Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras hyllor iiro vanligen mycket glest besatta, ja, en del af dem vandra ständigt ur hand i hand. Och hvem kan väl undra p % att så är förhållandet! Då en lärjunge har ss&amp; många nyttiga skolböcker, så mycket att läsa, som anstränger minne och förstånd, så vill han gärna på lediga stunder hafva n %got till lifs äfven för fantasien. &amp; len äfven bland de roliga böckerna gifves det en bestämd. skillnad. Låtom oss blott betrakta dem utoch invändigt! En del af dem se ut, som om de nyligen kommit fran bokliidan; med andra deremot är det mycket klent bestäldt hvad den yttre fägringen angår: .ryggen är bräckt, och papperet skiftar betänkligt i grått, och detta fastän dessa barnens favoriter vanligen finnas i dubbla exemplar. Och samma favoriter hr ut och år in! Smaken Br städse densamma. Den bok, som ett Ar .icke vunnit högre bifall iin ett " Bh jan, vinner sällan nästa &amp; r n&amp;got högre. Deremot gifves det andra böcker, hvilka alltid Bterlemnas med glädjestrålande ögon och hvilka nästan alltid äro upptingade på förhand: de finnas aldrig p&amp; hyllan, förr än hela. klassen last dem. Det bör sålunda icke +ara svårt för dem, som sysselsatt sig med barn och deras läsning, att veta hvad som är i ett sundt barns smak. Vi tala icke här om de blaserade barnen, t y beklagligtvis gifves det äfven sådana - sällan af naturen, utan oftast till följd af en förvänd uppfostran. Den läsning, som skall passa det sunda barnet och af detsamma omfattas med kärlek, den bör vara beslägtad med barnanaturen och vara frisk och sund som den; derjämte bör den hafva en poetisk fggring, som kan fangsla det för intryck mottagliga barnasinnet. I, den fantasiens örtagård, der barnen släppas ut att göra sina första skördar, skall det växa rosor och ej tistlar. Äro nu vår tids barnböcker i allmänhet sådana, att man utan vidare kan sätta dem i barnens händer? Hafva vi vid Dagny. - jularna blott att låta barnliteraturens alster vandra från bokladan och in bland julklappshögarna? Vi tro det icke.
I afseende på den invändning, som blifvit gjord emot uppfö - 212 Den 7 October f. m. rande på IndragningsStaten af ett anslag till mathållning, får jag gifva tillkänna, att IndragningsStaten just är inrättad för temporaira anslag, sorn utgå, men böra upphöra efter en viss tid, såsom till exempel när en person dör. Således bör den omtaldta summan uppföras på IndragningsStaten, och icke på besparingarne, enär man erkänt behöfligheten deraf endast under en viss tid. I afseende på hvad Grefve von Schwerin anfört, anhåller jag få yttra några ord. Grefven har sagt, att så väl Konungens Proposition, hvilken yrkat, att inga ökade skatter genom de af Konungen föreslagne anslag borde uppkomma, som ock opinionen, både i det fallet, och i afseende på SlatsObligationssystemet, hade föranledt, att Utskottet afgifvit det förslag, som det nu framställt. I händelse man skulle erkänna, att StatsUtskottets beräkning vore i alla fall riktig, vore ingenting att in vända emot hvad Grefve von Schwerin anfört. Men då det är bevisadt, att do saknade tillgångarne finnas, och det ej är detsamma att upplåna en summa mot viss ränta, och ett StatsObligationssystem, der obligationerne stiga och falla, samt ofta säljas under deras rätta värde, så mäste man vilja förvilla begreppen, då man framställer dessa saker såsom likartade. De äro alldeles skiljaktiga från hvarandra, och hafva ingen gemenskap. Det har ytterligare blifvit anfördt, att realisationen vore en anstalt att anse lika med en förlikning, erne - Den 7 Octo ber f. m. 223 dan authoriteterne ej äga rätt att genom dom tvinga till en sådan. Hvad den sednare saken angår, instämmer jag deruti. Authorileterne kunna ej dömma, utan Rikets Ständer måste besluta; men jag hemställer till den värde ledamoten sjelf, om han kan med känsla af rigtiga uppgifter, säga, att hvad Rikets Ständer beslutat, kan medföra hinder för det förslag till realisation, som kommer att af Rikets Ständer behandlas.
BondeStåndet den 3 sistlidna Mars ingiftet och derifrån till Utskottet remitterad* Memorial, har Banco Fulimägtigen Anders Danielsson anfört: att, stdan Kongl. Majit uti lö § af dess den 27 Qctober 1812 utfärdade Nådiga Kiingöreise, angående utskrifningssättet och inrättningen af allmänna Beväringsmanskapet, förklarat sig i Nåder vara sinnad, att, i afseende på krigsarticiarne, hvilka Beväringsmanskapet under en activ tjenstgöring är underkastadt, vidtaga de ändringar och jemkningar, som med tidehvarfvets lynne samt en nödig krigsdisciplin vore förenlige; så har Kongl. Majit, med henstad anledning jemväl af Riksens Ständers i underdånighet framställde önskningar, under den 26 November samma år, väl utfärdat ett CircuJaireBref, som fritager den unga Medborgaren, hvilken gripit till vapen för sitt fosterland, från en godtycklig behandling, från lättsinniga bestraffningar och ett skymfligt bemötande; men, som kroppsstraff likväl blifvit bibehållne äfven för förseelser af ringare beskaffenhet, och vid dess åläggande, likasom vid andra extrajudicieila bestraffningar, för mycken magt lemnad vederbörande Befälhafvare, har Anders Danielsson föreslagit,att, så framt krigslagarne ej kunda auses såsom Crimiuallagar, Riksens Högloft. Stander måtte förena sig om framförandes; Be sv. och Ekon. Ut sk. Betänkan/len. 157 af clan underdåniga anhållan hos Kongl. Majit, att nya krigsarticlar måtte utarbetas med hänseende tili beskaffenheten af de krigare, som ära underkastade dem, och med unaanrödjands af sådana bestraffningssätt för Beväringsmanskapet, som innefatta slafvisk tuktan; Och bar Hederv. BondeStåndet, vid ärendets föredragning till remiss, i Anders Danielssons förslag allmänt instämt, enligt hvad det deröfver med del te ProtocollsUtdrag innehåller.
Påståendet att fantasien skulle vara klafbunden hos de realistiske eller naturalistiske diktarne är en fullständig felsyn. Det finnes i Zolas Germinal, för att taga ett allbekant exempel, en så kraftig och skapande fantasi, som trots i något idealistiskt verk, och det fordras för att skildra ett fattigt fiskarfolks enformiga lif lika mycket skapande fantasi som för att skrifva en spökhistoria. Det hvarpå en dikta värde beror är dess andliga innehåll men att tro detta vara en ny upptäckt, som bör omskapa literaturen, är endast naiveté. Hur kommer då den närmaste framtidens diktning att ge * stalta sig? Den kommer helt säkert att fullfölja den af vår samtid inslagna vägen: » realistisk » eller » idealistisk » allt efter författarnes särskilda begåfning, men alltid stödd på en verklig * hetsiakttagelse, som en gång för alla blifvit en fordran, som måste uppfyllas. Den kommer sannolikt tills vidare att väsentligen vara pessimistisk, den kommer ännu länge att företrädes * vis skildra lifvets skuggsidor. Men efterhand som de nya ideal som äro vår tids och ännu mera blifva framtidens vinna i klarhet kommer den kritiska pessimismen att blandas med toner af gladare klang. Den vetenskapliga verldsåskådning, som i våra dagar håller på att utbildas, är ju i grunden Qptimistink: äfVenkonsten blir således efterhand en glad vetenskap. Den tanklösa lifeglädjen kan visserligen ioke mera blifva diktningens bärare, meD en lifsgläctfe, alstrad af tro på framtiden och hopp om rika frakter af mänsklighetens utveckling, skall säkert visa sig Tara en bättre och framförallt pålitligare bärare af denna diktning.Ett mästerverk från gårdagen. En akademisk vän till den i förtid bortgångne Edvard Bäckström håller på att utgifva hans samlade poetiska skrifter. Det är ju i och för sig ett mycket Jofligt företag. Edvard Bäckströms smäktande känsla och smidiga versformer ega säkerligen många uppriktiga beundrare. Man har berättat, att syrenen var hans älsklingsblomma. Liknar också ej hans egen poesi syrenens gratiösa klasar och ljuft enerverande doft? Men vi öfverlemna åt andra pennor att göra rättvisa åt Edvard Bäckströms fina lyrik och dramatiska miniatyrinteriörer.
Afdrag för inom linien förda lån 14,555 5,285 40 22 I Götheborg. Bankoverket. 9 66 Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning Hos Depositions-afdclningen inneslående Utestående lån: å. vexlar och invisningar Utestående lån: mot hypothek Utestående kassa-kreditiv 1 Stockholm. 1 Götheborg. 1 Malmö. Osäkra lånefordringar Pd lagsökning beroende, men bland säkra fordringar upptagna : Belåning af Aldier och Publika Papper. Inkomster: Förskotts-räntor Öfver-räntor Inbetalningar å inora linien förda lån Afgår: Omkostnader Behållen vinst Summa B:ko H:dr Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks förlag Uppoch afskrifnings-räkningen för till utlåning använde Balanserad vinst Summa B:ko K:dr 1 Slockholm. I St ne k II ilin. | 1 Göl h eliorg: | 1 Malmö. — 1 438 2 6 150- 249,9001— 4 — Hos Roposilions-afdelningcn innestående Behållna hyresmedel och ut159 14 11 delning af assurans 3731 ! Ordinarie aflöning Transport fastighets oncra och underhåll Medel, inneslående å serskild deposiliorisräknirig Osäkra låne-fordringar Distrikter. Stockholms Stad . Stockholms Södermanlands Upsala Westmanlands Orebro Wermlands Kopparbergs Gefleborgs W ester-N orrlands Westerbottens Norrbottens Östergöthlands J önköpings Kronobergs Kalmar Jemtlands Götheborgs Stad . Götheborgs o. Bobus Län Skaraborgs Län Elfsborgs d:o Hallands d:ö Gottlands d:o Summa B:ko R:di Banko-diskont verket. Antal. Jordbrukande utom Bondeståndet Jordbrukande inom Bondeståndet Bergsbruksidkande Fabriksidkare Handlande Handtverkare Embetsoch Tjenstemän, ecklesiastike, civile och militäre Diverse Banko-diskontverket. L&ne-kontoren i Götheborg. | i Wisby. Antal. Ii:ko R:Jr. Antal. B:k<> R:dr. j Ant. Stadsmanna-näringar
Med afseende å de skäl. som dels legat till grund för Rikets Ständers ofvan intagna tvä beslut, dels närmare utvecklats i cn till flere bland Riksståndens ledamöter 'denna riksdag utdelad tryckt ”ödmjuk relation” med ”vördsam supplik” och ”bilagor”, bland hvilka särskildt torde fästas uppmärksamhet å ett af Medicine-prolessorn d:r O. Glas utgifvet betyg, att Förbergs sjukdom ådragits genom öfveransträngande arbete i rikets tjenst, och att denna sjukdom är obotlig, samt att han ”icke allenast för närvarande är. utan äfven för sin återstående lefnad blir oför”mogen att genom eget arbete, vare sig själens eller kroppens, lifnära sig,” — får jag, pä grund af egen kännedom om förhållandena och på vederbörandes uppmaning, föreslå: l:o att Landssekreteraren Rörbergs ifrågavarande lifstidspension må med trehundra (300) riksdaler årligen höjas sä, att den från nästa års början blir lika med Länsnotarielön, sjuhundrafemtio riksdaler riksmynt om året ; samt 2:o) att hans maka, Fru Maria Jakobina Nordencreutz, i fall hon skulle honom öfverlefva, får under sin enketid af berörda pension tillgodonjuta hälften, eller trehundrasjutiofem riksdaler riksmynt årligen. Stockholm den 26 November 1862. L. V’. Henschen. tfOO. Af Herr U(tilSt‘!iCH: Angående särskild utredning och meddelande af föreskrifter i fråga om användande af kroppslig aga vid skolungdomens undervisning.
R:dr, denna behållning öfverskjuter det af kommitterade beräknade belopp med ej mindre, än 133,355 R:dr, och det af Stats-Utskottet antagna med 137,711 lbdr, och behållningen i Herr Stjernsvärds förslag således blifvit med endera af dessa summor för högt upptagen. Afkastningen af Befälets boställen har vidare Herr Stjernsvärd i detta sednare förslag beräknat till samma belopp som i det första. Emot denna beräkning. Staissamt Allm. Best), och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 18. 55 beräkning, enligt hvilken Herr Stjernsvärd antagit afkastningen till 50 procent utöfver uppskattningsvärdet, 380,294 r:dr, eller till 570,441 r:dr, gjorde UtskoLten, såsom redan blifvit nämndt, vid sistlidne Riksdag anmärkning, att den vore för högt tilltagen, och utskotten hafva ej funnit skäl att frångå denna åsigt. Om äfven medgifvas måste att i en eller annan ort denna afkastning torde komma att lemna ett mer eller mindre betydligt öfverskott utöfver hvad, som vid 1833 års lönereglering blifvit beräknadt, så finnas dock orter, der densamma knappast uppgår till uppskattningsvärdet, och andra der den föga öfverstiger detsamma. Osäkert torde derföre vara, om af alla boställens afkastning någon betydlig behållning utöfver uppskattningsvärdet skulle erhållas, och Utskotten sakna all ledning för att i detta hänseende uppgöra en i någon måtto tillförlitlig beräkning, anén då det vill synas Utskotten, att med någon sannolikhet skulle kunna antagas att förhöjningen på det hela ej skulle komma att betydligt öfverstiga 23? procent eller omkring 90,147 R:dr, så återslå dock såsom för högt beräknade 100,000 R:dr årligen. Bland de indelta räntor, sorn finnas å Riks-Statens 4:de Hufvud-titel upptagne, ingå äfven, såsom här ofvan finnes anmärkt, Militiae-boställenas räntor.
Af den satts, at Domarens utlätande, ansedt säsom en k»!M3iitet, tillika ej skulle kunna med enahanda werkan meddelas, efter det stridighet derom upstätt, som för en sädan händelse, skulle ock den obillighet följa, at om, sedan Inteckning sökt ar, Galdenären, innan den för honom föreiagde inställelse-dag, föryttrar egendomen til tredje man, hwilken derefter bestrider Inteckningens werkan til pant-rätt emot sig, skulle det altid stä i en »redelig Gäldenärs magt, at genom en flik föryttring onyttig göra alla en Borgenärs försök, at anskaffa sig säkerhet. Men dä til denna satts än mindre anledning af Lag finnes, än til den, at nämnde ullätande ar en oumbärlig formalitet, sä lärer den mening blifwa ostridig, at en Gäldenär lika litet kan genom en tilställd köpe-afhandling, som genom anmäld - Den 22 Mars. §zx mäld Össjön, göra den före desse aQus sökta Inteckningen onyttig. Lagens stadgande i z §. öckom. 4. (loncursStadgan motsäger ej denna Utskottets mening. Den bewisar fast mer/ at också i afseende pä Lösörenar det icke Lxecutors Urstag/ utan de Utmätte sabernes redan skedda öfwerancwardande i Borgenärens offenteligen förordnade ombuds ward / somgifwer honom panträtt deruti/ pa samma grund, som friwillig pant ej gifwer förmäns-rätt, utan säwida den af honom i handom hafwes. Herr ak UlimeberZs erindran, at ehwad man följer den mening, at, i händelse af Loncurs en inteckning, hwarom
Jag vill endast jemföra denna af Friherren anförda dryga exercicefond med dess eget förslag till samma ändamåls vinnande, nemligen då han säger att vi böra äga ständigt seglande på de mest besökta farvatten 8 å jo större och mindre örlogsfartyg, som skulle liksom bilda flytande consulater, hvarigenom nya, vidsträckta och förmånliga handelsföretag skulle uppkomma. Tror Friherren alt denna kostnad afgår för mindre summa än de uppgifna 100,000 R:dr? Jag tror att den uppgår lill 4 gånger mera, och huru då förklara alt Herr Friherren föreslår denna fyrdubbla utgift, som af Sverige borde utgå, men bestämt säger att den mindre öfverstigcr våra krafter. Ingen skid - Den 8 December e. m. i45 skulle högre än jag önska, alt Rikets Ständer ville anslå medel till detta Friherrens project; det vore en vida större exercice för Flottans personal, än hvad som någonsin kunnat anas, och instämmer jag desto heldre i detta Friherrens förslag, som det Liefve för vår handel af verkligt stort värde, nytta och säkerhet; tillika skulle derigenom blifva en tänkbar möjlighet att i samband eller förening med andra makter, som dels äga en marin och dels ej hafva den, fast handelsfartyg, att upphöra med den skamliga tributen till BarbaresqueStaterna, som uppgår till 100,000 R:dr i silfver årligen. Hvad Friherren anför rörande Flottans besättningars antal och befarenhet samt möjligheten till förhyrning af extra sjöfolk med exempel tagna ifrån uppgifter på 4<> och 5o:talet, får jag åter, ehuru jag kunde gå tillbaka till 1790 års krig, då Sverige bemannade 26 Linieskepp och 16 Fregatter, utom den dåvarande betydliga SkärgårdsFlottan, anföra exempel af det närvarande tillståndet, som är, att, då man betragtar Scandinavien i ett helt, måste Friherren ej kunna neka oss äga tillfället till gemensamt bruk af Coopvaerdiesjömanskap, Enroulering i Norrige och Sjöbeväring i Sverige, utom det fasta manskap som finnes, uppgår alla dessas antal minst till 5o,ooo man, 3 H, 10 i46
Lank är af alla 4 Liks-8tände^, garanterad, mäste val sfven fordras alla Liks-8tänden^ sammanstämmande Leslut att deruti göra ändring. lag för min del anser bufviitlsaken, Alvntbestämningen tils 128 sk., vara af alla H Liks-8tänden afgjorc! ocli be, slutad, dertill jag äfven af full öfvert vgelse meclverkat men om verkställigbels - ätgärderne, särdeles tillen ocb medlen till Lanken; consolidation ocb garantien för fullgörande af den pä m^ntbestämningen grundade Lealisation, liakva Liks-8tänden vidtagit olika Leslut, ocb det är desse, bvilka jag anser böra afgöra; genom lörstärkt 8tatsocb Lanco-Iitskott. Herr //c/smgm; ocb Liksdags-Dullmägtigen iVf/sson frän Wermlands Län bafva till alla delar uti denna reservation instämt. Utlåtande, N:o 21. 3i5 .äf Herr Orossbandlaren Lc^erman.- äämte det jag till alla delar instämmer uti T°it. il/on/tmr allemnade reservation, utbeder jag mig alt fä tillägga ännu elt skäl, som, eburu jag wedgifver de^ icke gäller inför den juridiele Domaren, lioppas jag dock, att det åtminstone mätte vinna någon uppmärksambet bos Likets llögloll. 8tänder. Detta skäl är, att ibland allt, som lade; förra 8tvrelsen till last, var det icke det minsta, när 1800 ars Lealisation verkställds efter 1'renne 8tänds beslut, ocb tvärt emot Dögloll. Lidderskapet oeb Adelns.
1 sitt afgifna förslag till förnyad tulltaxa hade Utskottet ulan förändring bibesåpa. hållit införselstullen å Såpa, hvilket af Ridderskapet och Adeln, Presteoch BondeStånden blifvit iemnadt utan anmärkning, hvaremot Borgare-Ståndet beslutat nedsättning i denna tull från 56 till 24 sk. lispundet. Så vida B or g are-Ståndet icke vili frånträda detta beslut och instämma med de öfriga Stånden, föranledes deraf följande omröstning: 115.0. Den, som vill, att, på sätt tre Stånd beslutat, gällande införselstull å Såpa, 36 sk. per lispund, fortfarande bibehålles, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes införselstullen å Såpa till 24 sk. lispundet. Presteoch Borgare-Stånden hafva bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Tafvet Bonde-Ståndet, med vidblifvande af gällande tulltaxa, ogillat Utskottets förslag, att i ramar. införsels-tarifen upptaga artikeln Tafvelramar, att förtullas lika med det ämne, arbe tadt, hvaraf de bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas m. m. Så vida icke Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet skulle vilja frånträda sitt beslut och instämma med de båda öfriga Stånden i godkännandet af ifrågavarande förslag, lärer följande omröstning böra anställas: I Tenn. Tobak. « 72 Bevillnings-Utskottets Memorial, M 14, 116:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att i införsels-larifen intages artikeln Tafvelramar, med föreskrift af tullbehandling lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas rn. m., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komrner denna nya rubrik icke att i införsels—larifen intagas.
FilialDiscoriterrte; samt om inlöste Dupletter och Tripletter af Mal mö f. d. Discont Verks på Banken dragné assignationer • Banco Utjhottets: om de i Banken, emot deposition af BancoSedlar, lyftade Piastrar; LagUtJkottets: öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkanden, rörande herm, bud, då Frälse-Skattehemman utom bord försäljas; angående ändring i 25 Gap. 5 § RättegångsBalkendm tjenlige Författningar emot allmänna förbrytare; i fråga örn tiden, inont Den 30 Augusti c, m. 435 hvilken hinder för lysning till äg tens kap böra anmälas och styrkas; rörande yrkad ändring i 21 Cap, 3 och 4 §. §. Rättegångs-Bal ken; och om fastighets-värde vid Bouppteckningar, hvarefter fattigprocenten ina beräknassamt Allmänna Besvärsoch OeconuinieUt/kottets:i anledning af gjorde anmärkningar yid Utskottets Utlåtanden: angående tidens förlängande till allmänna utskyldernes erläggande; rörande Planpenningarnes utgörande ; om Stockholms Hamnordning; beträffande de i Riket vistande Judar; om anläggande af en Köping i Frycksände Socken af Wermland; ocb rörande vackt fråga derom, att LandsFiscaler ej böra kunna afsättas, ulan ransakning och dom, samt om. dessa Tjenst ers indragning i de orter,j der d,e kunna umbäras. Justerades följande > Utdrag af Protocollet, hållet hos Högh Ridderskap,et och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen, den 3o, Augusti 1820.. S, Remitterades till LagUtJkotteti Herr GyHenbeims, Eric Gustaf,. Memorial; ippefattande anmärkningar vid Lag-Utskottets 20 Augusti fönutddagea återremitterade Ben 30 Augusti e, m tänkande, i anledning af värkte frågor, om förändringar uii BrottmåioLagsliftningen. Ut supra.
Utskottets hemställanden, pag.1 7 och 8, biföllos, hvaremot Utskottets tillstyrkande, pag. 9, afslogs. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande N:o 32, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkanden N:is 42 och 15, det förra öfver väckta förslag till dels upphäfvande eller inskränkning af börds-rätten, dels annan förändring af lagarna, angående börd, dels ock upphörande af nabos och frälse-rätts-egåres lösningsrätt, och det sednare öfver väckta motioner om förändring af lagstiftningen, angående testainents-rätten samt gåfva af läst egendom. Första punkten, innefattande anmälan derom, att uti denna punkt nämnda frågor ej föranleda någon åtgärd, lades till handlingarna; andra punkten, hvaruti till förnyad pröfning af Preste-, Borgareoeh Bonde-Stånden återlemnades Utskottets afgifna och af Ridderskapet och Adeln gillade Utlåtande, derigenom Utskottet afstyrkt bifall till väckt förslag om upphäfvande af frälse-ränte-egares rätt att lösa skattejord, då den säljes utom börd, godkändes; och Utskottets alla öfriga i Utlåtandet N:o 32 framställda förslag till lag-förändringar och författningar biföllos; äfvensom Ståndet beslöt, att vördsamt och vänligen inbjuda Höglofliga Ridderskapet och Adeln alt sig förena uti Borgare-Ståndets godkännande af förslaget under litt. Den 9 Juni. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets nedannämnde Förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser: N:o 78, angående viss, tid, inom hvilken den i 13 kap. 4 § GiftermålsBalken omförmälda stämning eller lysning ej må utfärdas; samt N:o 79, angående ändring i 1 mom. 10 § af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853, angående fattigvården i riket. Frän Högloft.
HofRällen, som, enligt sakens natur och Lagens föreskrift förr och nu, skall afse icke blott uttrycket men hufvudsakligen åsyftningen i en Skrift, är på en gång Domstol och sakkunnig Nämnd, och bör lika litet i det senare afseende, som idet förra hafva vid sidan en Inrättning, för att derifrån erfara intryck. Endast så är den sjelfständig. Genom sin oafsätilighet, utan efter ransakning och Dom, är Domstolen fredad från Kronans inflytande, men den bör icke vara oafhängig af folkväUlet. Detta intränger dock gene/n Tryck - 72 Bil. till Canstit. Utsk:s Memorial N;o 5l. frihetsCoinitén, hvilken, vald af folket, föreställer och uttalar dess vilja. Coraiténs utlåtande , hvilket gemenligen skall fria från åtal, gör möjlig en brytning i rättvisans raka gång. Utan denna Folkröst, som ofta kommer att ljuda falskt, skulle blott Lagen höras. Den i denna Domstols instantie ännu blott varnande, genom Comitén uttalade opinionen, blir, i en högre, hotande , och villar således värre. Hög och således sällsynt är den sinneslyftning, sorn kan försaka folkets gunst och vara lugn vid dess ogillande. Derföre framkalle man icke onödigtvis dessa , menniskan som hon är, öivermägtiga pröfningar. Vill man beifra Tryckfrihetens missbruk, låte man Lagen , Lagen endast tala. Vill man åter skydda den, är det syftesenligt, att genom den föreslagna halfva åtgärden försvaga Lagens kraft. Man invänder, att Comitén redan höres öfver qvarstad. För min del anser jag äfven detta stadgandes bibehållande öfverflödigt, emedan Domstolen icke mindre i denna fråga, egentligen om äganderätt, än i andra dylika, kan, utan främmande ledning, fatta sitt beslut.