Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De Inventarieförteckningar, som årligen hafva åtföljt Kvrkoräkningarne, upptaga alla de böcker sorn Kyrkorna äga, och uti kassa» har icke kontant innestått utöfver hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Instruktion den 12 April 1815, § 16, medgifver , och de fall , som härifrån gjort undantag, hafva varn föranledde genom af behofvet påkallade, tillämnade, beslutade och af höga vederbörande medgifna reparationer. Angående Räkenskaperna för 8st Pseders Klosters odb Nöbbelöfs Kyrkor. De anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer vid sista Stats-Revision gjort vid Landtkyrkornas Räkenskaper i Skåne, Udland, Blekinge oell Bohus Län, träffa, ingendera, S: Pahlers Klosters och Nöbbelöfs Kyrkors Räkenskaper för den tid undertecknad, Kyrkoherde, varit dessa Kyrkors Syssloman, det vill säga från den i Maj j836. Hurudant förhållandet tillförene varit , anser jag mig icke ens behöfva känna , än mindre redovisa. Det i kyrkokassan qvarJiggande kontanta belopp har intet år Öf▼ersligit den summa, som iB:de punkten af Kongl. Kyrkoinstruktionen af den 12 April 1815 bestämmer, med mindre anledningen dertill också varit i Räkenskaperna afgifven. Oftare har kassabehållmngen vida understigit minimum af det som får innestå, hvilket här , utan mehn för Kyrkorna, kunnat ske, då ur Sparbanken i Lund, der smärre summor, då de icke kunnat säkert utlånas, blivit mot ränta insatta, dessa hvarje vecka varit att i små poster, efter behof, återfå. Inventarieförteckning öfver Kyrkornas tillhörigheter och böcker har alltid åtföljt dessa Kyrkors Räkenskaper, mig veterligen , saknas å Förteckningen intet, som vidKyrkorna finnes eller behöfver finnas.
Således skulle jag tro, att man icke bör föreställa sig en sådan orimlighet som den, att ett RiksStånd inom sig inskränker representationsrätten, så som Hr Tham förutsatt. Jag vet nogsamt, att man ex ob - Den 14 Juni e. m. 103 surdo kan bevisa riktigheten eller oriktiglielen af en sals, men jag vet äfven, att vissa modifikationer kunna ske, och jag är säker att de icke uteblifva i detta beslut, sorn inom ett helt RiksStand varda fattade i afseende på de ordningar, hvarefter det skall verka. Hvad Frih. Rehbinders anförande beträffar, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att, efter nu gällande hevillnings-förordn., arrendatorer i denna deras egenskap, icke erlägga någon bevillning till Staten. Således huru mycket också arrendatorn må hafva nedlagt uti inventarier för egendomens skötsel, skördar Slaten af honom icke någon skatt, utan jordegaren betalar bevillningen såvida icke i kontraktet arrendatorn åtagit sig betalningsskyldigheten, men denna förbindelse kan, enl. min åsigt, icke föranleda till någon rättighet för arrandalorp att härstädes som representant uppträda. Gr. Lagerbjelke, Gust.: En värd talare har redan fästat uppmärksamheten derpå, att en representationsförändring kan träda i verksamhet först vid riksdagen efter den, då denna förändring blifvit beslutad; hvaremot den af Frih. Palmstjerna föreslagna förändring kommer i händelse den bifalles, att lända till efterrättelse redan vid nästa riksdag. Det är således gifvet, såvida att denna förändring är nyttig, denna nytta kommmer till godo jemväl vid öfverläggningen om det hvilande representationsförslaget. Man har sagt, alt grannlagenheten mot de öfriga Stånden, hindrade R. o. Ad. att företaga en förändring med siri representationsrätt, äfven om R. o. Ad. egde en sådan rättighet. Jag hemställer, huruvida grannlagenheten mot de öfriga Stånden förbises, om R. o. Ad. för sin sjelfskrifvenhet fästade såsom vilkor någon viss förmögenhet eller vissa egenskaper, såsom embelsmanna-erfarenhet eller högre lärdom m. m.
Hennes make, som är hennes allt, hade i Neapel varit utsatt för ett afskyvärdt attentat, och häftigt uppskakad häraf hade hon först dragit sig tillbaka till Monza; därifrån hade hon begifvit sig till det lugna Venedig, hvars tjusande melankoli alltid behagat henne. Hon gick nu in i butiken och köpte målningen och gaf tillika butikägaren i uppdrag att låta aptera den till solfjäder. Därjämte bad hon att få veta namnet på målarinnan, och påföljande morgon lät hon kalla Concetta till sig. Med sitt älskvärda och vänliga sätt lycRedigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. Jag är en filosof af äkta halt, Beständigt böjd för djupa reflektioner. Ändå, gu ' nås, beskylles jag helt kallt För ytlighet af tanklösa personer. Jag på min blanka sköld bär som devs Ett » känn dig själf » I Det vet ju hela världen; Men ändå får jag höra den sottis, Att jag ett redskap endast är åt flärden. Nå ja, jag vet alt jag är illa tåld, Ty sanning blott jag säga kan åt alla! Och hvarje sanningshärold, käck och båld, Skall gifvetvis i mångas onåd falla. Den mänskliga naturen är så svag — Man endast komplimanger önskar höra. Men smickre hvem som vill, ej smickrar jag, Hur söta miner än man månde göra. Jag alltid ansett som en hederssak Att säga folk min mening rakt i synen; Och därför just man talar på min bak Och åt min uppgift rynkar ögonbrynen. Dock: många kan jag rättvis hyllning ge, Och de mig äfven i sin tur beundra. Mitt värde måste ju enhvar väl.se, kades drottningen snart öfvervinna den unga flickans försagdhet och blyghet. Och då hon sedan uppmanade Concetta att redogöra för sina lefnadsförbållanden och sina konstnärliga sträfvanden, anförtrodde denna henne alla sina bekymmer. Och nu blef det för Concetta med ens slut på all nöd och allt själslidande. » O, nej! O, nej! » utropade drottningen. Hon skulle icke behöfva lämna sitt sköna Venedig, och hon skulle icke gifta sig med nå- gon annan än den hon älskade.
Vid den i början af år 1849, jemlikt föreskriften i 8 §. af reglementet för Manufakturdiskonten, verkställda fördelning af fondens tillgångar, antogs dess säkra fordringar tillika med behållningen i Rikets Ständers Bank, jemte den, enligt Rikets åren 1S47 och 1848 församlade Ständers beslut, erhållna tillökning i kreditivet på Banken, äfvensom inflytande intressemedel, under äret uppgå till sammanräknade 2,657,573 ll.dr 36 sk. 8 rst., och sedan derifrån afdragits räntan ä hela kreditivsumman, förvaltningskostnader, ersättning till Riksgäldskontoret för årsanslaget till Teknologiska institutet, samt den till förlagslån anslagna årliga summa af 500,000 Hulr, så beräknades återstående tillgångar för alla till lan i vanlig diskontväg berättigade idkare kunna uppskattas till 1,985,983 R:dr 13 sk. 1 rst. J)å häraf ytterligare afsattes 167,385 R:dr 32 sk. 6 rst., i och för den särskilda lånerätt, som tillkommer manufakturister i Eskilstuna fristad och deras förläggare, utgjorde behållna tillgången för dett allmänna länerätten 1,818,597 R:dr 28 sk. 7 rst. Denna summa fördelad, enligt stadgade grunder, medgaf en lånerättsprocent under året förde till första klassen hörande fabriksidkare af l6jj procent, för 2:dra klassens idkare af 12.1 procent och för 3:dje klassens af 8jprocent af 1848 års tillverkningsvärde, eller lör l:sta klassen 2>, för 2:dra klassen 1£ och för 3:dje klassen 1 tV procent iner, än lånerättsprocenten nästföregående året utgjorde. I öfverensstämmelse härmed, belöpte sig på lista klassens idkare en sammanräknad lånesumma af 1,416,825 R:dr, pa 2:dra klassens 168,191 R dr och på 3:dje klassens 235,722 R:dr.
dein Kopf will ich bedeeken », hållas mössorna i tur och ordning sväfvande på värjspetsen, kröna sedan ett ögonblick de båda spetsarena, hvilka därunder med flata klingan vänskapligt dunka hvarandra i hufvudet, och öfverlämnas slutligen af präsiderna till sina respektive ägare. Till slut bilda alla, med armarna kring hvarandras lif, en sammanhängande kedja, medan präsiderna åter korsa värjorna och sången klingar: » So länge wir uns kennen, woll ' n wir uns Bruder nennenl » Till den officiella delen af kommersprogrammet hör äfven &gt;das Semesterreiben », hvilket består däri att skålar — för det tyska kåratudentskapet, för ordföranden, för den gamle kårstudenten furst Bismarck o. s. v. — utbringas af representanter för de respektive akademiska åldersgrupperna, hvarvid » die alten Semester », d. v. s. de lärdomsveteraner, som upplefvat de flesta semestrarna, från deras första akademiska räknadt, hälsas med jubel. Nu då » die fröhliche Fidelität » lik cigarrettröken stod som högst i taket, fann jag — med särskild hänsyn till fortskaffningsmedlen — det vara tid » att tänka på refrängen » och bröt upp från det glada laget, öfverlämnande åt » die Eitter von der Gemutlichkeit », som studenterna kallas i en af sina burschikos-visor, alt ändå längre in på småtimmarna söka sig vägen hem till fots. Men portiern fick sig en välförtjänt skrapa i förbifarten. " VTASATEATERN har ånyo fått en succéspjäs ge• nom upptagandet af den gamle Offenbachiaden » Orfeus i underjorden&gt;, som i dubbel mening går med glans öfver tiljorna. Som det var att vänta, är fru Meissner en fager och charmant Eurydice och hr Strömbergs Orfeus en drastisk gammal gubbstut, som af allt att döma bredvid sin professur i violinspelning synes vara stamfader till brackorna i toddyrummet på Grönköpings gästgifvaregård.
Förkortande af tiden för Riksdagarne, angående: B. VIII. 91, 166, A. 166. Förkortning af den tid, hvarå Kronans egendomar utarrenderas, angående: III. 12, B12; B VI. 87, 430, A. 430; E. VII. 226. Förlag, angående förändrad lagstiftning derom, dels ock om rätt till underpant i lös egendom i allmänhet: B. VII. 350; VIII. 8, 129, Å. 132; U. X. 160, 218, 244, A. 244; E. XI. 315. Förlags-rätten till original-arbeten i bildande konst af inhemska artister, angående nedsättande af en Komité för utarbetande of lagförslag rörande —; motion af Herr Emil von Qvanten: se Motioner. Förliknings-domstolar, angående inrättande deraf; motion af Herr Johan Mauritz Palmcrantz: se Motioner. Förluster, uppkomna genom hagelskador, angående bildande af föreningar för ersättande af —: B. VII. 5, 140, A. 140- Förlängning, Riksdagens, angående Rikets Ständers underdåniga skrifvelse rörande: III. 120, E. 152- — —, Kongl. Maj:ts Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående: lil. 272. —, angående begärd sådan i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid: IV, 516; R. V. 11; B. VIII. 90, 165, 219, A. 219. E. 352. Förmyndare-befattning, angående utfärdande af vissa föreskrifter till beredande af säkrare kontroll derå, huruvida någon innehar sådan befattning eller icke: B XI. 289, 313, A. 313 Förmyndare-kammare, angående inrättande deraf i länen; motion af Hans Excellens Herr Grefve Carl Axel Löwenhjelm: se Motioner.
Af åtta cavalleri-corpser i det fattiga Sverige, hafva vi t. ex. icke mindre än fem, som bära den dyra husareller rättare Ungerska national-coslume, nemi. Lifgardet lill häst, Lif’-reg:ts Husarcorps, Smålands Husar-regte, Skånska Husarregttet, samt Kronprinsens Husar-reg:te; och det är temmeligen svårt att fatta, hvilken olägenhet som skulle blifva en följd af en förändring af denna uniform lill en enkel, sådan t. ex. som den , hvilken bäres af Skånska Dragon-regdet, den der tillika är utmärkt smakfull och sammansatt af de nationella biå och gula färgerna. Uti åtskilliga armeer inom Europas monarkiska stater lärer en till enhet och besparingledande reglering af cavallen vapnen och uniformerna blifvit vidtagen; och det torde således ej kunna anses alltför mycket radiealt och revolutionärt, då jag föreslår: alt R. St. hos K. M. i tind. anhålla att, elter fastställd återstående slitningstid för de nuvar. dyrare equiperingarna, ofvannämnda cavalleri-corpser måtte erhålla samma enkla beklädnad, som nuvar. Skånska Dragon-reg:tet. 4. En anomali i tull-lagstiftningen är utan tvifvel undanlaget af skyldigheten alt erlägga vanlig tull för hofvet och den diplomatiska corpsen. Om det än måmedgifvas, attén reciprocitet till viss del måste äga rum för härvar. utländska missioner, så har åtminstone hofvets rätt till tullfrihet intet skäl för sig. Och då i öfrigt missbruk och underslef vid tillämpningen af ifrågavar. undantagslag lätteligen kunna äga rum, har jag ansett mig, genom särskild motion, till H. Bevilln.Utsk:s uppmärksamhet vid redactionen af ny tulltaxa böra föreslå : 1:0 att de K. personernes rättighet att tullfritt införa utländska varor må upphöra ; a:o att de utländska missionerna icke må vara berättigade - Den 7 Mar» e. m. a33 gade till befrielse från tull för utländska varor utöfver ett välde al högst 10,000 rtdr b:co årligen för hvarje mission.
Jag bör härvid icke förtiga, det jag gjort mig närmare underrättad om statsverkets blifvande behof, och att jag dervid inhemtat, att, med de nu ifrågavarande bevillningstitlarnes beräkning, så lågt Utskottet föreslagit, en brist uppkommer, som icke kan fyllas utan förhöjning af allmänna bevillningen. När nu detta kan undvikas genom antagande af den större sannolikheten, att bränvinsbränningen skall betydligt öfverstiga kalkylerade beloppet, och någon den ringaste fara icke kan uppstå deraf att möjligen ett eller annat 1,000 eller till och med 10,000:tals riksdalers brist å någon bevillningstitel uppkommer, men förhöjning af allmänna bevillningen nu, då krigsrustningsomkostnaderna äfven skola af det i sanning fattiga folket ersättas, otvifvelaktig! skulle hos nationen uppväcka allmänt missnöje med Rikets Ständers hushållning, hemställer jag vördsamt, att husbehofbrännerimedlen måtte beräknas till fullt 700,000 r:dr årligen. » Häruti instämde herrar Muréen och Sjöstedt samt Efraim Larsson från Elfsborgs län. Dessutom hafva herr friherre Adelsvärd samt herrar Tham, Elgenstjerna, Törnebladh och Tauson reserverat sig emot förslaget att beräkna tullmedlen till högre belopp än 4,000,000 r:dr; samt herr Aminoff och komministrarne Janzon och Schagerberg emot husbehofsbränningsmedlens beräknande till lägre belopp än 700,000 r:dr. / lätt. A. TABELL, utvisande de af Rikets Högloft. Ständer beslutade förändringar uti nu gällande lin porttullbestämmelser, jemte det i följd deraf beräknade resultat. Varubenämning samt qvantitet för tullberäkningen. Nedsättning Förhöjning å qvantiteten för tullberäkningcn. uti årliga tullinkomsten efter medium af 1846 —1847 årens import. å qvantiteten för tullberäkningen. uti årliga tullinkomsten efter medium af 1846 —1847 arens import.
Mörners förslag, som med ja besvarades. 5:te punkten. Frih. Klinckowström: En naturlig följd af R. o. Ad:ns nyss fattade beslut i afseende å Stats-Utsk:ts Betänk. N:o 75 är att äfven denna punkt bör återremitteras, och får jag derföre hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. i sådan syftning. Ofverläggningen ansågs härmed slutad och punkten återremitterades. Gr. Mörner: Äfven denna punkt torde böra åter remitteras, då något beslut om de båda kamrarnes kanslilokaler ännu icke är fattadt. Frih. Klinckowström: Jag vågar i detta fall hysa en motsatt mening mot den siste värde talarens. Hvar helst de nya hamrarne än blifva inhysta, är det väl gifvet att de alltid erhålla två rum och att de behöfva hafva tillgång till åtskilliga författnings-samlingar. Vid sådant förhållande lär denna punkt vara alldeles oberoende af något beslut om lokals apterande för nya representationen, och anhåller jag derföre om bifall till densamma. Gr. Mörner: Jag afstår gerna från mitt yrkande om återremiss. Ofverläggningen ansågs härmed slutad och punkten bifölls. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ts den 5 och 7 dennes bordlagda Utlåt. N:o 77, i ani. af K. M:ts till 214 Dea 9 Maj e. m. R. St:r aflåtna Nåd. Skrifvelse, i fråga om upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen. Föredrogs ånyo och bifölls sammansatta Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts d. 5 och 7 dennes bordlagda Betänk. N:o 2, i ani. af väckt motion om åtgärder i afseende på tillämpningen af vissa stadganden an g: de landväga varuförseln mellan Sverige och Norge. Föredrogos ånyo och biföllos sammansatta Lag-samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 5 och 7 dennes bordlagda Betanien:
tilltalade de första gången mellan fröken Hedvig Snoilsky, dotter till skalden och hans grefvinna i första giftet, född Piper, samt löjtnanten vid Skånska husarregementet friherre Axel Gyllenstierna af Lundholm. tidning Elna frågan utvecklat insändarinnornas F r å g a n om slöjdundervisning för flickor var i lördags polemiken » Böra barn lyda? » uppkastat och Köbenhavn till Bournemouth. För ord angående användas och marginal lemnas. Namn och adress torde alltid noga anglfvas, och kan fullkomlig diskretion från redaktionens sida påräknas. vacker den ålderstigna Aflidne mamsell Johanna Öhrn i Helsingborg har till olika stiftelser och välgörande ändamål donerat mer än 2 5, 0 0 0 kr. städes, det a f egendomlig i förra fruntimmer s. pensionärerna, tillfälle fest siste k. månaden firades vid Surbrunnsgatan härPauvre fröken art i h e m m e t för Honteux. Bolander, hade att för 13:de gången i sitt lif En af nämligen fira sin Hon Pesten af hölls i den s. k. direktionssalen, som af styrelsen vänligt upplåtit * och rikligt upplysts. Och det åldriga festföremålet hedrades af ledamöter af styrelsen, ett stort antal af sina medpensionärer samt slägtingar och vänner. Efter rikligt intagna förfriskningar skildes man vid niotiden. — Denna inrättning kunde kräfva sitt särskilda beskrifvande kapitel, men troligen minnes du ännu, sedan den nya hufvudbyggnaden invigdes — det är nu ett par år sedan — beskrifningarna på den gedigna och i minsta detalj genomförda komfort, hvarmed detta hem för fattiga gamla af den enskilda välgörenheten och menniskokärleken blifvit inredt. De gamla, som här funnit en fristad, äro sådana, som antingen en gång sett bättre dagar, men sedan drabbats af sorg, bekymmer och sjukdom, eller sådana som hela sitt lif kämpat hårdt mot fattigdom och försakelser. Huru innerligt gerna unna vi icke alla dessa den sorgfrihet denna vänliga fristad har att skänka dem på gamla dagar!
Deremot kunna markegångspriserna, enligt Landsh.-Emb. ull Westernorrlands län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Westernorrlands län. Understöd Trädgårdsodling. Boskapsskötsel. markegångstaxans afdelning Litt. A, antagas någorlunda uttrycka handelspriserne för löpande årets skörd. Enligt denna taxa hafva nedanstående priser, tab. Litt. A, af Riksståndens Deputerade blifvit satta å en tunna. Orsaken till vexlingarne i dessa priser har naturligtvis varit skördens större eller mindre ymnighet, mer eller mindre goda beskaffenhet. Under qvinqvenniet, såväl som under många år förut, har ingen allmännare missväxt, icke heller andra allmänna olyckor, hemsökt landet. Partielt hafva dock sådana inträffat, i följd af hvilka understöd måst sökas. Sålunda har, på Konungens Befallningshafvandes underdåniga hemställan, Kongl. Maj:t uti Nådig skrifvelse af den 30 Januari 1857 beviljat 5,000 R:dr Banko såsom räntefritt lån, att af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fördelas emellan de af missväxten hemsökta socknarne i länet, med gemensam ansvarighet af hvarje sockens innevånare för medlens återbetalning med en tredjedel årligen inom den 1 November 1857, 1858 och 1859; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder beviljade 1,000 R:dr Banko, utan återbetalningsskyldighet, att komma sådana behöfvande inom nämnde socknar tillgodo, som ej voro i tillfälle att sjelfve förskaffa sig arbete, eller i stånd att medlen af egna tillgångar återbetala; dock under vilkor, att dessa medel företrädesvis skulle användas för att åt fattiga och arbetslösa personer bereda sysselsättning och möjlighet att, genom egen verksamhet bidraga till sitt uppehälle.
Hvall äter angår Stuteriet; så, emedan Corninitierades Berättelser jämte dervid fogade Upgifter äfven Stuteriets tillstånd uplysa, att under de förflutne åren, det derutaf påräknade årliga antal af 15 Hästar, som till de Kongl. Hofsta lien borde praeste.räs, icke erhållits, och att derr öfriga försäljningen bestått af till större delen gamla eller for oduglighet casserade Hä. star, sorn altså leni nät err så ringa Inkomst, att afkastningen under desse åren, per medium, StatsUtsiottets Betänkanden. 563 bndast upgått till 52,381 R:d, samt ordsakati härtill igenfinnes uti en sä ovanlig afgäng pä både äldre hästar och fohl, att under loppet af ett enda år icke mindre än 39 stycken störtat, hvilket vid en Inrättning med tillräcklige och tjenlige samt i god ordning brägte tillgångar och köstsämrtia anstalter förekorrimer ötfäntadfc och synes påkalla en närmare omvårdnad och tillsyn af Stuteriets skötsel och förvaltning; lära förthy Riksens Högloft. Ständer finna nödigt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla ätt den åtgärd kunde blifva i Nåder vidtagen, hvarigenom Inrättningen så handhafves, att dess ändamål må varda upfyldt, samt att den Controll härå, söm Riksens Ständer uti deras ofvänberörde underdåniga skrifvelse af den 3 Julii 18-12 begärt medelst 2me besigtningär årligen; till utrönande af förhållandet, måtte i Nåder anbefallas och åt kunnige samt erfarne män updragas, hvilka deröfver underdånig Rerättelsi® till Kongl. Majit afgifva. I öfrigt, och som Regleringen af StuteriInrättningens Organisation samt underhållsoch jLiönings-Stater redan ar 1812 blifvit gillad® Och faststtälde, hvarvid Riksens Ständer, i enlighet med deras första beslöt, angående dispdsitiondn af Strömsholms och Kongsöhrs
Aro åter rösterna så delade mellan liera, att sådan pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny omröstning med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom blifvit af de flesta kallad o. s. v. Skulle, sedan alla omröstningarna sålunda försiggått, likväl ingen hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid den första omröstningen blifvit satte i fråga; skolande den, som erhållit de flesta rösterna, anses behörigen vald. Valmännen böra vid samma tillfälle, då Justitie-Ombudsman utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, för att honom efterträda, ifall han, innan nästa Lagtima Riksdag anställt nytt val af Justitie-Ombudsman, skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad. 1 händelse Justitie-Ombudsmannen, under det Riksdag är församlad, afsäger sig förtroendet, eller med döden afgår, insätter Riksdagen genast i embetet den man, som blifvit till hans efterträdare utsedd. Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet eller i Justitie-Ombudsmansembetet insättas eller med döden afgå, utväljes på ofvan stadgade sätt en annan behörig man i hans ställe. Inträffar något af dessa fall mellan Riksdagarna, skall Riksdagens rätt härutinnan genom dess Fullmäktige i Ranken och Riksgäldskontoret utöfvas. § 69.
Jag tror ej förhållandet vara sådant, att dessa Embetsmål! hafva större löner, för det de åro tillförordnade, utan deras ordinarie lön fördelas i ställetpå deras lönlöse kamrater. Ville man anslå löner, för att såmedelst uttrycka en för öfrigt stum önskan, att få StatsSecreterareEmbetena besatta med ordinarier, så anser jag det vara C>å mycket mera öfverflödigt, som denna grund till motionen inflyter uti våra Protocoller, utapt att den bifalles, och som frågan om tillsättandet af ordinarie embetsmin år något, sora förstås af sig sjelft, efter embetena stå på Stat. Förordnandet år blott undantag från regeln., uti hvilken råtta meningen ligger. Detta skål synes följagteligen icke böra blifva grund till Betänkandets godkännande. Herr Grefven och LandtMarJkalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja peli Nej. 378 Den 30 Augusti e, m. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde Utlåtande. Ropades starka Ja, jemte några Nej. Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Utlåtanden : Från Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Af den 523 dennes: N:o 435. I anledning af väckte motioner, om nyhemmans anslående till hjelp för svaga Rotar m. m. Öfver väckte motioner, rörande Bytes Verket. Från Statsoch BevillningsUtJhotten: Af den 21 dennes : N:o 437. Angående en af hvarje Mantalsskrifven person, årligen intill nästa Riksdag utgående afgift, till Veneriska smittans hämmande. Från Statsoch BancoUtJkottenl Af den 23 dennes: N>o 438.