Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
« -t a a 3* crq N:o N:0 i Lifbeväringsregementet, angående löneförbättring åt dess officerare — A. 74 » angående anslag till 1 4 U/gardesregementet, Andra, om anslag för upphörande af kokhus m. fl. byggnader vid, samt för förändrad inredning af dess kaserner I 4 IJ/gardesregnnentena, Svea och Andra, om anslag till 1 4 Lifregementets husarkorps,am ställande på vakans af en viss del utaf — Bd. 398 8 Lifräddningsanstalter, om anslag till inrättande at stationer vid Höganäs och Torekow för Bg. 130 4 Lilla Hammarsundet i närheten af Askersund, om anslag för brobyggnad öfver — Bd. 144 4 Lindberg, J. K., f. d. Bokhållare i Riksgäldskontoret, angående förhöjd pension för — 4 Lindström, G. angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Magasinsförvaltaren m. m 4 4 Linköpings domkyrka, om anslag för reparation af 1 4 Lmné, angående anslag för uppresande af en minnesstod åt Arkiatern Carl von — A. 97 4 Listers härads beväringsskyldiges samlingsplats, se Beväringsskyldige. Ljusne stora kronolaxfislte, angå- ende försäljning till skatte af 29 4 Londoner-expositionen, se Exposition. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande j Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. ■ £ ?r CL. S3 CO tö (t CO C N-.o Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. T. cT g OQ cc “ 5! y 5*3 Motione inom Riks-Stånd (Elfte Sam gen.) s 3 > Cl. CD a | eller Memoria Utlåtaud Betänkan Riks-Ståndens beslut. Underdår Skrifvels fe Sr cL 03 fe CD L. % ^ CD t V> ÉT N-o N:o N:o Sid. Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o § Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet.
Cederström här framställa en så beskaffad satts, som skulle Exp.Utsk. vara berättigadt att komma in och föreslå R. St. någonting uti förevar, ämne. Om den värde Frihm genomläser den §, deri Exp.Utskis rättighet är bestämd, så utvisar den ganska klart, att Exp.Utsk. icke har rättighet att föreslå någonting. Uti 53 § R.F. och den 28 § Riksd.Ordn. är stadgadt, hvilka de Utsk. äro, som skola handlägga ärendena och inkomma med förslag till R. St. De upräknas der, men bland dem är icke Exp Utsk. omnämndt. Sedermera stadgas om Exp.Utsk. i 36 § Riksd.Ordn. ”Utom förenämnde i R.F:s 53 § omförmälda och föreskrifna Utsk., äge R. St. att välja och förordna ett Exp.Utsk., bestående af Tolf ledamöter,” (nu stadgas hvad detta Utsk. skall göra) ”för att upsälta ej mindre de expeditioner, som under riksdagen af Stånden gemensamt utfärdas, än äfven riksdagsbeslutet, och alla sålunda författade handlingar till R. St:s justering öfverlemna.” Häraf är ju aldeles uppenbart ali Exp.Utsk. icke eger rättighet att inkomma med något förslag, utan endast upsätta hvad R. St. beslutat. Om nu R. o. Adis mening vid behandlingen af Gr. Lagerbjelkes motion icke afsett alt godkänna densamma, så ser jag icke att Exp.Utsk. har dermed alt göra det aldra ringaste annat, än att lägga motionen till handlingarne. Exp.Utskis åliggande är visserligen att upsätta de fattade besluten; men har R. o. Ad. icke fattat något beslut, så har Exp.Utsk. icke heller någonting att upsätta, och hvad skola de då göra med motionen? Jag tror ali R, o. Adis mening icke kan vara någon annan än att genom remiss å Gr. Lagerbjelkes motion R. o. Ad, beslutat att R. St. skola sammanträda nästa gång d. 15 Nov. 1853, och öfverlemnat åt Exp.Utsk. att upsätta detta beslut.
Upplästes Riksens Höglofh Ständers AU manna Besvärsoch Ekonomi-Utskofts under N:o 123, den 15 i denne månad afgifne Utlåtanr de, i anledning af ålskillige hos Höglofi. Ridder. skåpet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndets gjorde anmärkningar vid Utskottets den 13 sistledne Mars afgifne Betänkande uti den till Utskottets handläggning remitterade fråga om åtgärders vidtagande till den Veneriska Smittans utrotande; Och ehuru Bonde-Ståndet redan bifallit Utskottets första Betänkande i ämriet , fann dock Ståndet för godt godkänna den af Utskottet 478 Prot. Utdr. d. 05 Maji 1818. nu föreslagne förändring deraf, att, i stä 11 et för att Pastor och Kyrko-Rådel skulie afgöra om Vi* sitationer borde ske allmänt , öfverenskommelse och beslut derom må fattas af församlingen vid All män Sockenstämma.- Den 27 Maji i8i8* Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskotlets den J5 dennes afgifne, samt den 23:dje i samma månad på bordet Hägde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets deri 2 sistlidne April meddeldte yttrande, angående Herr Cancellie-Rådet N. af TVetterstedt^ och Herr Assessoren Thure Adlerbrants ansökning om införsel uti Kungsgårds jord för Bytesoch Skatterälts-fordringar , beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande gilla , samt instämde tillika uti den af Högvördige Preste-Ståndet den 9 3 dennes dervid tillagde önskan att bemälde Fordringsägare med skyndsammaste matte erhålla vederlag och ersättning för deras obestridliga och af Stats-Utskottet godkände Bytesoch Skatterätts-fordringar^ S. D. Da nu å nyö föredrogs Stats-Utskottets så val den 6 sistl.
Hitintil har desi aliggande i detta fall ej warit annar än jag redan nämnt, och den sista Inkvarterings-afgifren för Indelta Regementerna, da Swerige och Finland wvro tilsammans, utgjorde något öfwer 40OO R:d., men hädanefter torde den stiga til 2,400 blott för de Swensta Regementerne. Friherre I-iljencrantr:. Såsom tillägg til hwad jag förur haft äran anföra, får jag nämna, at ehuru det wid första påseendet synes obilligt, at öka LxpeÄsnce. Lönerne för de lägre, och minsta dem för de högre graderne, finnes dock bertil er skäl, hwilket ej lärer kunna motsägas. Lö mrr, Den z Mars. 145 mrne för de lägre graderne, wörö otilräcklige lil lifwets oumqängligaste behof. Hwad deri saknas, har man ansett deras innehafware kunna erhålla i sine anhöriges hus, men Hena ar omöjligt, närde komma at wistas pä en för dem aldeles främmande ort. De högre Embetsmäns löner wörö deremot sädane, at de ar Tienstemannen kemnade tilfälle til der mindre inskränkte lefnadssätt, som de efter upvffring til Statens tjenst _ af sin bästa Alder med skäl ägde ratt ar njuta. Da minst ning af desse högre Löner anses nödwandig, äro Le likwäl sädane, at man möjligtwis dermed lils widare kan lefwa. Dessutom, om en Subaltern får en högre inkomst, behöfwer man likwäl ej befara, at icke han, om möjligt är, söker sig widare befordran. För de högre graderne deremot, om De för högt beralas, blifwer Lönen stuteligen förwandlad til en kenslon; er missbruk, som, dä dess möjlighet förut af erfarenheten är besannad, warit en bewekande anledning för Stats-Utskottet, at foresta en sadan fördelning af LxxeA-mce - Löner.
Utdr. den Q Juni > 84 ■ • 533 N:o 193, öfver en väckt fråga om förändrad regiel ing af BancoFullmägliges Dispositions-räkning N;o 2; och JN;o 195, olver vackt fråga om knngöiande, att någon praescriptionslid för emottagandet i Kronans uppbörd, och inlösen i Banken, af dess på 14 och 10 skill i ngn r kopparmynt utlärdade sedlar, icke är föreskrifven. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskottets MemorialNm 581, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljagt ga beslut, i fråga om skyldighet för Bruks-idkartn Gyzanders Sterbhusdelegare att erlägga ränta å deras skuld till Stats-Verket, i följd af ingången uppbörds-borgen. Fot ering s-pr opositionen godkändes. S. D. Föredrogos ånyo och ladts till handlingarne Förstärkta StatsUtskottets nedannämnde Memorial; N;o 570, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga uti StatsUtskot ets Utlåtande N:o 522, omförmälda voterings-propositioner, i afseende å Riks-Ståndens beslut, rörande Fxlia Stats-Regleringen; Å;o 571, angående verkställd omiöstning, i anledning af Riks-Ståndens sk i 1 jag Liga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade Ledamöter i Kongl. Svea och Gotha llof-Rätter; JN;o £>72, angående verkställd omröstning, i följd af Riks-Ståndens olika beslut, rörande det så kallade mindre Creditivet; JN;o 5773, angående verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial JN;o 200, upptagne voterings-proposition; och JS7;o 574, angående verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 201, upptagna voterings-proposition. S. D.
Maj:t och kronan och presterskapet och krigsmakten till lands och vatten, din nykterdansare? HULTING (vigtig). Jo jo men, du! Hela regeringen skulle komma i baklås, om inte folket söp. Men det begriper inte ni bönder, för si ni har inte fått i er någon tocken der naschonalgeometri, det är saken. ANDERS. ANDERS (förvånad). HULTING (i det de knoga ombord med säcken). Är Hå haldrig 'eller! Hvad hä' det för slag? Rospiggarna. Det är konsten att göra tiodubbelt renadt! Och på den saken hänger både Sverge och Norge, och litet till! Har du varit på ångköket? 'olmen? ANDERS. Hångköke? HULTING. Just Det som hä' bygt på Kungs det ja! Men ser du, det är bygt på bränvin också, du och inte bara på Kungsholmen, inte! Och maten kokar di på sprit, ser du, och det är mycket billigare, för då får man både tilltugg och allting på en gång! (ser åt höger.) Ser du den der gardisten som kommer der med kistan på ryggen? Är det hållning, det der? Fy för... skulle du ha' sett mig! Om jag så inte bar mer än geväret, så var jag rak i ryggen som en penal! Men nu har di inte något pli på sig mera! GARDISTEN (från höger). Bor HULTING. Du ANDERS. HULTING. Då 'An kan väl hinte gå rak, när 'an bär! här någon jumfru som heter Anna Westerbom, gubbar? måtte vara från Sorunda, om du tror att det bor jumfrur här nere vid bron! GARDISTEN (sätter ner kistan). Hvad är du för en oppkäftig kanalje? hinte te' något nytt gräl! 'on ska' segla med hoss, ska' 'on! GARDISTEN. Nå, ANDERS (till Hulting). Ställ nu då bor hon väl här då! Här är henneses kista, som drängen Petterson hos grosshandlar Blum skulle bära ner; men han fick förhinder. andra gardet? HULTING. Schåar GARDISTEN.
Sorn jag har närmare kännedom af hela denna trakt och kan bestyrka riktigheten af de upgifna fördelar sorn en hamn-anläggning vid Engelholm skulle medföra, samt redan stora anstalter på förhand äro vidtagna för Rönne åns uprensuing, hvarigenom en betydande del af provinsens spanmåls-produktion kan lättare utföras till Engelholm än någon annan stad; äfvensom då Oresundstullen säkert skulle undvikas, derest uplag af spanmål invid Engelholm kunde åstadkommas, hvarifrån den sedan exporterades, och då man kunde tillägga den fördelen, att närheten med Höganäs, kunde göra det möjligt att vid Engelholm fä ri-torka säden nied kol, så torde en sådan anläggning vara af behofvet påkallad och för Skåne af största intresse; hvarföre jag vördsamt vågar tillstyrka bifall till hvad Utsk. i denna del föreslagit. Då härefter II. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle förevar, punkt af Ulsk:s utlåt., besvarades denna propos. med blandade ja och nej; hvarpå H. Ex. hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot samma punkt gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss, samt då härvid ropades starka ja, blandade med nej, förklarade det han trott sig finna denna sednare propos. besvarad med öfvervägande ja. 5:te punkten, ang-.de öpnandet af en kanal genom Kalfvesund i Bohus läns skärgård. Bifölls. Uppå härefter af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställd propos. upskjöts med pröfningen af den återstående delen af StatsUtsk:s förevar, utlåt, till eftermiddagens plenum, och åtskiljdes R. o. Ad. kl. £ till 3 e. m. In fidem protocolli, allert Munck. Den 20 Juni e. m. 211 Thorsdagen den 20 Juni 1851 Plenum kl. 6 e. m. Justerades 4 prol:s-utdr. för denna dag f. m. Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:s d. 18 och 21 dennes på bordel lagda utlåt.
Ben, som bifaller Utskottets förslag, att å ost bestämma införselstallen till 1 rdr 24 sk. lispundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, antages: (l:sta alternat.) Ridderskapets och Adelns samt Bonde-ståndets beslut. (2:dra arterna t.) Borgare-stänclets beslut. 1'appaiijeten, Bå Borgare-stålidet ensamt gillat Utskottets förslag att nedsätta inaiia slag. föfselstullen å papparbeten, alla slag, olackerade från 12 till 8 sk. och å lackerade från 18 till 12 sk. skålpundet, men Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden bibehållit gällande tullbestämmelser, inbjuder Utskottet Borgare-ståndet, att frånträda sitt beslut och instämma i de öfriga Ståndens; och föreslår Utskottet, för annan händelse, följande omröstning: 5233:o. Ben som vill, att, såsom 3 Stund beslutat, nu gällande införselstull å papparbeten, alla slag, olackerade 12 sk. och lackerade 18 sk, per skålpund skall förblifva oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, nedsättes tullen å olackerade papparbeten till 8 sk, och å lackerade till 12 sk. skålpundet. I bevillningn-UtskoUets Memorial, N:o 23. 43
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i Wäder beviljas, enär det i Galeasen Latona intagne partie Koppar, enligt Connoissementer, varit afskeppadt för Hamburger risico och räkning, samt Fartyget vid uppbringningstillfället fört annan Flagg, än Svensk; men då edeligen blifvit styrkt, att Kopparen, oaktadt uppgiften i Connoissementet, verkligen tillhört Handlanden Groskurd, och den omständighet, att Fartyget seglat under främmande flagg icke vållat dess uppbringning och condemnation, vill K. M:t till R. St:rs pröfning vid nuvarande Riksdag i Nåder hafva hänskjutit detta mål.” 18:0 Briggen Mentor, uppbragt af Engelsk Kapare, den 3o April 1806. — Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handelsbolaget Michael Kock <5c Söner, genom Simson Kock. Den Kgl. Remissen, i afseende på detta reclamationsraål, är af följande lydelse: "Vid öfvervägande af den i hosföljande Handlingar förekommande fråga om ersättning till Handlanden i Uddewalla Simson Kock för lidne förluster genom uppbringning af Briggen Mentor, har K. M:t funnit Betänkande n. 3i5 en dylik ersättning icke kunna, med tillämpning af de grunder för uppbringnings-ärendernas behandling, R. St:r fastställt, i Nåder beviljas, enär Briggen Mentor, efter att hafva intagit Laddning i La Rochelle, blifvit af Engelsk Kapare uppbragt på en tid, då England var i Krig med Frankrike och nämnde Hamn i bloquade-tillstånd, af hvilket förhållande ett giltigt skäl för uppbringningen och condemnationen kunnat hemtas; men då de uppgifne förlusterne i öfrigt äro af ersättningsgild beskaffenhet och Committerade för uppbringnings-ärendernas granskning tillstyrkt deras godtgörande med en summa af 8277 R:dr 34 sk. 10 r:st., vill K. M:t till R.
Säd. rrofoskion, A:o 64. 37 förmåner jemte beräknad afkastning, som, efter hvad utredt vöre, i medeltal funnes till en soldatrote i rikets öfriga provinser, de egor och förmåner, som, enligt skattfäggningsmethoden för Jemtland, motsvara lf:dels mantal eller lö tunnland skatt derstädes, i allmänhet kunde, med afseende jemväl å det ringare beloppet såväl af utskylderna som af roterings-kostnaden, anses fullt tillräckliga för att i Jemtland bilda en soldatrote, men härvid ock borde komma i betraktande, att, enligt indelningsverket i nämnde provins, för rustningens och roteringens utgörande äro anslagna, dels af' dervarande hemmans grundräntor omkring 7,900 r:dr, dels ock hemmans-räntor inom Medelpad till ett belopp af ungefär 1,800 r:dr, äfvensom af räntan å den s. k reserv-medels-kassan kunde påräknas ett årligt bidrag af minst 1,200, r:dr, eller sammanräknadt ungefärligen 11,000 r:dr, så att, enär det rotering undeikastade skattetalet inom provinsen kunde, efter afdrag af posthemmanen, antagas uppgå till 4,980 tunnland, med beräknande af hvad, vid fördelning af nyssberörda 11,000 r:dr, på hvarje tunnland skatt i årligt understöd belöper samt i förhållande till den för en soldatrote i Jemtland vanliga kostnad, öjulels tunnland skatt eller |:dels mantal i allmänhet kunde utgöra en rote, det skulle såsom grand för ifrågavarande nya indelning till rustoch soldat-håll iakttagas, att, jemte det omförmälda räntor och bidrag borde till understöd vid rustningens och roteringens utgörande utgå för så vidt som de ickp korame att erfordras till ersättning åt nuvarande inqyartcriugstagate, för öfrigt skulle till en soldatrote beräknas den egovuld och andra förmåner, som eficr skattläggningsmcthoden för Jemtland motsvarade |-:dels gärdemantal eller Sadels tunnland skatt, men att, efter undersökning rörande hvarje hemmans godhet, dervid alla slags odlingslägenheter samt skog, fiske och andra herrligheter och inrättningar af alla slag, hvilka i hemmanens skattläggning äro inbegripne eller, efter ortens skattläggningsmetod böra vid ordentlig skattläggning afses, skulle i beräkning ingå, sagde rotemantal finge ökas eller minskas i förhållande till hemmanens sämre eller bättre beskaffenhet; och som den med rustningen förenade kostnad kunde anses uppgå till dubbelt det belopp, som blifvit beräknadt för en soldatrote, så borde ett rusthåll bestå af lika egor och förmåner, som efter ofvan anförda grunder motsvarade tvenne soldatrotar; 5:o a) att,
Rid darhusordning, såsom begge afhandlande enahanda ämne, nemligenom hufvudrnannarätt,och dess öfvergång från en till annan, ättemän, borde till en §. sammanföras, har under öfverläggning kommit mängden af de särskilta hinder för en enkel redaction af ett stadgande härom, som olika su<jcessionslagar inom olika ätter af Sveriges Adel förorsaka. Tvenne serskilta meningar hafva, härvid inom Utskottet Uppstått, af hvilka den ena varit för den redaction, förslaget innehåller, pcb den andra, att lemna nuvarande 2 §. alldeles oförändrad, och blott vidfoga den, loide, till dess att del» opinionen om behofvet, dels en sedermera i ordentlig constitutionell väg, tillkommen för klaring af det t 37 §. af RegeringsFormen innefattade stadgande om d«n hÄdsnefter blif vand* Adeln, kan hinna beredas; att, innan sådan ändring vunnits, svårligen någon redaction af Riddarhu^Ordningen kan uppgöras, gom icke i flera oförutsedda lall blifver bristfällig; och att således den ändring som nu gjordes, skulle ske under hopp, att snart få, efter erhållen förklaring af 37 §. göra en an. nan åter; hafva Utskottets Ledamöter icke kunnat för sig dölja, och hafva derföre enhälligt ansett sig böra öfverlemna detta Förslag till Ridderkapets och Adelns pröfning, att emedlertid den närvarande redactionen borde tills vidare oförändrad qvarblifva, men tillika trott sig, af den Utskottet i 52 §. Riddarhusordningen ålagda skyldighet vara bestämdt upprrianadt, att för Ridderskapet och Adeln uppgifva de brister Utskottet ansett vara för handen, och de förändringar, som i fall nämnde 37 §. skall förblifva i sitt närvarande skick, synas vara de mäst lämpeliga till återbringande af ordning och redighet. Utskottet tror sig härvid visst icke hafva undanröjt alla svårigheter, men dock många flere, än som i den nuvarande Riddarhusordning gen äro ens förutsedda.
Utskottet, som, oaktadt de i ofvanberörda afseenden vunna upplysningar, likväl saknar fullständig kännedom om de förhållanden, på hvilka ifrågavarande uteslutande rättighet att bestrida färjningen ifrån omförmälde del af Öland till Kalmar kan vara grundad, och som icke anser sig behörigt att ingå i pröfning af frågan, i hvad den rörer denna rättighet, hvars afgörande torde böra ankomma på vederbörandes lagenliga pröfning, kan väl, i anseende härtill ej tillstyrka bifallande af del utaf motionären framställda förslag; men, då hvad i detta ärende 16 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N.-o 33. •hos Utskottet förekommit, utgör giltig anledning till det antagande, att de nu varande anstalter för bestridande af trafiken emellan Oland och fasta landet icke i allt uppfylla de trafikerandes anspråk, så får Utskottet vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta anbefalla en undersökning, huruvida nu befintlige anstalter för färj ningens bestridande emellan Öland och Kalmar stad äro af beskaffenhet att uppfylla det med dem afsedda ändamål, äfvensom att Kongl. Majit, efter det en sådan undersökning blifvit hållen, behagade vidtaga de åtgärder, som af omständigheterna kunna påkallas. Stockholm den 3 Februari 1851. Ank. till Exp. Utsk. d. 5 Febr, 1851, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om förändradt sätt för uppbörd af kollektoch slamboks-medel. Riksdagsmannen af Bonde-ståndet Petter Petterson från Jönköpings län bar, uti en till Utskottet remitterad, motion erinrat om det lönlösa besvär, som tillskyndas Rotmästare eller Sexman inom landtförsamlingarnc för uppbörd af de såsom frivilliga bidrag till understöd åt kyrkobyggnads företag utgående kollekloch stam-boksmedlen. Med beräkning af 18 å 20 stamböcker årligen och att ett halft dagsverke i följd af hvar och en sådan bok åtginge för hvarje bland de i riket Allmänna Besvärsoch.
Kan det då, å andra sidan, vara rättvist och billigt, att äfven i de fall, der tull-afgift bibehålles eller åsättes, frånkänna städerna deras af ålder medgifna rätt till tolag? — visserligen icke. Det särskilda skäl för en sådan åtgärd, som Utskottet trott sig finna deri, att ifrågavarande artikel vanligen upplägges under bar himmel, och icke i någon mån ökar de kostnader, till hvilkas betäckande tolags-afgiften är afsedd, kunde endast tillerkännas afseende i det fall, att tolags-afgifterna vore afpassade efter de kostnader, som upplaget af hvarje särskild artikel förorsakade städerna; men detta är icke förhållandet. Till undvikande af ett sådant minutiöst reglementerande, är tolagen bestämd till viss procent af varuvärdet eller tull-afgiften, utan hänseende till den större eller mindre kostnad, särskilda varors upplag må förorsaka. För de allraflesta exportartiklar, såsom jordbrukets och förädlings-näringarnes produkter, hvilka nu åtnjuta tullfrihet, eger tolag följaktligen icke rum; och man må likväl icke förneka, att dessa varors upplag förorsaka städerna kostnader. Hvad särskildt angår artikeln Plankor och Bräder, så bör dessutom här anmärkas, att intilldess denna artikel blef af en åtminstone deruti upplyst representation från inoch utförsels-tull befriad, erlades ock derför tolag. När man nu återgått i det ena hänseendet, sä bjuder både rättvisa och konseqvens återgång jemväl i det andra. Jag hemställer således vördsamt att Rikets Ständer mätte ogilla Utskottets ifrågavarande utlåtande." Uti denna reservation hafva Herrar C. G. Åsbrink, J. Malmborg, L. A. Peterson, S. Trägärdh, Fr. Leopold Nggren och S. Hagman instämt. Stockholm. Tryckt hos A. Cedergren. 1854. BevillningsUtskottets Memorial, M 27. 1 M 27. Ank. till Exp.-Utsk. ilen 31 Aug. 1854, kl. 11 f. m.
Blott några få ord växlade de med hvarandra, rädda att förråda sig och osäkra på sig själfva; men hon visste, att hans ögon följde henne, hvar hon gick eller stod, och lämnade han blott rummet för ett ögonblick, saknade hon honom. Hon talade mera och lifligare, än hon brukade, kinderna brunno, men händerna voro iskalla, och i ögonen låg en glöd, som hon var medveten om, utan att kunna dämpa. Hon var vacker som fordom och visste det! Han hade blifvit gammal. Håret var alldeles hvitt och gestalten böjd, men det var samma varma glans i ögonen, samma vackra panna och uttrycksfulla, intelligenta drag, som hon älskat så högt. Hon önskade, att festen aldrig skulle taga slut, ty hon kunde ej se sig mätt på honom, och ändock var det en pina att råka honom efter så många år — veta, att de aldrig skulle träffas mera — och kanske skiljas, utan att säga hvarandra ett enda vänligt ord. Båda voro lika angelägna att uppfylla alla sällskapslifvets kraf; men medan de talade och svarade, skämtade och logo samt syntes intresserade af det obetydligaste ord eller 68 den obetydligaste personlighet — sågo och hörde de i själfva verket endast hvarandra — samt tänkte endast på att få utbyta några förtroliga ord, långt från denna svärm af likgiltiga människor, som plågade dem. — » År det nödvändigt att åka den lilla biten till hotellet? » frågade han och lade smeksamt pälskappan öfver hennes axlar. Hon förstod honom. » Jag kan skicka bort rain vagn. » I samma ögonblick kom det för henne, att han kanske skulle finna henne för intresserad — och det ville hon ej. » Jag brukar ofta gå till fots efter sådana här festligheter, » tilllade hon urskuldande. Han smålog och böjde sig ner för att hjälpa henne på med pälskängorna, som han tagit från den bugande betjänten. Hon ordnade släpet och lade det öfver armen. » Ändtligen! » tänkte båda, då den friska, kalla luften slog emot dem. Men hvilken öfverraskning! Marken var betäckt med ett tunt lager af bländande snö, och mjuka flingor föllo tätt och sakta ned öfver dem.