Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
RättPgångs-Balken och Kong]. Förklaringen den 1 5 Oktober 1 81 o blifvit handlande och varu-tillverkare medgifvet, behöfves icke mycken vidlyftighet. Till vilkoren för full bevisning i allmänhet hörer, icke blott alt den är i och för sig sjelf fullständig, utan äfven att den uthärdar den motbevisning, hvars företeende, å andra sidan, af lagen i de flesta fall tillätes. 17 Kap. 2 §. Rättegångs-Balken gör härifrån ett undantag. Den förutsättning, hvarpå fordringsegarens talan emot gäldenäreu grundas, h vi la r ej på ådagaläggandet af någon dennes afhandling med fordringsegaren, utan blott på befintligheten af * en anteckning i fordringsegarens egen utborgningsbok. Om denna bok icke liar synbara fel, och fordringsegaren sjelf är i besittning af den yttre oförvitlighet, som berättigar honom till utöfning af medborgerligt yrke, så fordras för bevisningens fullkomnande icke annat, än att debiteringens riktighet genom hans edgång bekräftas. Medelst denna ed gång fyll es således icke en bevisning, som i mer eller mindre mån bundit gäldenäreu till ålgärden att verkligen hafva på borgen tagit varor hos fordringsegaren, i h vilket faliden skulle hafva egenskapen af vanlig fyllnadsed, utan edgången gifver åt den på anteckningen i boken grundade förutsättningen om en sådan åtgärd kraft och verkan af ett emot svaranden bevisadt factum, li vil ket af Domaren måste såsom sådant antagas och godkännas. Enligt lagens ord och den derom gällande lagskipning, behöfver boken icke ens innehålla anteckning, om varorna blifvit lemnade till den förmente gäldenären sjelf eller till någon af hans husfolk, eller till någon annan å hans vägnar; ej eller behöfva dessa omständigheter serskild t utredas. Att den tilltalade gäldenäreu blifvit i boken för varorna debiterad, och att denna debitering vidare besannas med ed af samma person, hvars fordiingsrätt ensamt deraf beror, gör tillfyllest för gäldenärens bindande till belalningsskyldigheten.
Då det således nu åligger Utskottet, att ofver omförmälta anmärkningar afgifva utlåtande, får Utskottet, hvad den förstberörde beträffar, förklara , att enär Utskottet icke föreslagit något nytt stadgande i förrberörde ämnen , utan endast sökt ådagalägga, att med Allmänna Dagen och gällande Författningar är öfverensstämmande, det mål , som angå försummad Kronoskjuts och åsidosatt väglagnings skyldighet, för närvarande tillhöra Härads-Rätterna, på hvilken grund, och då motion derom blifvit väckt samt till Utskottets yttrande remitteradt, att ett härifrån skiljaktigt behandlingssätt af besagde mål skall vara antaget, Utskottet trott sig hafva skäl tillstyrka, att igenom utfärdande författning måtte bestämmas , att det redan stadgade förfarande med dessa ärender hör iakttagas, finnér ock Utskottet sig så mycket mindre äga anledning till förändring af berörde utlåtande, som Utskottet icke anser, det något hinder eller uppehåll vid vägalotts innehafvares tillhållande, att fullgöra deras åligganden vid de dem tilldel dta vägstyckens vidmagthållande, deraf kan uppstå, det de för underlåtenhet deraf böra vid Härads-Rätten tilltalas, sorn, enligt 25 Cap. 11 §, Byggniraga-Balken, Krono - Betjeningen är berättigad, att då väglotts.ägaren icke inom föresatt dag bättrar dess ogilda vägstycke , låta sådant för lego verkställa och att uttaga kostnaden dervid hos den tredskande. Hvad
Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, StatsUtskottets den 26 dennes e. m. på bordet lagda utlåtande, N:o 171, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående Nya Trollhättekanal-bolags-direktions underdåniga ansökning att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla Edet med tillhörande område. S. D. F öredrogs och afslogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 26 dennes e. m. på bordet lagda utlåtande, N:o 11, i anledning af väckt motion, att Hernösands domkyrka måtte komma i åtnjutande af de från stiftet utgående domkyrko-tunnor. S. D. Föredrogs och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 26 dennes e. m. på bordet lagda utlåtande, N:o 12, i anledning af väckte frågor om förändradt aflöningssätt för presterskapet samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af statsverket. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets den 26 dennes e. m. på bordet lagda utlåtanden: 344 Prof.-Utdrag den 88 Juni 1851. N:o 49, i anledning af förre gårdsegaren C. M. Petterssons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån; och N:o 50, i aidedning af enkan Gustafva Djurbergs och Bryggaren Robert Östermans ansökningar om eftergift af öfverränta å diskontlån. Från Högv. Preste-Ständet. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets memorial: N:o 41, i anledning utaf Högv.
Ridderskapet och Adeln utan alla förbehåll och af Hedervärda BondeStåndet med vilkor att bruket af Brännvin och Tobak härvid i-cke kommer i beräkning, men deremot af Högvördige PresteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet ogillad. En så beskaffad olikhet i åsigter, lär, efter Utskottets förmenande, svårligen kunna annorlunda än genom votering afgöras, och får Utskottet i sådant afseende till Riksens Höglofl. Ständers pröfning vördsamt öfverlemna följande proposition: V3I:o Den som bifaller att en Bevillnings • afgift för bruket och nyttjandet af vissa öfverflödsvaror må utgå , BevillningsUtskottet likväl förbehållet, att, sedan Bevillningssumman blifvit faststäld, få inkomma med förslag rörande det sätt och till hvilket belopp samma afgift må utgöras, skrifver Ja; den det ej vill, Nej; vinner : så kommer en Bevillnings afgift för bruket och nyttjandet af vissa öfverflödsvaror ej hädanefter att ega rum. Och får Utskottet detta allt till Riksens Högloft. Ständers upplysta granskning vördsamligen öfverlemna. Ankom den ig JuliJ 1823. Memorial, rörande siittet för kostnadernes be. stridande till Hans Kongl. Höghet Kronprinsens förmälning och verkstälda utländska resa. Cjrpnom särskilde ProtoeollsUtdrag af den 21 sistlidne Maj har Riksens Höglofl. Ständers Bevillningsutskott emottagit, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln uppdrag, att inkomma med förslag till lämpligaste sältet för utgörandet af deri gärd, som, under namn af Brölloppsgärd , bord# till 600,000 R:dr Bo utgå, till ersättande af kostnaderne för Hans Kongl. Höghet
Som likväl en del utgifter vore i förslaget högt beräk - 68 Expeditions-Utsltollets Förslag till underd. Skrifvelse, A’:o 11 B. nade, har Styrelsen ansett sig icke böra för arbetets utförande anteckna högre lånebelopp, än 100,000 R:dr. För utförande af detta företag, hvaraf 2,373 tunnland jord skulle i mer eller mindre mån hafva fördel, hafva intressenterne bildat ett bolag, hvilket, under förutsättning alt amorteringslån af Rikets Ständer komme att beviljas, beslutat att i enlighet med förenämnda förslag, verkställa arbetet; och har uti särskilda framställningar inom Riks-stånden blifvit föreslaget, alt Rikets Ständer måtte såsom lån på billiga vilkor anvisa 150,000 R:dr att utgå lill del bolag, som bildat sig för berörda sjösänknings utförande. Då genom ifrågavarande arbete betydlig jordförbättring skulle vinnas, samt företaget således synes vara förtjent att af Staten erhålla understöd, hafva Rikets Ständer, som ansett understödet böra inskränkas till det af Vägoch Vattenbyggnads-styrelsen föreslagna belopp, funnit skäligt att för sänkning af sjön Tysslingen och Svartån i Örebro län bevilja det för della arbetes utförande bildade bolag ett lån af Etthundratusen R:dr, under de vilkor, som angående andra dylika statsbidrag varda vid denna riksdag stadgade. 25:o. Hos Rikets Ständer är vordet löreslaget att, för aftappning af sjön Häslefjorden, belägen i södra delen af Sundals härad på Dalsland, måtte anslås ett belopp af 130,000 R:dr, deraf 100,000 R:dr såsom lån och 30,000 R:dr såsom anslag ulan återbetalningsskyldighet. Enligt uppgjord och af Styrelsen lör allmänna Vägoch Vattenbyggnader granskad plan skulle genom nämnde sjös sänkning 5,235 tunnland jord förbättras och göras odlingsbar; varande kostnaden lör arbetets utförande beräknad till 166,683 R:dr, deruti dock inbegripen ersättning af 61,500 R:dr till egare af vattenverk.
Arbetet — hans lifsarbete! — hade alltid framstått för hans inbillning som något fullkomligt ideellt, hvilket icke hade ringaste beröring med lifvets uppehälle och nödtorft. När han ändtligen måste besluta sig för att tömma den bittra kalken, skaffa sig brödarbete, stöttes han tillbaka. Novellsamlingen och brytningen med hemmet hade komprometterat honom för djupt; man kunde icke använda honom — och med all sin goda vilja, sin ömtåliga heder, sin arbetsförmåga, sin begåfning och sina kunskaper skulle han fått dö af svält, om icke den gamle aristokraten på Christinelund med varm hand försträckt den unge samhällsomstörtaren allt hvad han behöfde. En afton i September kom Max gående nedåt Norrmalmsgatan och skulle just vika af öfver torget då han hejdades af två ungdomar. »Hör-du-du. Tjenis!» » Hvart ska’ Rosen-prinsen ta vägen? Det var två kamrater från Upsala, ett par grönskande skott från den estetiska föreningen. Den ene var lång, gänglig och ofullgången, ett praktexemplar af ett stockholmsbarn, sedan sitt sextonde år förtrogen med alla lönliga synder. Han kallades Anjovisen derför, att det såg ut, som om det inte fans ben i honom. Den andre var liten och spenslig, gjorde intryck af en nykläckt fågelunge och bar namnet Moppe; han var 20 år och hade redan länge sysslat med en roman »ur det verkliga lifvet». Max blef glad öfver att träffa ett par menniskor; han hade så länge left ensam på sitt rum, att det i början föreföll honom helt nytt att höra sin egen röst. »Du ser nervös ut, gamle!» sade Ansjovisen med sin prononcerade Stockholms-gatdialekt. »Ja, ja — mensklighetens lifsfrågor det tar på krafterna!» »Åhja», replicerade Max. »Det vill ben till.» »I näsan ja», sade Moppe. »Du har, du.» »Vill du ha mat, prins? Jag har lofvat Moppe en festportion, och der blir väl alltid en köttbit öfver.» »Jag går med; men jag vill ta min ansjovis på eget konto.»
Utlåtandet N:o 221 bifölls. 5:te punkten i Utlåtandet l\:o 92 och den motsvarande i Utlåtandet N:o 221, hvaruti hemställes, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t, när löne-regleringar för Corpser och Embets-verk hädanefter komma i fråga, ej måtte definitivt fastställa sådana, innan Rikets Ständer blifvit i tillfälle att deröfver, i sammanhang med lönebeloppets bestämmande, sig yttra. Denna hemställan bifölls. 6:te punkten i Utlåtandet N:o 92, angående liggetidssamt nådårseller begrafningshjelps-besparingar, i hvilket afseende Utskottet, i Utlåtandet N:o 221, afgifvit ett förändradt tillstyrkande. Utlåtandet N:o 221 bifölls. 7:de punkten i Utlåtandet JN:o 92, hvarigenom Utskottet förklarat sig vilja serskildt Utlåtande meddela, i anledning af Kongl. Maj:ts hemställan om afskrifning af dels 20,974 R:dr 9 sk. 4 i:st, som å Inkomst-Titlarnes öfverskott blifvit anordnade, och dels 46,887 R:dr 41 sk. 1 r:st för utgifter, hvilka Kongl. Stats-Contoiret af under händer hafvande medel måst bestrida. Ståndet lät vid denna punkt bero. Slutmeningen å Utlåtandet, ]N:o 92, med afseende på eu af Herr Halling Väckt, der omförmäld, motion. Ståndet fann denna slutmening ej påkalla någon åtgärd. S. D. Föredrogos ånyo följande Constitutions-Utskottets memorial: N:o 18, med förslag till ändring i Regerings-Formens 4 §.
Nockeby bro numera bcfinnes i det bristfälliga skick, att vestra delen deraf oundvikligen måste oförtöfvadt ombyggas, och att å östra delen af samma bro, derest densamma vidare skall kunna begagnas, en alltför kostsam reparation erfordras, genom hvilken likväl brons bestånd endast kan för en kortare tid betryggas, har Kongl. Majit, vid sådant förhållande, ansett mest ändamålsenligt, att bron i hela dess sträckning med ens ombygges; och som kostnaden för denna ombyggnad på det sätt, att vestra delen deraf förändras till chaussée på fascinbäddar, och östra delen hufvudsakligen ersättes genom flottbro, blifvit förslagsvis beräknad: hvartill mede) på annat sätt helt och hållet saknas, finner Kongl. Majit sig nödsakad härmed föreslå, att Rikets Ständer måtto till omförmälda ändamål anvisa en jemn summa af åttatiotre tusen riksdaler banko. De till förevarande fråga hörande handlingar, ritningar och kostnadsförslag skola särskildt Rikets Ständers Stats-utskott tillställas; och Kongl. Majit förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra för vestra brodelen till och för den östra d:o Ridr 27,000: — „ 55,944: — OSCAR. C. O. Palmstjerna. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 5.] 7 Utdrag af Protokollet ofver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majd Konungen i Stats-rädel å Stockholms Slott den 16 November 1853. Närvarande: Hans Excellens, Justitise-Statsministern, Herr Grefve Sparre', Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Herr Frih. Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Jag är ej emot återremiss af Betänkandet, men anhåller, att om en sådan kommer att äga rum , dessa mine anmärkningar måtte få åtfölja densamma. Grefve von Schwerin. Fredrik Fogis* laus: Den anmärkning Friherre Anckar - j56 Den 3 Februarii e. m. swärd gjort vid det skäl StatsUtskoltet anfört för Soupeernes bibehållande på LandtMarskalksKlubben, kan jag ej annat än gilla. Det anmärkta förhållandet har i Utskottet undfallit min uppmärksamhet. Jag tillstyrker derföre återremiss af Betänkandet. Jag tror väl icke att Utskottet i sådant fall skall mycket ventilera om saken, likaså litet som förra gången; men när saken efter återremiss kommer till Ståndet tillbaka, är allt hinder undanröjdt för Ståndet alt efter eget godtfinnande besluta derom. Friherre sfnckarswärcl: Jag kan ej antaga det af Herr Tham anförda skäl för Soupeernes fortfarande å LandlMarskalksKlubben, att nemligen de öfrige StåndsKlubbarne skulle kosta mer, änLandtMarskalksKlubben, om dessa Soupeer afskaffades. Jag tror, att täflan mellan Stånden bör äga rum, icke i att öka, utan i att, så mycket som möjligt, minska Statsutgifterne. Det är på denna grund jag anser Soupeerne böra upphöra; och jag yrkar återremiss af Betänkandet, emedan, såsom Grefve von Schwerin erinrat, Ståndet, sedan återremissen blifvit af Utskottet besvarad, har full frihet att besluta dessa Soupeers bibehållande eller afskaffande. Jag har ingenting vidare att tillägga. Uppå derefter af Herr Grefven och Ordföranden gjord proposition, beslöt Rid - Den 3 Februarii e. rn. derskapet och Adeln, att, 1 anledning af de vid StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande framställde anmärkningar, återremittera detsamma till Utskottet.
En kontrolloch revisions-ajdelning, som Ivar alt besörja ali behöflig kontroll och moträkning samt förrätta granskningen, af fullt färdig räkenskap; samt n:o En bokslutsoch ekonomi-afdelning, som det tillhör att upprätta bankens general-hufvudbok, och handhafva ekonomien inom verket; b varförutan ett fiskals-kontor besörjer dels den inre polisen, dels de yttre exekutiva och öfriga rättegångsärenden. Hvardera af ofvanberörda sju afdelningar står under en af fullmäktige omedelbart tillsatt chef; och desse chefer bilda bankens understyrelse , sorn' utöfvar den egentliga och dagliga förvaltningen af banko-verket på.det bela. Enligt det ingifna förslaget skulle, med borttagande af under-styrelsen och bibehållande af fiskals-kontoret oförändradt, de ärenden, ”hvilka nu förvaltas af ofvanupprältnade 7 afdelningar, fördelas emellan 3:ne afdelningar, jemte ett serskildt under öfver-slyrelsen direkt lydande general-bokslutsoch revisions-kontor. De 3tne afdelningarne komrrve att, hvar för sig forsedde med serskilda styrelser, benämnas hufvudajdelning, depositions-af delning och Ktne-af delning. Hufvudafdelningen, med derunder lydande 3:ne kontor, nemligen: hujvudkassa-kontor, sedel-kontor samt statoch ekonomi-kontor, borde handlägga en del af de ärenden, hvilka nu tillhöra kassa-afde/ningen, lime-ajdelningen samt bokslutsoch ekonomi-af delningen jemte alla till det nuva.- raade sadel-kontoret hänförde bestyr. Banko-V Isko! tets Memorial, IS:o 54. Depositions-afdelningen, ned raknings-kori t or och kassa-kontor, skulle utöfva en del al kassa-aj delningens sami, jemle andra, alla depositions-afdelningens göromål. Låne-afdelningen, med biträde af ett fastighets-läne-kontor, eli pantlåne-kontor samt ett låne-bokslnts-kontor, skulle handlägga låne-af delningen tillkommande ärenden samt en del ai bokslutsoch ekonomi-af delningens m. fl.
St. icke varit i tillfälle att förvissa sig” — jag säger icke längre sedan än vid 1840 års riksdag, hemtade en ledamot inom detta lius anledn. af förenämnde betänk., att skriftligen, således på förhand begrnndadt, påstå: ”att en omfattande plan för or”ganisalionen af Sveriges försvarsverk, d. v. s. stridskraf”ternes ordnande i qvantitalift och qvalitatift förhållande till ”rikets behof och tillgångar, börjat ända Jrån 1810 och suc”cessift utvecklats ända till denna dag.’1’’ Visserligen skulle det kunna tyckas, att jag fäst allt för mycken vigt vid förenämnde af enskild man gjorda påstående, då jag här uplagit detsamma till utgångspunkt för den granskning af de för 4:de hufvudtitm begärde anslag, jag här vill afgifva, men jag är i delta afseende af en alldeles motsatt tanke, på den grund, att den som så yttrade sig år 1840, nu står i spetsen för Landtförsvarets angelägenheter, och, om man får dömma af innehållet af sednaste K. propos. om Statsverkets tillstånd och behof, fortfarande eger samma åsigter i ämnet han då yttrade. Af denna anledn. är det som jag icke allenast uptagit det åberopade påslåendet, utan äfven vill underkasta det den mest noggranna och rättvisa pröfning, för att derefter lemna hvar och en öppet, att afgöra, dels hvad tillförlit detsamma förtjenar, dels hvad afseende, som bör fästas vid de nu begärda anslagen för 4:de hufvudtitm.
Boningsrum förStallbetjening. — 133 — Kongl. Hof-Bageriet - » 13,333: i G. — Hela egendomen fir lill enskild person uthyrd af Riks-Marskul ks - Em betet, som derför uppbär hyresbeloppet. lili Kwugsliölssis Församling» Carol inska MedicoKirurgisk a-Institutets egendom . » 44,833-: 16. — Carolinska Institutet. Boställen för Professor von Döbeln, enlig# Kongl. Brefvet den 21 Februari 1.829» JMrnätma Garnisons-Sjuk - huset » » 149,916:32. — Sjukhus-Inrättningen» Boställe fälöf ver-Fält-Läkar en, 2te Läkare, Ko (Em issa lien,. Skrifvare,. Betjening» lili FaÖKgåriSsSaKdis Församl! itgv Ko ngl. Lij-Gardets till Häst Kasern ... 90,000: Begagnas af Regementet.. Cholera-Sjukhuset Begagnas för närvarande lill matinrättning för Artilleriet. De byggnader, hvilka i Öfrigt äro ställda under Kongl. Öfver-Intendesits-Em betets vård, utgöras af: 1:0 Tvättstugan under Norrbro, som begagnas för II, M. Konungens tvätt. 2:0 Husgeråds-Kammarens Magasin å Skeppsholmen, som använHes till förvarande af Kongl. Slottet tillhörande möbler. 3:o Kronans Materialbod å Riddarholmen, hvaruti materialier och instrumentalier för de publika byggnaderna äro förvarade. 4:o Quaierne omkring Riddarholmen, 134 5:o Konung Guslaf II Adolfs Staty. G:o Konung Carl X lilis Staty. «7:0 Obelisken å Slottsbacken. Anmärkning: De här ofvan uppgifna värden äro utförda enligt dem, hvartill Kronans hus och byggnader i Hufvudstaden, i afseende på brandvakts-, lyshåIlningsoch faltighus-afgifternas bestämmande, uppskattades af dea, genom Kong).
Utskottet får j anledning häraf vördsamligen xspplysa, att Kongl. Maj:t, genom Dess Landtbruk sA ka demi, redan behagat föranstalta derom, att hvarje Läns Hushållningssällskap, dels; redan af sådana modeller erhållit ett exemplar, dels kommer att erhålla dem, så fort de hinna förfärdigas, och att Hus hålin in gs Säl U skaperne blifvit anmodade inrätta verkstäder, för att till Länens behof låta förfärdiga nödi-, ga redskaper efter dessa modeller, och tilli lindrigare pris, än i hufvudstaden är möjeligtj beroende det således dessutorppå hvarje Hus-. hållningsSällskaps eget nit och åtgärd, att, intill dess sådana Verkstäder hinna fullkomnas, inrätta sin Modelkammare, och befordra de försända redskapernas kringspridande på ett, <erpot Länens olika localer och innevånarnes; beqvämlighet motsvarande sätt, utan atU nå-, gra allmänt gällande föreskrifter i detta falk böra, eller lämpligen kunna vidtagas. Och då således, i Utskottets tanka, tillräckliga åtgärder till vinnande af det, i Memorialet åsyftade, ändamål, synas vara redan vidtagne, finner Utskottet icke anledning, att, rörande detta ärende, något vidare tillstyrka eller föreslå. Dock varder detta Riksens Högloft. Ständers eget ompröfvande vördsamligen öf~ yerlemnadt. Beit, och Ekon. Tjuk, Eetänkanäcn. 5-35 N:r 34. Besvärs-och EhonomiUtskottets utlåtande ian' ledning af väckt fråga om utfärdandet af en förordning' rörande Vattenverks Ägares åliggande.
Den mening, som härvid segrar, bestämmer hvilket förslag, som skall tagas till grund, hvarefter man blir i tillfälle, att diskutera detsamma §:vis, hvarigenom den fullkomligaste redighet i diskussionen vinnes, men så blir icke händelsen, när en talar om ett förslag och en annan om ett annat och man sedermera under allt detta korsar hvarandra med vederläggningar af framställda åsigter. Jag önskar att man så må gå tillväga, som jag nu tagit mig friheten yrka, icke för alt förstöra den grundval, som R. o. Ad:s majoritet behagar lägga för representationens ombyggnad, utan för att först blifva i tillfälle i min mån verka för antagande af den bästa grunden, och sedan, hvilken grund än må antagas, derpå få den bäst passande byggnad upförd. Hr Lagerhjelm: I händelse man skulle välja den method, Gr. Hamilton föreslagit, anhåller jag att fä veta, till hvilken § förslagets motiver skola hänföras, eller, om någon talare önskar yttra sig ang:dé ingressen och de deri uttalade principer, vid hvilken § skall della ske? Det synes mig således nödvändigt, att diskussionen lemnäs fullkomligt fri. Jag vill blott ur det rationella af en diskussion i allmänhet betrakta saken, och då måste man väl medgifva, att detta lagförslag icke är så upställtd, att den ena §:n kan precist skiljas från den andra, så alt man kan antaga den andre, men icke den första o. s. v. Jag medgifver likväl, att när man kommer derhän, att R. o. Ad. skall besluta sig för en gemensam tanke, måste förslaget §vis genomgås, och lemnäs derförinnan diskussionen fullkomligen fri, har jag intet emot ett sådant sätt att falla en gemensam tanke, hvilken Ståndet måste fatta. Hr Tersmeden, Nils: Jag kan icke biträda Frih. Raabs åsigt, att R. o. Ad. bör granska grunderne för della förslag eller med andra ord i allmänhet diskutera de principer, hvilka skola läggas till grund för den förändring R. o. Ad. önskar i dess representationssätt. Jag skulle tro att R. St. eller R. o. Ad. vid detta tillfälle icke har att diskutera annat än de förslag till än - Den 27 Maj f. ni. 171 dringar i grundlagarne, Utsk. framlagt.
Å Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: P. Andersson. N. A. Heurlin. Nordström, i834- Banco-Utskottets Memorial N:o 2, N:o a. Ankom till Exp.-Utsl. d. 20 Febr. kl. 11 f, m. Banco-Utskottets Memorial, med öfverlemnande af Banco Fullmägtiges Berättelse till Utskottet år 1834- Till efterkommande af den uti §. a af nu gällande Instruction för Rikets Ständers Banco-Utskott gifne föreskrift, får Utskottet till Rikets Ständers kännedom liärhos öfverlemna ett skrifvet Exemplar, till hvartdera Riks-Ståndet, af Banco-Fullmägtiges till Utskottet afgifne Berättelse, rörande BancoVerkets tillstånd och de vid Öfver-Styrelsen förekomne hufvudsakligare ärenden, jemte ett dervid bifogadt enskildt yttrande af en bland Fullmägtige, Herr Grefve von Schwerin af hvilka handlingar, såsom tillhörande Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, nödigt antal exemplar, så fort sig göra låter, lär blifva, genom Rikets Ständers Expeditions-Utskotts försorg, tryckte samt till Riks-Ståndens Ledamöter utdelade; och skall Banco-Utskottet för öfrigt icke underlåta att, Instructionen likmätigt, till Riks-Stånden aflemna de ytterligare upplysningar, som, under Utskottets fortgående granskning af Administrationen och Räkenskaperne, finnas erforderlige, för att lemna Rikets Ständer en fullständig och tydlig öfversigt af Bankens ställning. Stockholm den i8:de Februarii 1834- /.{•■ •' N V Berättelse till Rikets Ständers Banco-Utskott vid i834 ars Urtima Riksdag, rörande Banco-Verkets tillstånd och de vid Öfver-Styrelsen förekomne hufvudsakligare Ärenden.