Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det begär till styrk» och skicklighet, som är oskiljaktigt från msnniskans tankeförmåga, alstrar hos hvarje ungt sinne anlag alt emottaga undervisning i allt, hvarigenom bans individuella, synnerligen physiska, förmåga utbildas, emedan hvarje särskild undervisning lemnar underrättelse om en till dess okänd förmåga och väcker begär att blifva bekant med flere. Vissa timmar örn. dagen böra derföre vid hvarje skola eller undervisnings-anstalt användas till öfningar i Gymnastik, vapens ändamålsenliga handtering och användande, march, springning, 76 Den 12 December f. m. hoppning, skjutning, simning, Krigslagars och Reglementens läsning, i hvad de röra Soldatens skyldigheter: Vid Högskolor och Universitet jemväl i Mathematikens, Astronomiens, Meclianikensoch Chemiens tillämpning och användande för Krigskonsten, Befästningskonsten, Fältmätning, Chartritning, Krigslagar och Reglementen fullständigt, med ett ord, sä, att till Magister-examen skulle fordras , utom redan derföre fastställde kunskaper, alla de, som åligga Ingenieur-Officerare. Anstalten medför obetydlig kostnad. Arfvoden af några tunnor säd åt de vid Sockenskolorne anställde UnderOflicere, och af /(.oo tunnor säd åt i Lärare vid hvarje Universitet, samt i5o tunnor åt en vid hvarje Gymnasium vore tillräcklig, men följden, att hvarje Svensk man vid 20 års ålder vore fullt bildad soldat, och hvarje vid Universitet lagerkrönt, Ingenieur. Att derefter utan våda, så väl indelta som värfvade Arméen Kan upplösas, och Statens stridskrafter helt oah hållet utgöras genom Conscription, lärer icke kunna bestridas, äfvensom att Sverige derigenom blefve i tillfälle, att med den förenade kraften af hela sin manbara befolkning kunna hämma hvarje anfall eller förolämpning. Nödige Garnisons-trupper kunde utan svårighet bildas af Ynglingar inom en viss ålder, hvilkas tjenstgöring dervid icke behöfver blifva långvarig, högst 3 månader.
Han är den, som sin sal bygger i himmelen, och sina hyddo grundar på jordene; han kallar vattnet i hafvena, och gjuter det på jordena; Herre heter han. Åren I, Israels barn, för mig icke lika som de Ethioper, säger Herren? Hafver jag icke fört Israel utur Egypten, och de Philisteer utu Caphthor, och de Syrer utu Kir? Si, Herrans Herrans ögon se uppå ett syndigt rike, så att jag platt förgör det af jordene; ändock jag icke Jacobs hus platt förgöra vill, säger Herren. Dock likväl, si, jag vill befalla, och Israels hus sikta låta ibland alla Hedningar, lika som man siktar med ett såll; och kornen skola icke falla uppå jordena. Alle syndare i mitt folk skola dö genom svärd, de der säga: Den olyckan är intet så när, och hon vederfars oss intet. På den tiden skall jag igen upprätta den förfallna Davids hyddo, och igentäppa hennes refvor, och igenbota hvad afbrutet är, och skall uppbygga henne, lika som hon i förtiden varit hafver; På det att de besitta skola de qvarlefda i Edom, och de qvarblefna ibland alla Hedningar, öfver hvilka mitt Namn skall predikadt varda, säger Herren, den detta gör. Si, tiden kommer, säger Herren, att man skall tillika plöja och uppskära, och tillika pressa vin och så; och bergen skola drypa sött vin, och alla backar skola fruktsamme vara. Ty jag vill omvända mins folks Israels fängelse, att de skola uppbygga de öde städer, och besitta dem; plantera vingårdar, och dricka der vin af; göra trägårdar, och äta der frukt af. Ty jag vill plantera dem uti sitt land, så att de icke mer skola varda utrotade utu sitt land, det jag dem gifvit hafver, säger Herren, din Gud. Detta är Obadia syn. Så säger Herren Herren om Edom: Vi hafve hört af Herranom, att ett bådskap är sändt ibland Hedningarna: Upp, och låter oss örliga emot dem. Si, jag hafver gjort dig ringa ibland Hedningarna, och mycket föraktad.
Såsom det nu tillgår uti ifråga var. mål, enl. i8J5 års författning, måste köparen hos fogden anmäla köpeafliandlingen, presentera en förteckning på de varor han köpt, och denna förteckning in dupplo inlemna, då lian får det ena exemplaret tillbaka, med påskrift ali detsamma blifvit uppvist, och detta exemplar mäste lian inom 14 dagar derefter uppvisa inför Landh.embetet , om det skall äga laga kraft. Allt det der är godt och väl; men innan han gjort denna afhandling med säljaren , är det som bedrägeriet kan hafva skett; och derföre tarfva!' i835 åis förordning en rättelse och förbättring. Alt köparen blir skyldig känd att med sjelf sins ed fästa sin rätt till godset, anser jag nödigt. Det skulle likväl behöfvas, om köp voro så ärliga som den siste värde tala rens ärliga beskrifning på en oärlig handling. Gr. Frölich har misstagit sig, då han kallat handlingen ärlig. Min tanke är den, att till sådant köp erfordras äfven samtycke af den, som på köpet kunde blifva lidande; och för alt fullfölja Gr. Frölichs beskrifning på försäljning för 200 r:dr r:gs af lösören, som voro värda denna summa i b:co, så får jag nämna, att om handeln skulle blifva ärlig, fordrades dertill, att icke blott den of Hr Grefven uppgifna köpmannen, hvilken äfven bade fordran hos gäldenären, utan äfven dennes alla öfrige fordringsägare, skulle vara med transaetionen belåtne, nb. i den ordning, som de-anmälde sig till erhållande af sina fordringar. Derföre anser jag, att den som genom erhållen utmätnings-resolution tror sig aga rättighet till klander af ett emellan gäldenären och en tredje person ingånget köp om lösören, bör icke vara betaget att inför laga domstol fordra köparen på ed, att han det köp ingått för verklig valuta och ej för en fingerad fordran.
86900) N REDBAR, ordentlig, sparsam, snäll och duglig hushållerska för ett landtE hushushåll, omkr. 14 personer, erhåller plats. Svar till » God lön », Ludvika p. r. Norra Inackorder: byrån, Mäster Samuelsg. (338) O BSERVERA! En flicka från landet önskar plats i familj och är hon villig att deltaga i alla förekommande göromål. Svar torde lämnas till fru Annie Börjeson, Lidaholm N:o 2, Borås. På lön fästes ej något afseende. TjUNE JUNGE gebild. Deutsche z. Zeit in - Schweden, sucht z. o. später Stellung als Gesellschafterin wo sie der Hausfrau zur Hand gehen kann. Svar till » A. H. 3 », Iduns Exp. (360) (325) PRÄSTDOTTER, kunnig i väfnad och sömnad, önskar komma som hjälp i hushåll. Helst någon lön. Svar till » 19 är », Södra Wi. (364) KVINNLIG PRAKTISERAD SJUKGYMNAST önskar plats. Goda rek. Nyss hemkommen från England o. meddelar undervisning i detta språk. Svar till » 20 », Sv. Telegrambyråns Annonsafdclning, Helsingborg. (S T. A. H. 4477) ÄRDINNEPLATS eller i familj att vara frun behjälplig, sökes af en bättre, arY betsam, huslig och ordentlig flicka, med prakt, vana vid al ' a i ett hem förekommande bestyr o. göromål. Goda rek. Svar till » H. M. » Askersund p. r. (352) EN BÄTTRE FLICKA, som genomgått en hushållskurs önskar plats, som sällskap och hjälp till äldre änkefru, eller som busföreståndarinna hos ungherre. Svar emotses tacksamt inom 8 dagar till » Eva », p. r. Porla. EN MEDELÅLDERS HUSHÅLLERSKA, LÄRARINNA, som ensam vill efterse bostaden och stå för som i 6 år underv. och läst in goss. H och ett Iandthushåll bestående af 5 drängar med II kl. af H. allm.
Huru blifver det väl möjligt att försvara ett sådant förhållande, hvarigenom en Taleman, genom öfverensstämmelse med Utskottet, skulle möjeligen i en framtid, genom vägrad Proposition, kunna, i hvad händelse soin hellst, åstadkomma ändring uti Grundlagens tydeligaste föreskrifter} jag har ofta hört åberopas Grundlagens Esprit, och nödgas, ehuru oger.-: na, nu äfven åberopa den, som medlare emellan mig och mina vederparter. Den uppoffring jag vid detta tilfälle gör af vördnadens och vänskapens känslor, då jag högeligen protesterar emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens förfarande i detta mål,smärtar mig. Ridderskapets och Adelns Pluralitet har rättvisadt Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran att göra Proposition, och seä Dm 27 April. 465 dan jag ej varit lycklig nog att öfvertyga Ridderskapet och Adeln och Herr Grefven och LandtMarskaiken om rättvisan, billigheten och lagh gheten af mitt yrkande om återremiss af Constitutions-Utskottets Betänkande, återstår för mig endast att reservera mig och att med tålamod afvagta verkningarne af tiden, som kan förändra tänkesätt och skapa det National omdöme, som säkrast utaf allt försvarar och uppehåller friheten. Jag skall med skyldig vördnad för en rådande Opinion, afvakta en tidepunkt, då mitt sätt att se och fatta, kan blifva mindre i strid med den rådande meningen, och det skall, må hända, då lyckas mig att med bättre fram» gång på det fria Fäderneslandets Altare fram-;' bära min ringa gärd af oförändrad nit. Friherre Boye, Ludvig;:
289 Efter Professoren Bräntings afgång ifrån sin befattning att vara föreståndare och styresman för gymnastiska central-institutet, har genom Kongl. Maj:ts ofvanäberopade nådiga Stadga den 8 Januari sisllidne år styrelsen öfver institutet öfvergått till en af Kongl. Maj:t tillsatt direktion; men af dennas ledamöter gör troligen ingen anspråk på att kunna bestrida en gymnastik-inspektörs åligganden, och dessutom lärer val ingen af dem hafva tid och ledighet dertill. Ibland institutets Professorer, emellan hvilka, i ändamål att åt institutet bereda en utsträckt verksamhet, läroämnena blifvit fördelade, lärer, äfven om nödig mångsidighet och skicklighet hos någon eller alla borde kunna förutsattas, en inspektör icke heller vara att hemta, enär deras tid och krafter tagas fullt i anspråk har på stallet i och för deras, hvar för sig, innehafvande tjenst. Det är sålunda alldeles nödvändigt att utanför institutet och dess styrelse söka en person, som ar vuxen en sådan befattning, så framt man vill uppnå det dermed afsedda andamålet. Och lyckligtvis finnes äfven i närvarande stund en sådan person, om man vill uppsöka och använda honom, men också blott en. Hans namn läses under förordet till Ungs opus posthumum: »Den Svenska gymnastikens allmänna grunder», men går derförutom nog till efterverlden genom alstren af egen sjelfständig verksamhet.
Men när några moln visat sig inom familjen, så ha de utgått från jungfruns dystert rynkade panna, och åskan till ovädret har hon också bestått oss genom ett ursinnigt slamrande med kastruller, tallrikar, vedträn och andra oskäliga kökssaker. Detta har i regeln inträffat, när någon hygglig ung man gjort sig och oss en treflig afton genom att hos oss dricka en toddy och äta en smörgås. Men jag vill gå i ordning med frågorna. När vi beslöto att gifta oss, sade oss svärmor under ymnigt tårflöde, att vi nog skulle bli lyckliga — bara vi inte toge oss någon jungfru. Jag anade icke, hur rätt hon hade, och följakt ligen var jag af annan åsikt. För min hustrus skull VILLE jag ha jungfru, och som afgörande skäl framhöll jag, att jag var tvungen att då och då ha en människa ALT SKICKA. Nåväl, efter ett hälft års ansträngningar framletades en jungfru så absolut felfri, att det väckte allmän afund. Nu vill jag icke genomgå en lång utvecklingshistoria; nog af, klart som ett axiom är, att det ej går an att skicka henne ärenden. När så behöfves, går antingen jag själf eller hustru min, eller också anlitas ett stadsbud. Alla uppköp gör min hustru, och lugn o c h majestätisk på en stol sitter jungfrun o c h drömmer, sedan den mat blifvit serverad, som vi två jämte en kvinnlig släkting behöfva. Alltså frågas: har man icke rättighet att så där (Forts.) Logog-ryf. Unga Elin sorgsen satt på sitt rum i länsmansgården; ögat var af tårar matt, stirrade på förklädsbården. » Fröken gråter, kan jag se&gt;, — jungfru Lisa tröst vill skänka - » är det lönt att vidare på den usla balen tänka? Om blott fjorton dagar till blir en ny i hos närmsta grannen, finare, om man så vill, an den här hos nämdemannen. Nätt och fin, skall fröken lätt ta ' de unga männens skara, om ej mer på detta sätt er värt hela narrar bara I » en gång i veckan skicka jungfrun med ett ärende? Min andra fråga blir: är det oresonligt att anlita jungfruns villighet, när man blir strandsatt? Förklaring följer.
Var det icke i Bergena, som striden fördes, och var det icke genom detta stridssätt, som Fienden, mötande nya oväntade hinder vid hvarje steg han tog, såg sig tvungen att öfvergifva ett Land, hvars Hufvudstad han redan intagit och öfver hvars Slätter han redan utbredt sig. Om Spaniens och Sveriges Inea! skulle vara enahanda, kin väl då Götha Canal anses utgöra grundvalen för Sveriges försvar. Den missräkning i Kostnads-Förslaget, som äot rum anser Harr Grefve von Platen vara * hufvud orsaken till den ogynsamma Opinion, som Nationen nu yttrar. Nationen är visserligen för rättvis och upplyst, att låta en missräkning i kostnads förslag, hos sig bilda en oöfvervinnerlig fördom, helis t då en del af denna missräkning kan tillskrifvas Sedel myntets fallna värde, och missräkningen säkerligen skulle synas mindre stor om Summorna beräknades i reelt mynt. Men om Hulvud-orsaken till den hos Nationen nu mera rådande motviljan, skulle ligga i de Financiella Operationer, som man förfinat med Canal.löre aget j Operationer, hvarigenom begreppen, om Varornes och Egendomarnes värden, blifvit förvillade, i Den g Felruarii. de, mångå blifvit hastigt rika, än flera blifvit bragte till Tiggare-stafven, samt Regeringen och Nationen pä mångfalldigt satt blifvit comprometteradej kan denna hos Nationen nu rådande motviljan densamma förtyckas? För mia del önskar jag upprigtig! och jag vill hoppas? att Riksens Ständer än en gång skola låta finna sig benägne, att tillse hvad möjligen göras kan, om Canal-företaget skulle skiljas från Finance-Speculationerne, och inga större anspråk skulle göras på Nationens ädelmod och biträde än tiderna och billigheten tillåta. Men då må man ock upphöra att genom den framställning, att Götha Canal är ett lysande företag och ett National-Monument åt Svenska äran, vilja återföra sinnena till större beredvillighet.
Jag tror, att föräldrar anse som den skönaste perioden i sin och deras barns lefnad, då desse begå H. H. nattvard, hvadan jag är fullt öfvertygad , att de farhågor, sorn 2:ne föreg:de talare förespeglal , icke böra kunna ingifva något bekymmer; hvaremot jag anser att den läsande nattvardsungdomen bör befrias från bevilln. under läsningstiden, emedan den derunder ej kan biträda sina föräldrar med arbete. Jag tillstyrker bifall till det föreslagna undantaget. Hr Printzensköld: Oaktadt alla de trosartiklar den i4 H. 34 a6G Den 10 October e. m. siste talaren uppräknat, har jag dock icke kunnat öfverlygas om nyttan af ifrågavar. stadgande. Det bevisar alltför liten grad af erfarenhet hos den värda talaren, då han tror, att så hög grad af religiositet och rättskänsla finnes hos den lägsta medborgareclassen , att den icke skulle begagna sig af det undantag har föreslås, ifall detsamma bifölles, och att icke denna dass skulle taga tillfället i akt som ett ytterligare medel att undandraga sig erläggandet af en skatt, hvartill Staten är berättigad. Med stöd af de utaf Hr von Hartmansdorff uppgifna skäl, tillstyrker jag afslag å detta förslag. Gr. Hamilton: Jemte det jag verkligen tror, att de skäl, som Frih. Thure Cederström anfört, också kunna hafva sin vigt, får jag fästa deras uppmärksamhet, som bestridt Ulskrs förslag, derpå, att om man betraktar saken ur en blott ekonomisk synpunkt, så skulle den lindring i bevilln., personer under nattvardsläsningen åtnjuta, blifva så mycket mindre , än den förtjenst de kunde påräkna genom arbete under tiden, att de af ekonomiska skäl visserligen hellre skulle vilja arbeta än läsa. Jag kan ej föreställa mig , att icke en person af i5 å 16 år skulle, om han arbetade den tid han använder på nattvardsläsningen, kunna förtjena vida mer än hvad bevillningen utgör. Vill man således ej fästa något afseende å det religiösa, så tycker jag att man af rent ekonomiska skäl borde lemna bifall till Utskrs förslag. Hr Munck a f Rosen sc h öld :
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. h56 Den a i Jant. S. D. vander den 20 i denna Manad har Constitutions-Utskottet afgifvit, jemte Memorial, För. slag till den Riks-Act, som kommer att upprättas mellan Svea Rikes Stander och till bestämmande af de mellan Sverige och Norrige uppkomne Constitutionella förhållanden, hvilket förslag, efter uppläsandet, godkändes. Ut Supra. Ex Protocollo Oiof Werlin. S. D. Secfan underrättelse erhållits, genom Prötocolls Utdrag af den ty i denna månad, otti Högloll. Bidderskapets och Adelns beslut, så väl öf» ver Constitulions Utskottets Betänkande af den 29 November 180g, rörande de, hos hvardera äf Riks-Stånden vid Regeringsformen, innan dess antagande, gjorde anmärkningar, som ock i afseende på T4, 21 och 23 §§ Riksdags - Ordningen och särskildt 5 morn. i sistberörde §, samt sedan Bon. de-Ståndet redan yttrat sig öfver dessa 14 och 21 §§ likasom början af den 23; så foretogs nu berörde Betänkande äfven af Bonde - Ståndet till slutlig granskning, dervid Ståndet instämde uti de yttranden Högloft. Ridderskapet och Adeln meddelt öfver förenämde anmärkningar vid Regeringsformen, utom hvad angår förslaget till förändring af 4 §, i afseende hvarpå Bonde-Ståndet åberopade sitt derom redan fattade beslut, samt anmärkningen vid sy §. rörande Biskops-Embetens - 1 -■ - m Den 8 2 Juni - *»5 7 tens indragning, hvilket Bonde-Ståndet nu likasom förut yrkade, oell ansåg Bonde-Ståndet för öfrigt, lika med Högloft.
Honom skulle ej tillhöra att bereda projecter, med hvilka han icke ägde taga befattning, såvida ej sådana af fullmäktige uppgjordes, och hans utlåt, deröfver infordrades. Således får jag för min del anhålla om propos. till bifall å betänk., hvilket endast föreslår 3oo rjdrs tillökning i bankens stat och följaktligen ej kan anses medföra någon kostnad, sorn öfverstiger värdet af det dermed af.sedda nyttiga ändamål. I öfrigt får jag upplysa, att icke allenast, på sätt Gr. Posse redan anfört, uppgifter hvarje sessionsdag till fullmäktige inkomma från lånecontoren och bancodisconlen, utan äfven från cassa-afdelningen öfver bankens silfverrörelse under den sistförfluten veckan, hvilka uppgifter sedan sammanföras uti fullmäktiges expedition, så att fullmäktige alltid hafva en åskådlig öfversigt af bankens ställning vid sessionsdagen och rörelse under den nästföregångna tiden. Hr von Hartmansdorff: En värd ledamot har yttrat, att i händelse Ständerne ej skulle bevilja anslag för ifrågavar. tjensteman eller biträde, skulle ingen annan än bancosecreterare!! kunna utföra de förrättningar, som här äro i fråga. Det är just min mening, att secreterare!) skulle öfvertaga (lein. Samme ledamot har satt i fråga att secreterarcn ej skulle hafva tid dermed. Jag är af motsatt mening, När, enligt förevar, betänk., en särskild notarie skall föra prot. hos fullmäktige, så har secreterare» ej annat att göra än att föredraga målen och uppsätta expeditionerna. Jag kanner visserligen icke, huru vidsträckta bankens göromål för narva)', äro; men då jag hade äran vara en af fullmäktige derstädes, tror jag icke, att öfver 3 timmar i veckan au - Den i5 Juli e. ra. 77 vändes till föredragning. Hela den öfriga tiden kunde secreteraren använda till genomläsning af de få mål, som inlorarao saint till uppsättning af expeditionerna.
»Tänker ni låta henne ligga i sjön nu?» frågade frun med en underlig blick på Lars kusk. Det var som om frun hade sett tvärt igenom honom och i hans eljest själfbelåtna, nu af vidskeplig fruktan och skenhelig ynklighet vanställda drag kunnat läsa svaret på sina frågor om stackars Lotta och hennes slut. Var det hans fel Direkt? Eller indirekt? Var han icke orsaken till detta själfmord, denne ytterst själfviske, lönvänlige, men dock så råe tyrann, som hon hade trott på och hvars behagliga utseende bedragit äfven henne? Frun vände sig nu med frågande blickar till Lottas piga, som stod längst bort, förgråten och skamsen, som om hon haft ondt samvete. »Hvad tror du?» frågade frun och spände sina gamla grå ögon i den rödhårigas fräkniga ansikte. »Om Lotta sku' ha hört hvad husbond sa' i natt», mumlade Hilda och torkade ögonen med sitt förkläde... »Sa' i natt? Till hvem?» »Husbond sa' i natt till mig i stugan snyftade hon »att han tyckte han skulle vilja ha en ny hustru nu snart; tänk om hon hörde det! Och så... »Och så?» »Så» det kom under snyftningar »så gick husbond upp till...» resten hördes icke. Lasses tårar flöto allt ymnigare; man kunde icke höra något för bara gråt och jämmer. Han anropade Gud hvart ögonblick och åbäkade sig, som om vettet varit på väg att lämna honom. Frun såg med en lång, medlidsam blick på Lars kusk, svepte pälsen tätare omkring sig och klaffsade i sina stora galoscher tvärs öfver gården och gick in till sig. Vid Raiala mo. Hans far var längesedan i grafven, men modern lefde och fick arbeta från tidigt på morgonen för att försörja de tre. Fadern, som varit mjölnare, dog helt ung och änkan skulle nog ha sörjt, om hon bara haft tid. Men hon flyttade en vecka efter begrafningen bort från stugan vid Haapakoski kvarn, fick ett slags hem i en halft förfallen koja ute på en backe invid Raiala mo och bodde nu där ensam med de små.
Affall vid klädesberedning'; se Stoft. Agat, oarbetad eller arbetad, men oinfaltad — Fri. infattad med guld eller silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Aiguilletter; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Alabaster, oarbetad, äfvensom arbetad, ej specificerad — Fri. Albutnin eller Anilin; hänföres under kemiskt-tekniska preparater Aloe; hänföres under Apotheksvaror. Bih. till B. St. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr löre. Alnn, alla slag — Fri. Ambra — Fri Angelika — Fri. Anis 1 skålp. 1 7 Antimonium crudum, eller spetsglans och regulus — Fri. Apelsiner 1 skålp. — 6 Apotbeksvaror, alla i taxan ej specificerade, enkla eller sammansatta, till införsel af apothekare eller dem. som erhållit Sundhets-kollegii tillstånd att med sådana varor idka handel, eller, efter Sundhets-kollegii, Wetenskapsakademiens eller vederbörande Universitetsfakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efter Kommerskollegii pröfning, af näringsidkare, som styrka sig hafva behof af dylika varor för åstadkommande af sina tillverkningar — Fria. Argentan eller Nysilfver; hänföres under Metaller, sammansatta. Arkitektoniska arbeten; se Bildhuggeriarbeten. Årrak; se Bränvin. Arsenik, till införsel af Apothekare och, efter erhållet tillstånd af Kommers-kollegium, för fabriksinrättningar — Fri. Asfalt — Fri Asfaltlilt; hänföres under Papper, förhydnings-, pressoch tak-. Asfaltrör; hänföras till Redskap och Machinerier. Aska, rå, af träd eller andra vegetabilier — Fri * pott-, vallad eller oraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad 1 centner. 1 koppar-; se Koppai skrot. tennoch bly-; se Tennaska.