Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lika med Kongl. Majit anser Utskottet att vården om Rikets skogar kräfver inrättandet af en särskild skogs-styrelse i hufvudstaden; men då angående beskaffenheten af denna styrelse eller omfånget för dess verksamhet Kongl. Majit icke framställt något förslag, eller tillkännagifva om och i hvad mån det af kommittéen uppgjorda af Kongl. Majit gillas, är Utskottet icke i tillfälle att i detta ämne meddela vidare yttrande Beträffande det i 3:dje punkten bland de af Kongl Majit angifna allmänna grunder förekommande stadgande, att innehafvare af kronohemman och lägenheter, Sammans. Stols-, Lagsamt Allni. Besv. o, Ekon.-Utskottets Utlåtande M 31. 7 hvilka besittas med stadgad åborätt, mätte, så framt den vid indelningen föreskrifna hushållning iakttages, fritt använda årliga afkastningen af skogen, hvilken, till dess sådan indelning skett, finge endast till husbehof begagnas, samt, i händelse hushållsplanen öfverträddes, kunde på lämplig lid sättas under förbud, anser Utskottet att de särskilta förhållanden, som ega rum inom de 6 norra länen, nemligen Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Jemtlands, Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens, i afseende på nybygges anläggningar, upplåtelser af kronans skogar m. m., påkalla för innebyggarne i dessa län ett friare användande af skogen redan innan den blifvit till regelbunden rushållning indelad. Hvad åter angår en friare dispositions-rätt för innehafvare af de till civil-, mihtäroch ccklesiastik-staten hörande boställen, hade Rikets Ständer, på sätt ofvan är vordet omförmäldt, uti underdånig skrifvelse den 5 December 4 854 anhållit, att innehafvare af sådana boställen mätte tillförbindas att, i enlighet med uppgjord och fastställd skogshushållnings-plan samt under jägeri-betjeningens tillsyn, vårda boställets skog, mot rättighet för boställshafvaren att af de årliga afverkningarne å densamma föryttra hvad sorn öfverstege 'boställets behof af skogsfångst.
Jo, att råvaran, af hvilken bränvinet skulle tillverkas, faller till vanpris och att den, som vill bränna bränvin efter julen, får köpa sin råvara för så lågt pris, att en högst betydlig minskning i tillverkningskostnaden deraf skall upstå. Vidare är det klart, att om man antager Utsk:s förslag, skall en hel klass af personer, som nu icke få bränna, af nyfikenhet slå sig på bränvins-industrien och derigenom än mera öka produktionen. Jag tror således icke, att den föreslagna åtgärden på något sätt skall verka till befordran af det åsyftade ändamålet alt minska tillverkningens mängd. Men jag får fästa upmärksamheten på eli annat förhållande. Om nemi. Utsk:s förslag antages, så skall bränvinsbränningen komma att fortgå fyra månader på ett år, Januari och Februari samt 2 månader på hösten. Hvad blefve följden häraf? Jo, att den der omtalade feberspän - Den 1 Maj. 13 ningen hos speknlanterne just då skulle inträffa, och att följden af bränvinsbränningens inställande under hösten således, långt ifrån att förorsaka minskning af varans tillverkning, snarare skulle bidraga till dess förökande. Vidare har man sagt, att det för den enskilde skulle medföra en alltför stor vinst, att under hösten få idka sin bränvinsbränning nästan skattfri. Jag anser icke lämpligt att uptaga detta skäl till besvarande, ty jag kan icke inse, att det vore med R. St:rs värdighet förenligt, att så der gripa efter folkets fickor. Jag tror således icke att detta skäl tarfvar något annat svar. Jag ber eder 1111, Mine Hrr! gifva akt på ett annat förhållande. Om nemi. bränvinsbränningen inställes, så blir det egentligen blott en klass, som kommer att skörda en oskälig vinst derpå, en klass, hvilken jag icke tror, att man bör öfverhopa med några serskilda förmåner, och denna klass är börsspekulanterne. Det är dessa personer, som komma i åtnjutande af den stora vinst, som man icke unnar bränvinsbrännaren, eller som man synes vara så angelägen om att fråntaga honom.
Nådig befallning att anställa en fullständig och noggrann undersökning, angående sådane uti hemmanens ränta och skattläggning icke inbegripne dagsverksoch arbetsskyldigheter, som in natura utgöras till Kronans hemman och lägenheter, hvilka såsom boställen m. m. äro embetsoch tjenstemän anslagne eller till inrättningar upplåtne, hvarvid bör utredas, huru dessa skyldigheter tillkommit och hvarpå desamma sig grunda, hvarförutan E. K. M:s Befallningshafvande, i de fall, då nämnde skyldigheter icke äro närmare bestämde, borde söka tillvägabringa sådane öfverenskommelse!’, hvarigenom, åtminstone för tiden efter nuvarande boställshalvares afgång, visst antal dagsverken blifver bestämdt; ankommande det deremot, efter Rikets Ständers åsigt, på vederbörande sjelfve att, i de fall, då de icke åsämjas om den dagsverkseller arbets-skyldighet, gom skall utgöras, sin talan derom i laga ordning ulföra. Likaledes hafva Rikets Ständer, för deras del, beslutat, att åliggandet atil in natura utgöra bär förut omförmälde arbetsoch dagsverks-skyldigheter för framtiden upphör, likväl så, att nuvarande innehafvare af de hemman och lägenheter, som deraf äro i åtnjutande, under deras besinningstid vid nu gällande lagliga rättigheter bibehållas; samt att, i stället för dagsverksoch ärbets-skyldigheter till vederbörande erlägges contant ersättning för de dags - 4o4 Expeditions-Utskottets Förslag till lind. Skrifvelse> N.-o 182. verken, som, på nyss omförmälde sätt, varda bestämda, hvilken ersättning efter årets markegångs-pris beräknas.
Dessa taxeringar förrättas i Stockholm inför Öfver-Ståthållaren eller den, han dertill i sitt ställe förordnar, och i de öfriga städerna inför Konungens Befallningshafvande elier deras ombud, med rättighet för dem alt, utan deltagande i omröstningärne, vara Coniiteernes ordförande. Ej Blh. till R. St. Brot. 1814. 5 Sami. 1 Afd. 5 Hafi. 8 58 Bil. till Bev.-Utskottets Betänkande, N:o It. ma Öfver*Ståthållare eller Konungens Befallningshafvande lill taxeringsman väljas, ej eller den, som serskildt varder lill ordförande utsedd. § 88. Taxeringsman för Stockholm skola vara Tolf af Ridderskap och Adel, Tolf af Preste-Ståndet och Trettiosex af Borgare-Ståndet; af hvilka sistnämnde Nio skola höra till Grosshandels-, Nio till Minuthandels-, Sex till Fabriksoch Tolf till Handtverks*Classerne, samt Tolf Ståndspersoner, som icke till något af Riks-Stånden höra, tillsammans Sjuttiotvå personer, hvilka kunna arbeta pä Sex Fördelningar; dock så, att det belopp, som hvarje skallskyldig blifvit i Afdelningen påfördi, i Comileens pleno pröfvas och bestämmas. § 89. I Götheborg och Första Classens släder utgöres Taxerings-Comité af Fjna personer bland Ridderskap och Adel, Fyra af Presterskapet, Fyra Ståndspersoner samt Tolf Borgare, hvaraf ett jemnförligt antal ur hvarje Glass. I andra och tredje Classens Städer skall Taxerings-Comile beslå af Tre Ledamöter af Ridderskap och Adel, Tre af Preste-Slåndet, Tre Ståndspersoner samt Nio Borgare af de serskilda inom städerne varande Glassér; men i Upsala och Lund, der Aeademier äro, af Två Ledamöter bland Ridderskap och Adel, Två af Preste-Ståndet, Två af Acadcmi-Slalen, Två Stånds-personer och idla Borgare.
Kel8t urul viker partiella förändringar, cle cler ofta ej medföra äa^ftadt gagn, utan encla8t föranleda ytterligare jemnkningar, kar Kongl. AIaj:t klott i nägra lä fall nu kunnat lenina uppmärkaamket ät gjorda fram8tällningar om nya eller förköjcta löner inom Armeen oek slottan, Kkvad nägon föräuclracl plan för landtoek 8jökor8varet framdele8 antagea eller ieke ook kuru keakallacl i förra fallet förändringen än mä klifva, är det emedlertid af 8tor vigt, att peconalen inom 8a val Armeen 8om slottan, genom undervi8ning ook öfning, källea tjen8tkar. Dertill äro de Kittill8 uppförda exer - 5 eiee-sn8lsgen otillräeklige neli Longi. Nsj:t Ilsr i följd Ilärsk funnit 8ig föisnlsten std deruti köre8ls en efter om8t8ndigll6terng läm^sd körllöjning. Diks8om kleliofvet rik undervåning oell ökning för ^rmeen8 oell Llottsn8 per80nsl är olleroende sk möjligen 8keende körändrsd orgsni8stion inom llägge VSPN6N, är oek i VI883 full sn8kskfnillg sk nödig msteriel oell Il^ggnsderg n^körsnde ett för 8ig fri8tsende keit. De ujl)ltggs äfven, lluru de llärtill erkorderiigs 8unnnor skulle komms std utgä, sntingen ps en gäng ekler kördeisde jlä kleis är med vi88d klelopp ärligen.
» S. », r. o. Ud(442) i de Vännig fotorestante. af hålla tid! Underrättelser hos första i Magnusson, 1 - 3. 87833) mot af eller landtlif år), med yngre, åtaga deras föräldrarnes Rosén, 10. byrå, sig vårrum och bjälp, och Qville deras lönean(Bohuslän). och b ä t t r e flicka, öfriga frätt v i v r e vid att Uti är 2 — 6 hos under handarbeten, och anses som med vårår, kan nu genast erSvar till yngre att familj. S. Gumaslii Annons(G. 87858) jämte sedan där gäres. anspråkslös tisk för en högre 1 å r vistats i önskar Goda i alla till hushållet. geoch presthus hösten plats skägg som naturlig, svart. bästa från Greneral-Depöten, 17. välsorterad n:r som 22, Svar pöste restante emotses tacksamt af K I C K L I G musik, i » Nitisk », Iduns exp. ä gen i fälle till v. bör flicka. hafva Sökande, genomgått vid seminarium lärarinneseminarium o m L. », löneanspråk, adr. som praktre flickor torde Handelstidn. i eller Stockåtföljda af insändas till annonskonlor, Göteborg. (G. 87829) ska som söker till plats pålitlig, fullt a något milj 24 väfnad, oktober. mendationer, kor torde Mimmi sparsam, i och matlagning, får god önskas. Vidare meddelas bostället Fridhemsberg. plats o m första Johanson, ålder sändas i par L J F R I S K, som är 24 okt. och faoch V] t år. och snäll, att Svar löneanspråk krona pöste villig i Fröken Södra med sändas restante. och pålitlig sömnad, sköta tvänne få genast. Iduns elever duglig till helst och inträde med utsatt P Å önskas af en ung, i till en 12-årig Skicklig och Svar expedition, adreslandet ». (463) kan till inackordering Småland härligt. » Musikvän », moderat pr hos år p. i pris vacker ensam Musikaliskt Söder musiomvårdnad.
är väl inte ond på mig? » Han svarade ingenting, utan gick ifrån mig. Jag sökte upp honom och förnyade min anhållan om förlåtelse. » Javisst, » svarade han då. » Nu är jag inte ond längre. » Vi blefvo genast goda vänner. Det är nu 15 år sedan. Vi flyttade af en slump i samma hus och voro tillsamman ofta, ja, dagligen. På 15 år lära nog två personer att känna hvarandra och vi kände hvarandra väl. Jag höll af honom som en syster håller af sin bror. Han förblef fortfarande lika ful, om möjligt blef han fulare, ty djupa koppärr hade vanställt honom än mera. I sitt 15:e år hade han insjuknat i kopporna, som lämna så svåra spår efter sig på många. Jag vill medyaiin berättelse gå ett halft år tillbaka, räknadt från nuvarande dato. ©Min gode vän och kamrat var 25 år, hade tagit ingeniörsexamen och fått god anställning hos en känd firma. Glad meddelade han mig detta en dag, och jag gladdes med honom af hela mitt hjärta. «Nu kan du ju gifta dig, » skämtade jag med honom. » Jag skall skaffa dig en bra hustru. » » Hon måste väl vara blind, eftersom du skulle våga föreslå henne en sådan man som jag. » » Åh, du är visst inte så ful nu, » svarade IDUN !W7 jag fortfarande skämtsamt. » Vore du inte min bror, skulle jag gärna gifta mig med dig. » » Jag är ju inte din bror, » sade han sakta och med en märkvärdig ton. » Jaså, är du inte det, » fortfor jag, utan att ana den smärta jag förorsakade honom. » Hvad är du då? Min far kanske? » Han reste sig upp och gick fram till fönstret med bortvändt ansikte. » Ja, hvad förståndet beträffar så. » Han tycktes bemöda sig om att skämta. » Så är du min son, » ifyllde jag allt uppsluppnare och gick efter honom samt satte mina händer bakifrån för hans ögon. » Låt bli migi » utropade han med häftig ton. » Det är så roligt att retas med dig. » » Ja, prata nonsens det kan du så det förslår, » svarade han och gick bort till pianot, där han bläddrade i noterna.
Beloppet af den samma eller ränta, som häraf uppkommer, bör blifva en fond för den systematiska regleringen och underhållet af de för Statens räkning bibehållnc Parker. Jag ville härvid tro, att vissa modificationer vid försäljningen torde billigtvis böra ega rum i anseende till options rätt, der, synnerligen vid Sockne-Allmänningar, större anspråk af Sockneboarne kunna sig förete, men likvist bör aldrig åsidosättas Statens grundrätt. Nyttjande rätten, är en tillfällig concession och egande grund-rätten bör tillvinnas den enskilde genom köp, i hvars vilkor synes mig böra uttryckas denna afliandlings syftning, sorn är och bör vara, Skogens bättre vård och icke dess förstöring. Jag yttrade i denna fråga redan den 2:dre sisth Maji, att ”Sådane försålde trakter, vare sig Allmänningar, Parker, eller mindre Lägenheter, böra i fortfarande Stats-Utskottets Betänkanden. 5li till skogsväxt bibehållas oell vårdas och i sådant afseende ett bestämt vilkor i sjelfva öfverlåtnings-Acton ingå’’. Undantaget härvid, vore endast i de fall, der localen med högsta lämplighet för Sädsodling erkändes, böra företrädesvis och efter köparens godtfinnande göras gällande. Den Köpare af sådan Skogstrakt, som under första 20 åren uppdrog n,y, tät oell väl vårdad ungskog, borde belönas med en heders-Medail och dessutom för hvarje io:de Tunnland erhålla ett bestämdt prsemium, vare sig genom afdrag i vissa räntor eller direct betalning af Stats-Cassan. På det^ta sätt lemnar Stats-ekonomiska Styrelsen icke handlöst åt sitt eget öde, den enskilda omtankan för skogsväsendet, men också öfvergår derigenom det så kallade Förmyndarskapet till en med tidslynnet mera förenlig rigtning.
Län, hvarigenom anslagssumman till resepenningar under örte Hufvudtiteln, 6000 Rrdr, utan tvifvel skulle komma att blifva otillräcklig; hafva Revisorerne icke kunnat undgå att emot ofvanberörde disposition göra anmärkning» §. 6. Sedan Kongl. Majrt, under den 11 Juni 1842, i nåder förordnat Öfversten vid Svea Lif-Garde Herr L. M. Lagerheim att Landshöfdinge-embetet i Jemtlands Län tills vidare förestå, har Kongl. Majrt, enligt ett till Stats-Kontoret den 25 i samma månad aflålet nådigt Bref, tillagt bemälte tillförordnade Landshöfding för resan härifrån staden till Östersund skjuts och traktamentspenningar efter Tredje klassen i gällande Rese-regiemente. Enär, på sätt högstberörde nådiga Bref vidare innehåller, Öfverste Lagerheim för den tid, det nådiga förordnandet kommit att fortfara» fick åtnjuta aflöningsförmåner, motsvarande hela Landshöfdinge-lönen» synes någon ersättning för resan till Läns-residenset icke hafva bordt ifrågakomma. §• 7. På grund af särskilda nådiga Bref, daterade den 23 Juli 1842 samt den 18:de Februari och 5:te Juli 1843, hafva Registratorerne i Landtförsvarsoch Civil-Departementens Expeditioner, Protokoll-jSe - — 27 — kreterarnc Mazer odi Hezelius, —• såsom ersättning för den förlust, de fått vidkännas derigenom, alt, vid förändrad fördelning utaf ärenderna Siats-Departementen emellan, Charta-Sigillata-provision å fullmakter m. m. minskats i berörde 2:ne Expeditioner, — undfått, af besparingsmedlen å 4;de och 6:te Hufvudtitlarnc, den förre 100 H:dr för år 1843, och den sednare, eller Rezelius, 200 R:dr för år 1842 och en lika summa för det påföljande året.
Berörde mantalspenningar, som förut skolat till Bergslaget utgå med ett stafrum ved af hvarje person, utgöras numera på detta sätt endast ifrån de skog ägande hemmanen, och ersättas de skattskyldig^ lör den sålunda levererade veden efter skäligt pris, som utaf Allmogens och Bergslagets Deputerade inför Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande årligen bestämmes. Äfven denna dispositionsrätt bör, efter Comiterades åsigt, upphöra, så att de skattdragande icke längre blifva förpligtade att utgöra ifrågavarande utskyld annorlunda än i andra delar af Biket, eller med det faststälda contanta beloppet; och synes contractel icke lägga hinder i vägen för en dylik förändring, hvars vidtagande ej heller bör kunna föranleda ersättningsanspråk å Bergslagets sida, enär den ved, som af de skattdragande levereras, enligt hvad nyss nämndt är, efter dess värde skall dem ersättas och således behofvet för grufvedriften på enahanda vilkor bör genom upphandling kunna anskaffas. I anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställa Comiterade underdånigst, om icke, sedan Silfververkets delägare fått tillfälle att sig yttra, i fråga om vilkoren för indragning, så fort ske kan, af samtelige till Bergslagets disposition öfverlåtne kronans räntor och utskylder, samt vederbörande Embetsmyndigheter jemväl blifvit hörde och afgifvit den närmare och fullständigare utredning af förhål - 96 landerne dermed, som för ärendets sluteliga pröfning kan anses af nöden. Eders Kongl. Maj:t må finna skäligt att till Rikets Ständer göra den Nådiga framställning i ämnet, som för berörde indragnings tillvägabringande af behofvet påkallas. g) Under titel: Hyttors friheter afförde 7
1 ® smör skiras samt röres tills det hvitnar, då man ilägger | " 8 socker, | S rifven sötmandel, 5 hela ägg och | •§ mjöl. Gräddas i en kaka i god ugn. Asta W. Grädd-créme. i stop god grädda kokas med socker och citronskal under ständig vispning. 8 ägghvitor vispas till skum samt läggas till gräddan. Kastrullen lyftes af elden, men vispningen fortfar, till dess crémen är kall. Upphälles på sitt fat, garneras med sylt samt serveras kall. Finska. Sockerkaka. Från 16 ägg borttagas 8 hvitor, det öfriga vispas till skum och iröres häri 1 &lt;8 socker och 24 lod mjöl. — a — d. Bakning. Hjorthornskakor. 3 ägg, | &amp; socker, 12 lod smör, en bra tesked hjorthornssalt, mandel efter behag, mjöl, så att det blir en lagom deg. A f denna deg göras små kakor af hvilken form man vill, bestrykas med äggula och beströs med kanel, mandel och socker. Dessa kakor hålla sig ovanligt länge. Fru Flin. Ginger. \ qvarter grädde vispas till hårdt skum, vispas derpå med £ " 8 socker, 3, qvarter uppkokad sirup, 2 matskedar ingefära, en matsked pulvriserad soda och för 6 öre eedroolja. Fru Flin. Mandelmusslor (utmärkt goda) 1 - | " 8 väl urtvättadt smör, 1 \ " 8 socker, 10 lod sötmandel, 6 lod bittermandel, 2 äggulor och nästan 3 S hvetemjöl. Fru Flin. Sundhetsskorpor. 10 " 8 sammanmalet hvetemjöl, 1 kanna mjölk, | S sirup eller socker, stött fenkål efter smak, 8 lod pressjäst. Fru Flin. Mandelkransar. 25 ort socker, :! äggulor, 25 ort stött mandel, 3 matskedar grädde, 3 matskedar skirdt smör, mjöl så litet som möjligt. Fru Flin. s Goda kryddskorpor. 1 / kanna mjölk, 2 / &lt;8 smör, / stop grädde och / stop sirup. — a — d.
I denna §. synes tydliga afsigten hafva varit, att StatsUtskottet, vid frågan om en sådan anmälan, åtminstone borde bereda saken, och gifva initiativet. Det hindrar icke, att i Rikets Ständers plena andraganden kunna göras af enskilde Riksdagsmän; men en sådan framställning bör, efter min förmening, åtminstone icke ske, innan StatsUtskottet blifvit hördt. Herr Cederschjöld: Jag utber mig blott få erindra, alt StatsUtskottet sjelf, pag. 470, i senare Utlåtandet, upptagit en uti RiksStånden gjord anmärkning af följande innehåll: ”Att Utskottet, efter förhållandets noggranna utredande, måtte, i den form 3o §. ”Riksdagsordningen stadgar, anmäla om Ut - 3o4 Den (5 i\r o vern ber f. m. ”skottet funne skäl till anmärkning emot nå”gon af de Embetsman, som vid skeppshan"delsaffären lagt hand.” — Och öfver denna anmärkning har Utskottet, pag. 4utlåtit sig, ”att det vid granskningen af förevarande mål icke funnit att, emot något Rikets Ständers beslutj de till hvarje Iluf”vudTitel anslagne summor blifvit dragne ”till andra ändamål än dem, som under ”samma HufvudTitel höra, eller att något ”af Rikets Ständer faststäldt anslag blifvit öf”verskridet. ” &c. När Rikets Ständers eget Utskott kan tyda 3o §. så, hvilket jag icke vill neka är bokstafligt; hemställer jag, om. det vore skäl yrka ansvar inför domstol efter samma §., hvilken domstolen säkert skulle tillämpa lika med Utskottet. Af dessa skäl tillstyrker jag ånyo, att man låter den saken falla, och håller sig vid den proposition jag begärt. Herr Rosenqvist: Utskottet har yttrat, att något af Rikets Ständer faststäldt anslag icke blifvit öfverskridet. Jag hemställer, om Lilla Creditivet icke är ett anslag, samt om det blifvit af Rikets Ständer auvisadt, för att betäcka sådana menliga speculationer, som den ifrågavarande.
— Nro 63. i anledning af BondeStåndets återremiss af Nro 56. XXI. B. 322. XXII. A. 60. B. 101. A. 106. •—- Nro 64. angående ytterligare minskning i Utskottets personal. XXII. B. 101. A. 106. — Nro 65. i anledning af RiksStåndens olika beslut angående N:o 63. XXII. B. 101. A. 106. „ ( 4t ) BevilJningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden t Nto 2. i anledning af väckte motioner om Jagt-bevillning till premier för rofdjur^ dödande. B. 207. Å. 426. XI. U. 33o. XIL A. 168. — Wto 3. angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvinsbränningen oell hvad dermed har gemenskap. — Nto 4. i anledning af återremiss af Wto 2. XI. B. 33o. XII. A. 168. — N:o 5. i anledning af återremiss af N:o 3. XIV. U. 4'* XV. 3. A. iqr. A. 228. XVI. B. i3g, 206. A. 240. XVII. B. 164. A. 4o5. XXtl. E. 106. — N:o 7. med förslag till sammanjemkning af BiksStåndens beslut, angående grilnderne för bränvinsbrännings-rättiglieten, samt till voteringspropositioner i fråga om bränvinsbränningens beskattning. XVI. B. i3g, 206. A. 240. XVII. B. 164. A. 4o5. XXII. E. 106. — Wto g. i anledning af Herr Friherre Knorrings och RiksdagsFullmägtigen Lars Larssons från Elfsborgs
Hvad Utskottet för öfrigt i 2:dra, 3:dje och 4:de punkterna af förevarande Betänkande yttrat och hemställt, blef al Ståndet gilladl och bifallet. 326 Prol.-Utdrag den Ii April 1860. Den i 1 April. Frän Högloft. Ridderskapel och Adeln. S. D. Uppå gjord framställning af Friherre Tersmeden, Wilhelm Fredric, att Rikets Ständer skulle utse 12 Ledamöter, Tre af hvarje Riks-Stånd, för att å Rikets Ständers vägnar bevista Hans Maj:t Konungens och Hennes Maji Drottningens blifvande kröning i Norrige; beslöt Ridderskapel och Adeln för sin del alt välja Tre Ledamöter af Ståndet för att i nämnde deputation deltaga, samt att, under förutsättning all enahanda beslut komme att af de öfriga Riks-Stånden hvar för sig fattas anmoda såväl Stats-Utskottet att uppgöra och till Riks-Stånden inkomma med lörslag i afseende å beloppet af det dagtraktamente och den rese-kostnadsersättning, som borde de deputerade tillkomma, samt om anvisande af medel för dessa kostnaders bestridande, som ock Expeditions-Utskottet att uppsätta och ingifva förslag till den underdåniga adress, som vid ifrågavarande tillfälle borde till Hans Maji Konungen öfverlemnas; och skulle de öfriga Riks-Stånden vänligen inbjudas alt äfven för deras del fatta likartade beslut. Frän Högv. Preste-Stdndet. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskottels Utlåtande N:o 84, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Huf vudtitel. Härvid förekommo: Usta punkten. Med ogillande af hvad Utskottet i mom. a) och b) tillstyrkt och hemställt beslöt Preste-Ståndet lör sin del, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majis nådiga Proposition, dels såsom aflöning för Expeditions chefen i Landtförsvarsdepartementets