, som härmed står uti närmaste sammanhang. Redan länge innan detta tullskydd försvann, hade nemi. af konsumtionen — och således icke minst af jordbruket, som räknar flertalet konsumenter — en allt mera högljudd klagan förts, så väl öfver de Svenska industrivarornas, i jemförelse med de utländska, underhaltiga beskaffenhet, som öfver det allt för höga priset å desamma. Denna klagan var befogad, men en hufvudsaklig skuld till missförhållandet låg hos Staten, som genom förbudlagstiftning, eller genom tullar så höga att de gränsade till förbud, snart sagdt vaggat industrien till sömn och tillät konsumtionens öfverbeskattning. Till följd härutaf egde Staten, då konsumtionens anspråk slutligen uppmärksammades och ett tidskifte af friare tällan skulle öppnas, skyldighet att tillse det industrien erhölle tid att omgestalta sig, att ifrån husslöjd, med hvilken en icke obetydlig del af vår industri kunde förliknas, öfvergå till fabriksrörelse; att genom koncentrerande af kapitalet, genom tillgodogörande af de uppfinningar och förbättringar, den utländska industrien begagnade, skapa en röreise någorlunda jemförlig med den utländska. Den var äfven skyldig att tillse att produktionspriset lör den Svenska fabrikanten, vid den täflan denne med den utländska skulle underhålla, ställdes så billigt som möjligt vore.
En värd talare har börjat med att yttra, alt fogdarnes tid skulle blifva allt för mycket upptagen af resor, i händelse Utslcs förslag antogs; men derjemte slutat med det tillstyrkande, att R. o. Ad. mätte låta det förblifva vid det närvar, förhållandet. Det nuvar. förhållandet iir just att kronofogden skall vid alla taxeringscomitéer vara tillstädes, icke allenast för alt meddela upplysningar, utan äfven för det vigliga åliggande, som uti 2 moni. 59 § innefattas, nemi. alt i prot. an teckna, huruvida Kronans rätt på ett eller annat sätt varder förnärmad af de beslut som fattas. Af allt sorn nu blifvit anfördt, vill det synas mig, som det vore en vedertagen sed, att befria kronofogdarne från deras åliggande att vara närvar, vid taxeringscomiteerna; men som derom icke någon bestämd upplysning blifvit lemnad, utan man torde få antaga, att författningen är gällande, då frågar jag ännu en gång: är det då för mycket begärdt, att kronofogdarne skola föra prot., helst de i alla fall måste till prot. anteckna allt sådant, hvarigenom K. M:s och Kronans rätt kan anses blifva förnärmad. Man påstår det vara öfverflödigt att fogden förer prot., derföre alt en längd i alla fall skall föras, och således tvenne prot. derigenom uppkomma. Längden måtte väl vara en sak och prot. en annan. Detta kan väl icke kallas en längd, dä det tydligen tinnes stadgadt, att allt sorn kan anses förnärma Kronans räll skall af fogden i prot. anmätkas. Jag tror mig sä - Den2 December. 15 ledes skäligen tydligt hafva visat, att Kronans lätt förnärmas, i läll fogden icke är närvar, vid taxeringscomiteerna, och det bestrides icke af någon, att han skall vara der närvar. Man saknar likväl icke all anledn. att förmoda, att fogden hittills icke varit närvar., och i sådant fall kan jag icke finna annat, än att de värde talarncs förslag gå ut på att skaffa lindring åt tjenstemännen på Kronans bekostnad. Hr Aminoff, Johan Fredr.:
Med anledning häraf tillstyrker jag i underdånighet: att en lämplig fördelning af indelta kavalleriets sqvadoner verkställes vid slutliga organisationen af kavalleriet; att med ryttare uppsättes: l:o ett af de tvä nummer på sqvadronen, som vid de Skånska indelta kavalleri-regementena och vid Jemtlands Hästjägarekorps äro till hingsthållning anslagna; 2;o alla till musikkassan indragna nummer, med undantag af 4 nummer vid Lifregementets Dragonkorps; 3:o de till hästläkare anslagna, emot det att kronan vid krigsrustning förser hästläkarne med dugliga klippare; att, vid Lifregementets Dragonkorps, som består af 505 nummer eller 5 nummer mer än vid öfriga indelta bataljoner, de öfverskjutande 5 numren må användas, 1 att göra regementstrumpetaren beriden och 4 till musikens underhåll, emot ett vakansafgifterna motsvarande afdrag § den summa, som för detta ändamål å stat uppföres; att hvarje sqvadron, utom vid Jemtlands Hästjägarekorps, som endast har 200 nummer, skall bestå af 125 nummer; att vid hvarje kavalleri-regemente och korps anställas 2 Andre Ryttmästare på bataljonen, den ena afsedd för Depötsqvadronen och den andra för den tjenst, hvartill behofvet af befäl på bataljonen kan föranleda; att, ulom Andre Ryttmästare, sqvadronsstaten må bestå af 1 Sqvadronschef, i Förste och 1 Andre Löjtnant, 1 Under-Löjtnant, 1 Fanjunkare och 4 Sergenter; hvadan på bataljonen finnas 6 Ryttmästare, 12 Subalternofficerare och 20 Underofficerare, eller det antal befäl, bataljonen för närvarande eger; att vid hela kavalleriet må anställas på sqvadronen 4 korporaler och 4 vice korporaler; att vid Jemtlands Hästjägarekorps, som endast utgör en half bataljon, 24 Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd.
Om nu en krögare uphör med alt erlägga bevilln. efter 2:dra artikeln, skulle han icke heller behöfva betala fattigvårdsafgifter -o. s. v. Man invänder förmodligen, att kommunerne erhålla del af kannetals-afgifterne och få derigenom ersättning för hvad de förlora i de kommunala afgifter, som i förhållande till bevillnm utgå; men man har då förbisett, att på landsbygden kan inträffa, att t. ex. inom ett län det finnes krog endast i en eller annan socken, och om sä vore förhållandet, skulle det kunna hända, att, då kannetals-afgiften enl. Utsk:s förslag skall i förhållande till folkmängden fördelas på länets samtlige socknar, de socknar, inom hvilka krogarne äro belägna, finge på sin lott en ganska ringa del af kannetals-afgiften, hvarigenom dessa socknar, som hittills af inom dem belägne krogar erhållit icke obetydliga bidrag till fattigvården, nu deremot skulle komma att erhålla nästan inga sådana. Detta, ang:de förhållandet på landet. — I stad, säger man, är det gifvet, att kannetals-afgifterne skola tillfalla staden; men jag kan icke inse hvarföre staden skall, hädanefter mindre än hiltils, få så väl dessa afgifter som dessutom fattigvårds-afgifterne m. m. Det är bekant, att i många städer, pä grund af auktion, erlägga krosarne f. n. afgift lill staden, som, förutom dessa, erhåller de öfriga efter bevilln. utgående kommunal-afgifterne, och alla dessa afgifter skulle staden förlora. Då jag således icke kan finna annat än att, om krogen befrias frän bevilln., den icke vidare behöfver erlägga de efter bevilln. utgående kommunala afgifter, så anhåller jag följaktligen att få instämma uti det af Hr Braunerhjelm väckta förslag, att bevilln. måtte, såsom hittils, åläggas bränvinsförsäljnings-ställena.
Gillande af Statsoch af Lag-Utskottens Memorial, i afseende pä wista försigtighetsmätts widtagande i anseende titt f. d. Konungens wistelse-vrt, i hwad angeck deras sammanstämmande yttrande, att de ej kunde upptaga detta mål till pröfning, likwal med det förklarande, i afseende pä Lag-Utskottets hemställan cm ärendets öfverlemnande titt Kongl. Maj:t, att Ständet ansäge den köra förfalla;'samt underrättelse om en Remist till det Särskilta Utskottet af Assessoren Oattns Dictamen i samma ämne. - Älerrcmist af Bewittnings-Utskottets förslag titt en förnyad redaction af BewillningsFörvrdningen. Af den 6 October: Beflut att atta Riksdags-ärender skola wara afflutade och Riksdags-bestutet justeradt till omkring den 18 October, hwarefter Riksens Ständer skola begiswa sig till Stockholm för att hylla Kron-Prinsen, l wilken enda Act kommer att sedan upptagas uti det redan förut fullt justerade Riksdags-bestutet. Gillande af Stats-Utskottets yttrande öfwer Handelsmannen 8t3beck5 motion om Lönetillökning för Städernas Magistrater. Bifall till Stats-Utskottets Memorial om Annuitets-länens upphäfwande och förändrade omständigheter wrd upptagande af län emot Riksgälds-Contvirets Obligationer, likwäl med den förän - 448 Den 12 October. förändring i den sednare frägan att lane» borde ställas pä olika helt ärs Terminer af twä till sex är. Bifall till Stats-Utskottets utlåtande i anledning af Konungens Nådiga Proposition om de pä Allmänna Indragnings-staten uppförde extra löner och pensioner. Gillande af Stats-Utskottets utlätande, öfwer Profesor Memorial om Krono Doma neraas utarrenderande i mindre lotter. Bifall till Bewillnings-Utskottets tillstyrkande om förffoning i Bevillning för Åtskilliga Städer och Orter.
Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har blifvit remitterad en af Friherre Creuts, Stephan, väckt motion, med hemställan att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att, med bibehållande af hälften eller minst en tredjedel af arméens manskap på rotarne, intet hinder må läggas för arméens be - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 45. 3 fäi och manskap, att, emellan mötestiderna och då annan aktiv tjenstgöring icke ifrågakommer, erhålla permission för att kunna bereda sig förtjenst såsom biträdande vid Statens eller enskildas arbetsföretag; att arméens befäl mätte genom löne-fördelningar på de tjenstgörande kunna permitteras och ställas på half sold; att, hvad Indelta Arméen beträffade, endast de af befälet, hvilka, enligt 1833 års löne-reglering, äro bibehållna vid och innehafva boställen, Staber,ne oberäknade, må kunna förbindas att emellan mölen och kommenderingar hålla sig inom regementenas och kompaniernas ståndorter; samt slutligen alt expedilions-föringen på roten måtte förenklas, så att densamma utan svårighet må kunna skötas af Kompani-chefen och Fanjunkaren. Utskottet har tagit motionen i öfvervägande; och hvad först angår förslaget om halfva indelta arméens ovilkorliga permittering emellan möteseller exercis-tiderna, får Utskottet anföra, att då det för fäderneslandets försvar mäste vara af största vigt att dess armée, så vidt densammas organisation iriedgifver, må kunna, så snart som möjligt, vara samlad och färdig att marschera dit omständigheterna kunna fordra, synes det vara mindre välbetänkt att förorda en så ovilkorlig och utsträckt permittering, som den af motionären åsyftade, hvilken skulle lägga ett stort hinder emot att i hast eller inom viss beräknad tid kunna sammandraga ett regemente och ännu mera mot sammandragning af arméens bela styrka.
För mig var han den sista man, som till mig talat kärlekens och hyllningens ord, och den mannen är alltid skön och stor i hvarje kvinnas tanke. Slottet ramlade, riddaren föll och falaskan började att breda sitt luftiga täcke, men den romantiska stämningen var ännu kvar. Maja smög sin lilla hand i min. »Söta moster, berätta!» hviskade hon inställsamt. »Berätta presis allt! Hur kändes det?» »Underbart», sa jag drömmande. »Ryste moster så där besynnerligt — invärtes, som de alltid ryser?» »Förfärligt!» sa jag. »Kände moster alldeles säkert, att moster ville dö med och för honom?» »Inte presis det, inte», sa jag harklande mig, medan det i detsamma slog mig som en blixt, att den här pumpningen då inte alls var hvad jag hade tänkt mig. Och så skickade jag ut Maja i köket för att säga till om te’et. Nej, skymningsbrasa duger inte, när man ska pumpa folk, så mycket är då visst — åtminstone inte för den som är utrustad med ett romantiskt temperament. Hade inte jag, gamla människan, setat här och låtit mig gripas af minnenas oemotståndliga ström och blifvit dragen vid näsan af en flickunge, knappt torr bakom öronen, och som nu kanske till på köpet anser, att jag går och bär på en brottslig passjon, fast det tror jag då knappt hon hann räkna ut. Det fordras allt stor erfarenhet för att misstänka gammalt folk i kärleks-saker! Men! Här fick jag alldeles som ett slag invärtes. Var jag inte brottslig? Gick jag inte och bar på ett manligt minne, som jag inte delade med min man? Var jag en otrog —? Nej, jag vill inte ens skrifva ut det rysliga ordet! Hvad ska jag göra? Dela honom? Det kan jag inte. Han räcker omöjligt till för två. Döda honom? Det kan jag inte häller, efter det ingenting är att döda. O, hvad det är besvärligt att vara kvinna! Inte nog att vi känner en sak på ett vis, utan vi måste känna den på tjugo vis minst. Och så vår otroliga förmåga att dra ut ett lidande ur allting, sedan, för att inte tala om hur skickliga vi är att lida igenom samma lidande om och om igen, fast på olika sätt.
Till förtydligande af förordningens 57 §. (som alltså motsvarar i förslaget den 56), hvilken §. innehåller, att allt hvad i samma författning finnes stadgadt om utminutering af bränvin skall gälla äfven för andra brända eller destillerade Bevil/n.-, Lagsamt Allvi. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 13 spirituösa drycker, är föreslaget, att efter orden ”brända eller destillerade” tillägges : ineller utländska. Med afseende derå, att gästgifvcrier finnas, de der på försäljningen af spirituösa drycker inbringa lika stor förtjenst, sorn andra tillåtna näringsställen, för hvilka den högre beskattningen bör cga rum, hafva Utskotten ansett maximibeloppet af den för sådan försäljning utgående bevillning, hvars bestämmande utgör föremål för förevarande författning, böra i förordningens 58 §. (motsvarande i förslaget den 57) för gästgifverierne utsättas till lika belopp, 100 R:dr, sorn för de öfriga näringsställena der finnes bestämdt. Derjemte hafva Utskotten föreslagit, att de i sista momentet af nyssnämnda §. förekommande ord ”vid marknader, regementsmöten, auktioner och andra sammankomster” utbytas emot följande, mera omfattande uttryck: då trupp är sammandragen, vid marknad, auktion eller annan sammankomst. Uti sista momentet af förordningens 59 §. (den 58 i förslaget) är tillstyrkt en förändring, som är en nödvändig följd af dem, som uti .20 och 34 §§. af förordningen blifvit föreslagna.
För att undanrödja den vid särskildta Domstolar yppade olikhet i afseende på beloppet af det Stämplade Papper, hvarmed så kallade Fördels* eller Undantags Contracter , som ofta upprättas imellan Föräldrar och Barn , angående ägande* eller nyttjande rätt af hemman och lägenheter, böra förses , då de uppvisas för Domstolarne för att i Protocollet intagas , har Utskottet i 16 §. af dess Project lemnat en mera bestämd föreskrift i detta ämne. 11:0 Den billighet, sorn grundlagt det i 16 §. sidsta Mom. af 1815 års ChartasSigillatasFör ordning förekommande stadgande angående fördelningen af kostnaden till anskaffande af stämp* ladt papper vid Contracters afslutande , enär ej annorlunda derom öfverenskominit är , har föranledt Utskottet att i samma §. af dess Project utsträcka denna föreskrift till Bytesoch Köpe bref, 12:0 I I7:de §. af Projectet, bar Utskottet f med anledning af Kongl. Majtts Nådiga 54 JJevillningsJJtsi. Befiinkandert. Kungörelse af den 8;de November 18x5 angående hvad vid verkställigheten af den då utfärdade ChartseSigillatseFörordningen i vissa delar iakttagas må, infört hvad som blifvit i Nåder stadgadt angående Chartering af Skuldebref, då de vid lagsökning inför Konungens Befallningshafvande , uppvisas, I^:o Utan att derigenom på något sätt rubba den för beräkningen af stämpladt Papper till Obligationers Chartering gällande principe, har Utskottet likväl i 17 §, företagit någon ändring, endast åsyf ande en proportionerlig billighet i progressionen. 14:0
Enligt förstnämnde underdåniga skrifvelse beviljade Rikets Ständer, för inrättande af tvenne praktiska skeppsbyggeri-instituter, det ena i norra och det andra i södra delen af riket, ett sammanräknad! belopp af 6,066 r.dr 32 sk. årligen, hvaraf 1,666 r:dr 32 sk. till aflöning för 2:ne lärare och 1,666 rdr 32 sk. till elevers underhåll vid hvartdera af dessa undervisningsverk, med föreskrift derjemte, att anslaget borde utgå minst i 6 år, och att den del af samma anslag, som komme att besparas, borde i Riksgälds-kontoret för det afsedda behofvet reserveras, intilldess skolorna toge sin början och då, utöfver det årliga derför utgående anslaget, för deras räkning i mån af behofvet användas; och hafva Rikets sednast församlade Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 30 Januari 184ö,N:o86, medgifvit, att hvad som af ifrågavarande anslag ännu i Riksgäldskontoret innestode, utgörande 36,833 rdr 16 sk., finge, i händelse af behof, af Kongl. Maj:t intill nästa riksdag disponeras, i öfverensstämmelse med de grunder och till de föremål, som vid 1840—1841 årens riksmöte bestämdes. I följd af sedermera bestridde utgifter för det i Carlskrona omsider inrättade skeppsbyggeri-institutet, hafva berörda hos Riksgälds-kontoret innestående reservationer minskats till 27,854 rdr 40 sk. 4 rst.
Silfverskjöld, Carl: Ehuru jag visserligen tror, att StatsUtskis betänk, i ritt närvarande »kick kan antaga», 156 Den i5 April f. in. vill jag dock icke bestrida återremiss. Jag anser frågan vara af stor vigt, och hvarje ny upplysning är således af värde. Här liar utaf Hr af Ström och andra talare blifvit lemnade upplysningar, och dessa äro förtjenta af att tagas i öfvervägande af Utsk. Frågan är, såsom jag nämnt, af väsendtligt inflytande för framtiden och angår ett monument, som nutiden uppreser åt sig. Utsk. har derföre trott, att grunden borde noga undersökas, och hvarken kunnat förbise den undersökning, som blifvit verkställd af Hofjägmästaren Ubert, eller de upplysningar, sorn blifvit lemnade af flera andra för grundlighet kända män. Hr af Ström har yttrat, att hans förslag klandrats; men sådant har icke varit Utsk:s, åtminstone icke min enskilda mening. Jag tror, att en hvar är öfvertygad om Hr af Ströms skicklighet och nit; men detta har icke bort hindra Utsk. att tillstyrka en ny undersökning, Efter ali anledning förmodar jag, att den, jemnlikt Hr af Ströms tanke, kommer att utfalla så, att Wisingsö finnes tjenlig för ekplantering; men Utsk. har haft all anledning för sin hemställan i betraktande af de upplysningar, sorn blifvit lemnade i frågan om nedsättning i lösen för de dagsverken, Wisingsöhemmanen utgöra till Wisingsborgs Kungsgård, hvaraf inhemtas, att jorden varit synnerligen mager, då säden blott gifvit 3:dje ä 4:c*e kornet. Hvad angår Frih. Ehrenborghs vttrande, att Utsk. bort föreslå ekplantering äfven i Skåne, betviflar jag, att Utsk. för närvarande dertill baft anledning. Utsk. har blott haft att behandla Konungens propos, i ämnet, som angår, huruvida Wisingsö bör företrädesvis framför Bispmotala utses till ekplantering; men måhända kan Utsk. efter den discussion, som nu ägt rum, komma i tillfälle att utsträcka sitt yttrande i ämnet. Gr.
Betankanden. ijj farhoga derföre, genom fortfarande af fria Husbehofsbränningen, kan uppkomma; hvilket utgör senare delen af framställningen. Det är och förblifver alltid en svår sak, att inom vår fosterbygd med full säkerhet bestämma den erhållne skörden, så till qvantitet som afkastning, äfvensom der» tillräckelighet för Landets behof. Få ibland Svenska Åkerbrukare nyttja sjelfve, uti någotdera af dessa fall, pälitelige beräkningar för sina enskilta hushåll, och dessutom gifva så högst olika Landsorters klimat och tillfälliga väderlek olika resullater nästan för hvatje Landsort. Man ser sig derföre nödsakad, att taga sin tillflykt till uppgjorde slutsatser af den allmänna rösten, hvilken i thy fall förblifver säkraste och nästan enda måttstocken för all möjelig beräkning. Allmänna öfvertygelsen synes hafva stadgat sig derom , att innevarande års skörd varit medelmåttig och i flera provincer snarare närmat sig till förmonlig än svag årsväxt; att höstsädet,såsom Råg och H vete, väl någorstädes felslagit, och i allmänhet är mindre gifvande; men att deremot vårsädet; Korn, Blandkorn, Ärter och Hafre, nästan utan undantag gifvit en ymnig och strid skörd; samt att afkastningen af Potates, åt hvars odling och användbarhet sednare tider gifvit en i flera hanseenden så förtjent uppmärksamhet, allestädes varit ovanligt gifvande, hvadan landet häraf äger ett ansenligt förråd. j4 Eesv. och Ekon. Utsk. Betänk anden Enskilt hafva RiksdagsFullmägtige, dels nti de remitterade Memorialer, dels uti till Utskottet afgifne Utlåtanden, intygat, att uti Skåne och Blekinge, samt, i afseende på vårsäden, uti Halland varit en ymnig årsväxt, och att följaktligen där ar öfverflöd af Spanmål, hvilket ibland annat äfven styrkes af den Tacksägelse-adresse, som Skånes innevånare till Körningen underdånigst ingifvit för Kongl. Ma;:ts LandsFaderliga
Med anledning af gjord anhållan, alt en del Socknar inom Åkerbo Härad skulle få underhålla Grenadierer, i stället för Hussarer under LifRegementsBrigaden. I anledning af gjord anhållan om anslag af allmänna medel till en canals och flere nya communications-vägnrs anläggande inom Stora Kopparbergs Län. N:o 3g. Med anledning af framlagdt förslag om en Jernrailvägs anläggande mellan Sjöarne Wettern och Hjelmaren. N:o 4°- I anledning af väckt fråga om indragning af Strömsholms Stuteri. 3i H. 5* 1 68 Den 6 J111 i i f. m. Frän BevillningsUtskottet: N:o 35. Rörande de emot Utskottets * under N:o 12. förut meddeldte Betänkande, om inskränkning i Kongl. Kammar-Rättens befattning med BevillningsÄrenden och inrättande af en RiksPröfningsGommitle, gjorde anmärkningar. Lades på bordet. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen den 6 Jula 1829. Plenum klockan g Förmiddagen. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den 6 sistlidne Junii afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 160. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande nedsättning i arrendet för Kronohemmanet Berga, \ Mantal, på Lofön i Stockholms Län och Färentuna Härad. Angående sökt nedsättning i arrendet för Edeby Kronohemman på Lofön. D e ii 6 J u I i i. f. m. <>9 Nro 162. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss uppå underdånig ansökning om fortfarandet af beviljad minskning i arr rendel för Hogsta oell Lambarudds Kronohemman, samt om nedsättning i arrendeafgiften för Hemmanet Norrby, N:o 163.