Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Distrikt-läkaren borde erhålla ett arfvode af allmänna medel, såsom extra Provincial-läkare för Elfdals nedre tingslag, innefattande Eks-härad, Råda, Sunnemo och Gustaf Adolfs socknar, med en folkmängd af 14,281 personer och station vid Uddeholms gård; varande för den händelse, att sistnämnde läkarebefattning icke skulle beviljas, hela Elfdals härad föreslaget till distrikt för läkaren i Dalby. Transport R:dr 20,000: — 20 Bil. till Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse Transport R:dr 20,000: — Med afseende på, hvad så väl genom Eders Kongl. Maj:ts BefallningshafVandes som ortens innevånares yttranden, sålunda upplyst blifvit, anser Kollegium den begärda tillökningen i läkarepersonalen vara af behofvet påkallad, och att, i betraktande af distriktemas vidd och folkrikhet, de föreslagna läkarebefattningarne uti Näs och Elfdals nedre tingslag jemväl böra blifva ordinarie Provincial-läkaretjenster, hvadan Kollegium alltså i underdånighet föreslår, dels att extra provincial-läkare-befattningame i Arvika och Wisnum måtte uppföras på ordinarie stat, med full proArincial-läkarelön, vid nuvarande innebafvarens afgång från tj ensten, dels anslag anvisas för tre nya Provincialläkare, nemligen uti Näs härad, och Elfdals öfre samt nedre tingslag, hvardera med full lön och dels tjenstgöringspenningar till ett belopp, motsvarande 33!s procent af lönen för Provincial-läkaren i Elfdals öfre tingslag, och torde Kollegium härmed jemväl få anses hafva fullgjort Eilers Kongl. Maj:ts nådiga befallning uti ofvannämnda remisshandling, (Bil. 2), som härbos medföljer. Sålunda en tillökning i utgift för detta län .
Då fråga således nu blifvit väckt om afslutandet af den åt Riksgäldskontoret uppdragna utredning af ofvannämnde tvenne diskonter, har Utskottet, på det Rikets Ständer, vid denna frågas afgörande, måtte erhålla kän-* nedom om samma diskonters i räkenskaperna ännu balanserade skulder och tillgångar samt kunna jemföra dessas nuvarande belopp med hvad desamma utgjorde, då diskont-utredningen af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret öfvertogs, ansett sig böra härhos bifoga utdrag af hvardera diskontens räkenskaper, utvisande förhållandet med de balanserade skulderna och tillgångarna den 1 Oktober 1818 och den 3r December 1847. Enligt Fullmäktiges, vid innevarande riksdags början, lill Stats-ulskottet afgifna serskilda berättelse angående diskont-utredningens fortgång, hafva, under loppet af åren 1844* 1845 och 1846, inga medel för denna utrednings räkning influtit; hvadan de under samma år bestridda utgifter, bestående i arfvode för diskont-ombudet och räkenskapsföraren, äfvensom kontors-expenser och rättegångs-kostnader, samt utgörande för utredningen af Götha kanal-diskont 46. 4* och för utredningen af Malmö diskont 81: 22. 8. minskat de å diskont-utredningens räkningar i Rikets Ständers Bank vid 1844 års början innestående behållningar. Under sistförlidet år 1847 hafva 6 Stats-TJtsk:s Utlåtande, .V.-o 244. visserligen, på säll samma års för Utskotlet företedda räkenskaper utvisa, några jemförelsevis obetydliga ackords-summor för diskonternas fordringar ingått nemligen för åtskilliga Götha kanal-diskonts fordringar. :dr 72 r: 34 6. och för Malmö diskonts fordringar „ i.138: 38. 7. men af dessa inkomster liar en stor del medtagits för utbetalningar af de diskont-ombudet och räkenskaps-föraren tillerkända arfvoden, utgörande föi den förre 5o procent af de genom hans åtgärd indrifne medel och för dci sednare 100 r:dr årligen.
Departements-chefens omedelbara pröfning, utan att Stations-befälhafvaren ägde att ställa sig till efterrättelse hvad gällande författningar i dylikt afseende bjöde; så blef detta manskap på det minst kostsamma sätt härifrån, med befäl af en underofficer såsom tillika kompani-ombud, afsändt till Götheborg, hvartill kostnaden förskottsvis af Stationens medel bestriddes; hvarefter ersättning för beloppet reqvirerades hos Kongl. Förvaltningen af sjöärendena, som, efter infordrade upplysningar uti det vidlyftiga och vid Stationens krigs-rätt slutligen handlagda ransakmngsmålet, jemlikt skrifvelse den 28 December 1850, utfärdat anordning till Stationens ersättning för ifrågavarande kostnad. Stockholm den 23 Januari 1854. ANNERSTEDT. C. A. Sundin. Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Styrelsens räkenskaper för åren J850 oell 1851. Underdånigste Memorial! Genom remiss af den 4:de i denna månad, har Eders Kongl. Maj:t i nåder anbefallt Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader att inom föreskrifven tid afgifva underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse i livad den, enligt bifogadt transsumt, rörer granskningen af Styrelsen» för allmänna vägoch vattenbyggnader räkenskaper för åren 1850 oell 1851; till åtlydnad hvaraf Styrelsen får underdånigst anföra: Efter tillkännagifvande, att dessa räkenskaper blifvit i Kongl. Kammar-rätte» granskade för år 185!) med och för år 1851 utan anmärkningar samt utvisa det af Revisorerne upptagna ziffer-förhållande, äfvensom att Revisorerne erhållit en särskild förteckning, hvilken de jemväl meddela, på de arbeten, hvilka under bada revisionsären blifvit med statsbidrag understödda, anmäla Ilevisorerne, uti § 1, att, enligt hos Chefen för Eders Kongl.
Kan man då säga, hvad man nu påstår, att ättemän finnas hvilka icke ega delaktighet i representationen, annorlunda än i den mån som hufvudmännen icke inträda och att man således ville gifva dem en representationsrätt, som de i sjelfva verket icke egde. Försvinna då icke helt och hållet dessa kategorier, så att endast de återstå, hvilka för sina egna personer utöfva representationsrätten, utan alt kunna eller behöfva öfverlåta den åt någon annan, enär de alla äro hufvudmän, och således alla hafva lika räll. no Den 27 Maj e. m. Man ser hvarthän det leder när man vill stifta lag, nian at! länka sig de förändringar, som på grund af beslående lagar kunna ega runa. Gr. Liljencrantz liar i sednaste afgifna yttrande förklarat, alt han icke högt upskaltar sjefskrifvenbeten, och han har såsom stöd för denna sin åsigt anfört alt oin Adeln vid 1828 års riksdag, i st. f. atl represenleras af sjelfskrifna ledamöter, hade varit representerad genom val, så skulle ulan tvifvel Adelns frinell rättigheter då blifvit lika väl uprällhållna som vid denna riksdag, men att det sätt för Adeln all represenleras, som då hade varit förhanden, skulle hafva haft den välgörande verkan, all alla efter denna tid upkomna förslag lill representationens ombildning icke funnits lill. Detta år en sangvinisk förhoppning som naturligtvis Hr Grin eger rätt att hysa. lag åter hyser den öfvertygelse, alt om Adelns representationsrätt skulle vid 1828 års riksdag varit fotad på de grunder som nu Coust.Utsk. söker alt göra gällande, så skulle Adeln vid denna riksdag tvifvelsutan aldrig funnits till, emedan de ephemära grunder hvarpå representationsrätten då hvital, icke skulle kunnat motstå den påtryckning, som icke bade underlätet att infinna sig från samma håll, som nu oaflåtligen äflas med en uplösning af den närvarande representationen.
2585g 2.5728 5i587 Ynglingaoch Mannaåldern 32672 2.4088 56760 Ålderdomen 3977 7800 .66760 Tillsammans 62608 67116 119624 Det nästföregående Quinquennium, eller åren 1811 med i8i5, utgjorde .tillökningen dessa 5 §r-endast: på BarnsSldrarne 10^82 11049 2i53i Ynglmga-och Mannaaltlern 27479 25o56 52035 Ålderdomen . 49^8 X^T49 Tillsammans 42959 ^S6 87215 Riksens Stunders cn ro Hvilket ytterligare och oemotsägligt synes ådagalägga en allt mer tilltagande omvårdnad om den spädare ungdomens lif, då i den åldern, Folkökningen blifvit mer än fördubblad under det sista emot det näst föregående Quinquennium. I hänseende till Gifta eller Ogifta samt Stånd, bestod 1S20 års Folkmängd, enligt Tab. N:ris XIII. och XIV. aPs Landet. Öfrige Städer. Summa. 889 " °89 Enkor .. 323 i Ogifta öfver i5 är . • ..
November, nämnde Redogörelse ännu den i4 innevarande December icke kommit Revisorerne tillhanda, och hvartill orsaken, enligt hvad Hr HofCanzlerens under den 7 dennes aflåtne svar innehåller, skall hafva varit, att åtskilliga i Södra Correctionslnrättningens Redogörelse förekommande missföringar och origtigheter, som först vid Bokslutet kunnat upptäckas, föranledt till upplysningars och förklaringars infordrande; så hafva nu församlade Revisorer, med tillkännagifvande att deras granskningsförrättning, af uppgifne anledning, omfattat endast i83a års förvaltning, skolat åt nästkommande Revisorer öfverlemna att utsträcka deras Revisionsförrättning jemväl lill 1833 års förvaltning och Räkenskaper öfver de till denna Styrelses disposition ställde StatsAnslag. i83a års Hufvudbok, som först i September månad detta år blifvit aflemnad och således ej i K. KammarRätlen undergått granskning, ulvisar följande förhållande: Debet: Thil ance från föregåen de äret: Behållning och Fordringar 95,370: 3. — Transport 95,370: 3. — ( *49 ) Transport Inkomster: StatsAnslag 120,213: — io. Stockholms Stads årliga Bidrag 1,000: Arbetsförtjenst 43.441; 8. 4- Försåldt Vallmar och Täckväf 5,286: 11. 8. Diverse Inkomster 3,733: 14 Balance till följande året: FångStyrelsens Skulder Summa Credit: Balance från föregående äret: FångStyrelsens Skulder Utgifter: Aflöning och Arfvoden 13,838: 7. 6. Underhålls D:o 66,218:22.1. Stallbyggnaden på Ladugårdsgärdet 3,812: i5. 8. Ull m. m. till Vallmars förfärdigande . 5,391: 35. 7. Arrenden 1,633: iö.— Di veise Utgifter . 2,170:23. Balance till följande äret:
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Aug. 1ÖS4, kl. i e. tn. Memorial till Rikets Stander, med infordradt utlåtande, angående Talmannens i Bonde-Ständet vägran af proposition på ett inom Ståndet vackt yrkandei afseende på behandlingen aj Särskilda Utskottets memorialJM 11. Efter slutad föredragning hos Hedervärda Bonde-Ståndet af det memorial, JVS 11, hvarigenom det af Rikets Ständer för upptagande och behandling af alla angående bränvins tillverkning och försäljning uppkommande frågor tillsatta Särskilda Utskott yttrat sig, i anledning af Riks-Standens återremisser af samma Utskotts betänkande, JVs 8, innefattande förslag till författning, angående bränvins tillverkning och bestämmande af de afgifter, som derför borde erläggas, har, enligt hvad Bonde-Ståndets protokoll den 2 i denna månad utvisar, Ståndets Talman, på anförda skäl och med åberopande af 55 § Riksdags-Ordningen, förklarat sig föranlåten att vägra den inom Ståndet yrkade proposition på alslag å nämnde Memorial och dess läggande till handlingarne; i anseende hvartill och då Ståndet ändock yrkat framställande af sådan proposition, öfverläggningen, enligt föreskriften uti nyssberörde §, blifvit gjord hvilande och ärendet hänskjutits till Konstitutions-Utskottet, som egde att, inom åtta dagar efter erhållen del af protokollet, inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Egentligen endast när jag som nu står inför en gåta, hvilken jag oändligt gärna ville lösa. » — Han stannade tankfullt Plötsligt gled ett leende öfver hans ansikte, han drog en stol fram till sin hustrus sida, slog armen om henne och hviskade halfhögt, så att ljudet ej skulle tränga utanför verandan: &gt;Vet ni, hvad vi skola göra? Vi tre skola sluta ett högtidligt förbund till förmån för vår gemensamma vän, arkitekten Nils Stange; vårt syfte skall vara att vänskapsfullt vaka öfver honom, upplifva honom och söka återkalla honom till det verksamma lif han för en tid lämnat, men som väntar honom när som helst, han har krafter nog att träda in uti dqt ånyo. Jag skall som hittills noga vaka öfver, att han följer mina föreskrifter, och dessutom ägna honom all den omsorg han behöfver för sitt materiella väl. Du, Nelly, och fröken Aina — ni få på ert ansvar vården af hans andliga välfärd! Ni måste upplifva honom, förströ honom, samspråka med honom, med ett ord visa honom den vänliglighet goda, finkänsliga kvinnor så väl förstå att inlägga i sitt görande och låtande Vår lösen skall vara: » godt hopp !&gt; och så gäller det blott att raskt gå framåt. Eller hur? Gillas ej mitt förslag? » Han klappade sin hustru lätt på kinden, som vore han viss om hennes svar, men ej så om Ainas, ty på henne riktade han en frågande blick; egentligen visste han ej, om han just i det fallet vågade påräkna hennes annars så tjänstvilliga hjälp. Hon dröjde nu ock något med svaret. Till slut kom det tvekande: » Hvarför ej någon annan kraftigare medlem i förbundet än jag? Nog vill jag gärna hjälpa, men — » » Inga &gt;men », fröken Ainai Ni är nödvändig för min plan; med er brukade han ju resonnera, så att det var en lust och fröjd att höra därpå. » » Ja, det var då, det — förut innan han blef så nedstämd. Nu talar han så sällan till mig — » d e talande ögonen blefvo en nyans mörkare. » Friskt mod, Aina, » inföll doktorinnan lifligt, » enighet ger styrka, och jag hoppas det bästa för vår framgång. » » Det dricka vi en skål för, » utropade doktorn.
4- samt alla dess Tillgångar vid samma tid < , 5,092,482. 37. 1. och således Skuld utöfver Tillgångarne , , 3,768,220. 8. 3. Likaledes utbalancerades den 3i December i836 Contorets Skulder till ett sammanräknadt belopp af 7,728,267. 28. 3. hvaremot Tillgångar och Fordringar 5,466,392. 47• 3. hvadan den överskjutande Skulden upptogs till . 2,261,874. 28.11. Men om både Skulder och Fordringar närmare skärskådas, finnes dock rälta förhållandet dem emellan vara annoilunda; Och Revisorerne hafva derom, med afseende på dessa Skulder och Tillgångar, sådana de balanceras den 3i December 1836 och i bifogade Bilaga Litt. A. upptagas, velat meddela följande utredning. Bland Skulderne hafva Revisorerne trott, att sådane Capital, sorn icke kunna utkräfvas, utan derå endast en viss årlig ränta, såsom ett anslag erlägges, icke böra inräknas bland de Capital-Skulder, hvilka ovillkorligen måste återbetalas, utan kunde i Räkenskaperne upptagas blott såsom utgående årligt anslag, på samma sätt som iakttages i afseende på det anslag af 200,000 R:dr, hvilket årligen från RiksgäldsContoret utgår till Hans Majit Konungen.
Söker fördenskull ut, käre bröder, sju män af eder, som godt rykte hafva, och fulle äro med dem Helga Anda och visdom; dem vilje vi befalla detta ärendet. Men vi vilje akta på bönen, och att förkunna Guds ord. Och det talet täcktes väl hela hopen; och de utvalde dertill Stephanus, som var en man full med tro och dem Helga Anda; och Philippus, och Prochorus, och Nicanor, och Timon, och Parmenas, och Nicolaus, som var en Proselyt af Antiochien. Dem hade de fram för Apostlarna. Och de bådo, och lade händer på dem. Och Guds ord förkofrade sig, och hopen af Lärjungarna var ganska stor i Jerusalem; och en stor hop af Presterna vordo trone lydaktige. Men Stephanus, som var full med tro och starkhet, gjorde under och stor tecken ibland folket. Då reste sig någre upp af den Synagogon, som kallades de Libertiners, och de Cyreners, och de Alexandriners, och de Cilicers, och Asianers, och begynte till att disputera med Stephanus. Och de förmådde icke stå emot den visdom, och den Anda, som talade. Då undersatte de några män, som skulle säga: Vi hafve hört honom säga hädisk ord emot Moses, och emot Gud. Och de eggade folket, och de äldsta och de Skriftlärda; och gingo till, och togo fatt på honom, och hade honom inför Rådet; Och drogo fram falsk vittne, de der sade: Denne mannen vänder icke igen till att tala hädisk ord emot detta helga rummet, och emot lagen; Ty vi hörde honom säga: Jesus af Nazareth skall kullslå detta rummet, och skall förvandla de stadgar, som Moses hafver fått oss. Och alle de på Rådet såto, sågo på honom, och sågo hans ansigte lika visst som en Ängels ansigte. Då sade den öfverste Presten: Hafver detta sig ock så? Då sade han: I män, bröder och fader, hörer härtill. Härlighetenes Gud syntes vårom fader Abraham, medan han var i Mesopotamien, förr än han bodde i Haran;
Utskottet i denna läsning formerat sig på afdelningar, ligger i den Utskotten afGiundlagrn, tillerkände rätt, att, efter omständig heter ne, reglera sine inre oeconomica och deribland, arbetsmethoden; ett skäl, sorn jag sannerligen icke förmodade skulle blifva framställt, i ett sådant fall som det närvarande, samt att inskränkning i en granskning som icke kommer att bero af någon högre pröfning, skulle hänföras till oeconomica och arbetsmethode. Annat är förhållandet i andra Utskott, utan att någon jämförelse derifrån, kan heintas för Constitution Utskottet: der kan med trygghet, för bevarande af nationens rätt, Den 25 Martti. 883 i behandlingssättet, göromålen förrättas, beredningsvis, på divisioner, dels derföre att ären-«' derna äro kände, genom motioner, och kunna ej förbigås, dels derföre, att de sedermera ej allenast förekomma till pröfning i Utskott plenum utan äfven öfverlemnas till Riksens Ständers egen pröfning och afgörande , men, i ConstitutionsUtskottet, är förhållandet deremot helt annorlunda; der äro icke ärenderne kände, hvaröfver omdöme kan, men icke oundvikeligen måste meddelas, hvaraf blifver en följd; att om någon, så kallad arbetsfördelning derstädes, icke kunde eller ville se, hvad anmärkningsvärdt vöre, blef blott efter denna di* visions godtfinnande, anmärkningsanledningar förbigångne, utan att de öfrige tvåtredjedelar af Utskottet derom ägde den minsta känne-j dom och Nationens representanter måste, vid Utskotts-afdelningens godtfinnliga åtgärder, låta bero. Det har äfven förekommit mig anmärkningsvärdt, att Utskottet såsom skäl för för dess öfverklagade behandlingssätt, åberopat samma praxis vid föregående Riksdagar, hvaremot, jag tror mig med bättre skäl till ändringsvinnande kunna framställa Riksdagsordningens tydeliga föreskrifter, i 29 och 36 §■§■*, emot hvilka, denna praxis ej bör gälla, sorn tillämpad i detta hemlighetsfulla Utskott aldrig tillförene varit allmänt känd, mindre god^ känd.
Ngj.-l för godt, uli lil! klikets 8lÄnder gklälen l>sädig 8krikvel86 den ,8 dgnugri >83^, meddelg: gll 8kglle-, L,ronooell I^rglsejoriis äligggnde gll dellggg i 8lgn digg knekte-oell liälsmgnsliällen, redgn uli Kik8dgg83e8lulel den 3 dgnugrl >683, lilisvit lieslgmdl, oell 8ederwerg gs liikets 8lÄnder vid Lerg kiksdgggr 8lgdsg8lgdl, dvgdsn oek 8g tieskgssgd jord, dä den ieke vgrit lill elleelivt knekleeller liäl8mgN8ligII indelgd, jnxestergl ärlig rolesrdiels-gsgisl, 8lgdggd sör8l genom K.ongI.
Aug. och d. 1 dennes på bordet lagda prot.-uldr. M 332, med inbjudning till instämmande i de beslut, som af samma RiksSt. blifvit fattade vid föredragning af Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s Betänk. Jfs 115, i anledn. af väckta motioner, dels beträffande Eleraentar-läroverken, samt de s. k. pmdagogierne eller mindre slads-skolorne, och dels om tillägg till föreskrifterne i afseende på Student-examen. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att äfven från BorgareSf. ankommit prot.-uldr. med inbjudning till instämmande i dess vid prof - Den 2 September. 221 ningen af samma Betänk, fattade beslut, hvarföre detta prot.-ntdr., för att i sammanhang med PresteSlts inbjudning tagas i betraktande, nu borde upläsas. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag hemställer om det icke för oss vore bättre, att vid hvarje serskild punkt de olika inbjudningarne upläsas, emedan man derigenom lättare bibehåller dem i minnet. På Hr Gr. o. Landtm:s i anledn. häraf framställda propos. biföll R. o. Ad. del föredragnings-sätt, att serskildt för hvart och ett af de i Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk:s Betänk. JYi 115 förekommande mom:r, de af Presteoch BorgareStm fattade beslut, hvari R. o. Ad. blifvit inbjudet alt instämma, skulle R. o. Ad. meddelas. Gr. Lagerbjelke, Gust.: För den händelse att prot.-utdr. jemväl från BondeSt. ankommit, anhåller jag att äfven detta mätte vid hvarje punkt, sora kommer under öfverläggning, upläsas.
Ena Stads-Läkaren, Doctor Liborius, hvilken gjort sig känd som skicklig operateur, bär af berömlig omsorg att gagna, år 1829 öppnat ett privat sjukhus, innehållande tvänne sjukrum, ett för hvardera könet, med fyra sängar i hvardera, kök, Badrum och alla nödiga beqvämlig heter. Intill mediet af sistlidne Mars månad hade 12S personer derstädes blifvit vårdade oell flera vigtiga C kirurgiska operationer ägt rum. Staden äger för öfrigt en Helsobrunnett Apothek, en Gymnastik-inrättning, den sednare försedd med en af Staden lönad Lärare, samt en Sparbank, som år 1829 organiserad, grundades på enskildtas bidrag, och vid nästlidet års slut ägde en egen fond af 1477 R;dr 37 sk. Banco samt insatta Capitaler till belopp af i6>233 R:dr r6 sk. Banco* Antalet af tillåtna Krogar elier Näringsställen, är numera inskränkt till tolf, hvart äfven äro inberäknade Stadens Gästgifvaregård och Källare. Tillförsel af hvarjehanda lifsförnödenheter äger Staden i förhållande till folkmängden tillräcklig. Fisk ankommer nästan dagligen från de Staden omgifvande Öar och säljes till lindrigt pris. Grönsaker finnas till öfverflöd och mot billig betalning dels inom Staden och dels från de derintill närmast belägna trädgårdar. Med kött förses Staden af ortens allmoge, sortivissa tider på Aret deraf införa hvad för in ne vån ar nes behof tarf vas, oell dessutom af Stadens egna Slagtare, som åtminstone Ivaline dagar i veckan deraf hålla allmänheten tillhanda efter den Taxa Magistraten hvarje månad utfärdar. Potatoes, från dea tid denna jordfrukt till föda kati gagnäs, finnes dagligen till salu på Stadens tvänne torg. Från Smålånd kunnainne-, v ån arne påräkna allt det Smör, hvaraf de äro r behof, och från Skånska or. terna hvarjehanda sädes-slag samt Malt, Arter, fläsk m. ra. Stadens
Majit blifvit föreslagen till ena handa belopp, som vid sednaste statsregleringen blifvit beräknadt eller 1,762,000 r:dr; och då ett högre eller lägre värde å denna ränta medför hvarken öfverskott eller brist uti statsberäkningen på det hela, anser Utskottet denna inkomst äfven nu kunna upptagas till .. 1,762,000: Ehuru den del af ordinarie räntan, som är kronan behållen och inflyter i penningar efter markegång, utgjort under åren 1841 . r:dr 585,992: 1842 589,568; 1843 614,010: 1844 . 572,113: 1845 570,311: samt i medium 586,399 r:dr, finnér Utskottet likväl icke skäl att tillstyrka någon förhöjning i det vid sednaste statsregleringen beräknade och af Kongl. Majit till bibehållande föreslagna belopp, hvilket alltså oförändradt uppföres till . 575,000: —- — s:o Afradsspanmålen > eller den från ordinarie räntan afskiljda, statsverket behållna och enligt jordeböckerna utgående spaumål, hvaraf beloppet höjes genom nya hemmans skattläggning eller minskas genom gamlas förmedling, upptogs vid sednaste statsregleringen till 41,000 t:r, men har för år 1845 utgjort 43,215 t:r, deruti inberäknade 1,157 tunnor hafra, hvaraf 2 tunnor anses i värde motsvara en tunna af hälften råg och hälften korn. Enligt hvad Kongl. Majit uti till rikets nu församlade Ständer aflåten skrifvelse i nåder tillkännagifva, har, genom förnyad skattläggning å den på hemmanen å Öland fördelade utmark, den äldre deraf utgående ränta, utgörande 864 tunnor 24k:pr spanmål, hälften råg och Transport 2,3d7,OOU: Stals-Ultkotlett Ut låtandej N.o 3j.