Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Motionen ansågs böra remitteras tili Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. 7:o N:o 12, med återlemnande af Nils Pehrssons från Calmar län väckta motion om postföringens bestridande medelst entreprenad, å Postverkets bekostnad. Motionen remitterades till Bevillnings-Uiskottet; och 8:o N:o 15, med återlemnande af Olof Larssons från Gefleborgs län väckta motion om befrielse för Posthemmanen i Medelpad och Helsingland från postföringsskyldighet, emot åtagande att utgöra onera, i likhet med andra slags hemman. Motionen remitterades tili Bevillnings-Utskottet. S. 1). Upplästes motioner af: Herr Ekholm, N:o 93, om anslag till jernvägs-anläggning, i enlighet med Kongl. Propositionen, N:o 4, vid sistlidne Riksdag och Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 183, m. m. Remitterades till Stats-Utskoltel. Herr Ekholm. N:o 94, i fråga om förändrad organisation af Krigs-Akademien på Carlberg. Remitterades lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Herr Ekholm, N:o 95, i fråga om bestämmelser för jordegare, sorn instänga allmän väg. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Prof.-Utdrag den 1 December 1856. 77 Herr Uppling, N:o 96, angående upphörande, af 12 kap. 2 § sista moni. Rättegångs-Balken. Remitterades till Lag-UIsliottet. Herr Uppling, Nio 97, i fråga om afrödjande och utjemnande af en Kongl. Majit och Kronan tillhörig, öster om Kongl. Operahuset belägen, tomt. Remitterades till Stats-Uiskottet. Herr Rudling, Nio 98, derom att gåstgifveri-skjutsskyldige må från all slags postföring befrias. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet.
Hwarcfter sedan Kammar-Collegium samt EffwerHof-Iägmästare-Cmbetet äfwen bliswit hörde, en Commite sunde i Räder förordnas, för att af alla inhämtade uplysyingar och utlätande upgöra förslag, antingen till en fullständig allmänt gällande Skogs - Ordning eller till flera serskilte för olika orter i Riket. ow Att wedcrbörandc Collegier och Embetsmän mätte anbefallas, att ofördröjligen inkomma med fullständige upgiftcr och yttranden: r:o angäende huru mänga och af olika namn warande Kronans Skogar, som ännu finnas wara odisponerade, samt huru mänga eller stora delar deraf nödwändigt böra bibehällas för Allmänna behof, och huru wärdén af dem bör handhafwas> 2:0 Om eif de sä kallade Härads-Allmänningarne någre till hela -eras widd eller kill wista delar böra bibehällas för Kronans - Dell 26 April. 979 nans eller Publique behof, med upgift af Skalen dertill samt z:o rörande Harads Allmänningar^ delande imellan Socknar, som sädant ästunda, wid werkställande af hwilken delning alla,vä samma allmänningar redan tillätue intagor och S-ybyggen likwäl torde böra förblifwa orubbade, samt dar kärr och mastar eller tjenlige ställen ti/i nyoolingar finnas, dcste till bibehållande af en jämn delning i sjclfwa Skogen, derifrån undantagas, samt se» dermera ester Härads-bserncs öfwerenskommelse uplätastill Nybyggens anläggande hwilka sedan, enligt gällande författningar stattlagde kunna, jemte folkmängdens tillw.ixt bereda inkomster för Staten. ^ z:o Att Eder Kongl.
Mnj-.ts Nådiga Proposition Nio 7. ' i5 Utdrag af Pr otocollet öfver Krigs-Ärenden, hållet inför Hatis Majst Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 20 Junnar ii i834- Närvarande : Hans Excellence Justitise Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad j Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Äiendena Herr Grefve af Wetterstedt Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Gretve Adelsvärd ^ Friherre Åkerhielm Poppius j Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheimj Stats-Secreteraren Grip. Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med förut fattadt beslut, upprättadt Förslag tid Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Generalsoch Amirals-pensioners uppförande å Allmänna Indragningsstaten; och täcktes Kongl. Majrt, uppå Stats-Rådets underdånigt tillstyrkande, berörde Förslag gilla och befalla, att Nådig Proposition, i enlighet med detsamma, sådant det finnes vid delta Proto<■©11 bi lagdt, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras. Ex Protocollo. C. A. Sebell. g Kongl. Mjjjyr Aåjiiga 1’ropusition N o &. Ankom i afskrift till Exp. Utsk. d. ti Febr. kl. 6 e. m. N:o 8. KONGL.
Jag tror visserligen, att det ena förslaget kan lika väl antagas som det andra; roen mitt torde dock gifva större säkerhet för framtiden. Detta yttrande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af Hr Stats-rådet m. m. Nils Fredr. Wallensteen, som å K. M:s höga vägnar atlemnade 4 Dess Nådiga propos:r till R. St. Gr. Sparre: Jag har alldeles icke i egenskap af ordf. inom LagUtsk. tolkat Utsk:s åsigt. Jag har anfört de grunder hvarpå jag stödt mitt bifall till detta betänk. Det är min enskilda åsigt, icke Utsk:s, som jag tagit mig friheten framställa. Mina motiver må stå för min räkning, Utsk:s för dess egen. Hr Printzensköld, Carl: Då Utsk. ingalunda har tillstyrkt R. o. Ad. att ingå i någon pröfning och godkännande af de motiver, som i betänk, blifvit framställde för att komma till ett resultat, så anser jag, för min del, att bifall till betänk, desto mindre innefattade något på förhand uttryckt omdöme om lagförslagets antaglighet, som, så vidt jag kunnat fatta Ulsk:s betänk., deri icke finnes någon sådan framställning, hvilken ens på det aflägsnaste åsyftar, att på förhand fälla ett omdöme öfver ifrågavar. förslag; hvarföre jag tillstyrker bifall till Utsk:s betänk, sådant detsamma nu befinnes. 406 Den 12 Fe b r u'ari. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få fästa Frih. Raabs upmärksamhet derå, att då riksdagsmäns motioner afstyrkas, och Ständerna dem ogilla, komma inga skrifvelser derom att till Konungen allåtas. Hvad som står i motiven för detta beslut, blifver således icke med Talmännens underskrift forsed!. Någon farhåga i det hänseendet, som Frih:n omförmält, bör således icke upsla. Jag förnyar min anhållan om bifall. öfverläggningen förklarades härmed fulländad, hvarefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs till bifall å förevar, betänk, framstälde propos. blef med ja besvarad.
I den saken hänvisas till ett förfaringssätt, som nedan angifves. Allt det där eller åtminstone en urvald samling ordnar man så smakfullt man kan, sedan växterna torkats. Någon bestämd regel för arrangementet kan j u näppeligen gifvas, det hela måste öfverlämnas åt hvar och ens individuella tycke och uppfinningsförmåga. Emellertid tager sig buketten särdeles bra ut, om man exempelvis anbringar den mot en s. k. palmett, en efterbildning af ett solfjädersformigt palmblad; en sådan kan man göra själf af någorlunda styft papper, som man på lämpligt sätt veckar i den angifna formen och nedtill förser med ett i papp eller trä imiteradt bladskaft. Af det i växtväg hittills föreslagna framgår, att den tillämnade buketten redan utrustats med ett och annat bjärtare kontrasterande färgparti, men är man ej nöjd härmed, utan vill gifva den ett ännu lifligare utseende, kan man färga några af gräsens vippor i grönt, rödt, gredelint etc. medels lätta anilinfärger, som fås på apotek eller i färghandel. Därjämte kan med ypperlig verkan en vacker fjäder placeras midt i gruppen. Mycket verkningsfullt är det att med buketten införlifva några mera presentabla företrädare af insektsvärlden. En liten röd nyckelpiga tager sig bra ut på ett blad, liksom i allmänhet större och mindre skalbaggar, af hvilka det gifves ett stort urval både hvad form och färg beträffar; exempelvis kunna nämnas den blåsvarta tordyfeeln, den bruna ollonborren, den gröna jordlöparen jämte många andra i skog och på äng förekommande skalbaggar med den vackraste grönbronserade skrud. En fjäril är naturligtvis ytterst dekorativ, om man placerar den smakfullt; af sådan föreslås till användning nåssclfjärden, de hvita eller gröngula, som fladdra öfver åkerrenar och ängar, den silkeslena, bruna sorgmantcln o c h den stora, rödprickiga apollofjärilen, om man kan komma åt sådana. På en vattenväxt är en trollslända, t. ex. en af de bjärt färgade flicksländorna, som flyga vid dammar och vattendrag, alldeles stilenlig.
Vid detta tillfälle måste jag hembära en gärd af skyldig agtning åt minnet af den högst förtjente mannen, som, insett dessa bristfälligheter, föreslagit och utverkat förbättring deri. För mig återstod föga, blott regleringen af de detailler som den redan gjorde organisationen ytterligare erfordrade. Bland dessa var fördelningen af de till Arméen återlemnade Öfverstelridelningamej den skedde i mån af deras afkastning. De 2 bästa {/Irno och Bäckafkog) anslogos åt Fält Mar-» Jkalkarne *), De bättre dernäst, inom hvarje *) Stora Tuna återlemnades till Arméen ej förr än är 18*8, 748 iperi 24 Februariii Inspector)y åt Inspecteurerne, (GeneralLieute* nanterne) och de minst gifvande åt BrigadGeneralerna (GeneralMajorerne.) En sådan leranades åt GeneralAdjutanten för Arméen, hvilken icke varande StatsRåd, såsom dess Företrädare, ej kunde vara utan lön, en åt Ordföranden i KrigsHofRätten (då Friherre von Döbeln) och en till Presidenten i KrigsCollegiuraj hyilken indelning öfverflyttades ifrån Invalidfonden, medelst af Kongl. Maj:t till nämnde fond, af egna tillgångar, leornad capitalersättjaing. Hvad ÖfversteLieutenants indelningarna beträffade voro de, alltsedan den 2,5 Mars 1813 RegerneotsChefern.es Medelst den, i nion afindelningarnes afkastning gjorde fördelning, uppkom den vinst, att befordran medförde fik a cl inkomst j liksom medelst organisationen på divisioner och brigader, befordran medförde ökadi befäl Arméens organisation i fredstid liknad© dess organisation i krigstidså att arméen då kan träda i fält utan att omskapas.
1829. 5 sa instämde i Preste-Ståndets, den 7 sistlidne Octoher, beslutade samt Ridderskapet och A’ deln meddelade inbjudning, hvarjemte Kopparstick, Estamper och Litographiska arbeten jemte Målningar, Handteckningar och Ritningar, ehvad de äro af Svenska eller andra Konstnär rer, befriades ifrån bade Införseloch Utförseltull; 14:0 det af Utskottet i fråga om VaruStämplingen föreslagna stadgande, att Fabriksoch Handtverks-Societeternes Ombud ma öfvervara stämplingen, och a Placat-Stärnpeln teckna sitt namn, ansågs böra i så måtto förändras, att Fabriksoch Handtverks-Societeternas medlemmar må, om de så för godt linna j sjelfva eller genom Ombud, öfvervara Varu-Stämplingen, och tillse huru dermed tillgår, S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconoinie-Utskottens, den 4 sistlidne September, under N:o 63, afgifna och, d. 25 i summa månad e. m, pa bordet lagda Betänkande, i anledning af väckta motioner, angående tågande Truppers Inqvartering och Proviantering under fredstid. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande Lag-Utskottets, den 10 och 17 sistlidne Octoher, afgifna och, den .26 i samma månad e. m., på bordet lagda Utlåtanden: N:o 114, öfver väckt motion om offentlighet vid Under-Domstolar och Police-Kamrar i Staderne; N:o 115, i anledning af Kongl. Muj:ts 6 Prot. Utdrag den 1 Nov, 1829. Nådiga Proposition, angS.ende alder för deni, som af liof-Rätterne till Domai;e-Em betets utöfvande förocdnas; N:o 117, i anledning af Kongl. Maj:ts NSdiga Proposition, angående tillägg uti 25 Cap. 5 §.
Lispundet nedsättas, För Blyertspennor, andra slag (än timmermans), har Herr Hjerta, då den år 1852 Blyertspeninförtullade qvantitelen 2,351 ii. alls icke motsvarade konsumtionen af denna vara, nor\ utan fast häldre ådagalade, att en stor del deraf insmugglades, föreslagit, att införselstullen derå mätte nedsättas ifrån 30 sk. till 12 sk. ii., hvarigenom mera vinst för Staten skulle uppkomma, då förtullningen blefve ordentligare. Någon fabrik för tillverkning af finare blyertspennor funnes ej i landet. Med godkännande af de skäl Herr Hjerta anfört emot den nu gällande tullsatsen, anser Utskottet sig likväl, med afseende å artikelns värde, icke böra tillstyrka större nedsättning än som af Bevillnings-Utskotten vid de tvänne sistförflutna riksdagarne föreslogs; i öfverensstämmelse hvarmed Utskottet hemställer, att införsels-tullen å Blyertspennor, alla andra slag, (än timmermans-) må nedsättas till 24 sk. ii.:det. 1 öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker Utskottet, alt införBlysocker. sels-tullen å den för näringarne behödiga artikeln Blysocker må nedsättas ifrån 1 sk. 6 rst. till 8 rsl. pr ii. Rikdagsfullmäktigen Johannes Nilsson från Malmöhus län har uti sin här ofvan jBlär. omförmälda motion föreslagit att införsels-tullen å Blår, som nu utgör å Hamp2 R:dr 24 sk. och å Lin5 R:dr skepp:det, måtte nedsättas med 50 %.
Denna lag börjar med det stadgandet, att »om någon, utan att vara prest etc., förvaltar sakramenten, skall han böta 300 Daler» o. s. v. Författningen har lyckligtvis, så vidt jag vet, icke, sedan den utfärdades, vunnit någon synnerlig tillämpning, och det kan vara straff nog för densamma; men jag kan ändock icke med trygghet öfverlemna Hr Thams motion till LagUtsk., emedan det just var detta Utsk., som, utan att nu kanske vara till sina tänkesätt så synnerligen förändradt, föreslog den nämnda författningen till ett olyckligt antagande inom RiksSt:n, — en författning, som, i st. f. att verka förmedlande, genom de principer den innehåller, alstrat söndring inom den af mig högt värderade Svenska Statskyrkan, sådan den 120 Den 12 November. varit ämnad att byggas och från början blifvit byggd, ehuru hon genom dylika lagstadganden fått måhända obotliga skador. Hr Tham, som nu föreslagit ett ytterligare sådant, har sagt, att han icke nämnt ett ord om förtryck, och att något sådant icke eller i hans motion kan upletas. Jag frågar, om det icke är förtryck, att på en sådan författning, som sakramentallagen, vilja ytterligare bygga andra stadganden, såsom om huru ett sällskap eller en enskild, som underlåta att hos Stiftsstyrelsen eller Presten i församlingen göra anmälan, i fall de vilja utöfva någon andlig verk samhet, eller yttra några andliga ord inom en församling, skola straffas med böter till så högt belopp, att, ifall de icke kunna erläggas, den felande skall undergå högsta kroppsplikt. Detta måtte väl innebära tillräckligt förtryck. Det står dessutom i upenbar strid med den andliga, af Hr Tham endast Presterskapet förbehållna verksamhet, men hvars egentliga lif ligger i dess frihet. Visserligen är formen nödvändig; men vi hafva exempel på, att den herrligaste form, hvarunder Guds ord någonsin framträdt, icke fått med svärd försvaras, och att, när sådant försöktes, det hette: »Stick ditt svärd i sitt rum, t.v alla, som taga till svärd, de skola förgås med svärd,»
» En historia — det är bara skräp, käraste mitt barn, tiden går nog ändå, och inte är det värdt att tala om det, som har varit; det har farit också. » Karin skrattade så godt, att alla de präktiga hvita tänderna lyste. » Se så Karin, berätta bara, något minns du väl; inte har du alltid varit så här lugn och nöjd och tyckt, att allting var bra. » » Åh nej, jag hade väl min lilla dröm jag också; men jag hade inte tid att drömma länge. » » Nå ser du nu, » ropade Maggie triumferande. » Tala om, hör du! » » Åh, sådant får väl Maggie vara med om själf, mycket finare och bättre, det här var bara inspektörerna. » » Inspektörerna? » — Maggie såg häpen ut. » Tyckte du om allihop? » » Den ene först och den andre sen, ' förstås. » Karin log belåtet. » När de kommo hit till gården och voro obekanta i trakten än, voro de litet artiga mot mig förstås,-och jag lagade så godt åt dem, jag bara kunde, och när julen kom, fick jag alltid litet till bosättningen af herrskapet. » Jag sparade och gömde och satte in af min lön, men bäst det var, så kom den förste och ville flytta, han hade fått plats i hemtrakten. Jag grät en vers, och så var den sorgen öfver. Den andre skulle ha ett eget litet arrende, så for han. » Nu stannade Karin ett litet tag. » Nå var det ingen m e r? » frågade Maggie ifrigt. » Jo, det var allt en till. Då bade jag just kommit af mig att drömma, men det gick snart att komma i gamla spåret igen. Jag satte in mina små besparingar i blåa boken, såg om min silfverlåda och mitt lilla linneskåp, raguserade tuppar och vägde mera godt till brödet, men under allt detta var det, som jag inte riktigt varit med. Jag gick omkring och ordnade mitt lilla hem, satte upp hvita gardiner, ställde blomkrukor i fönstren och hängde taflor på förmaksväggen. Så kom det handtverkare, som byggde till inspektorsbyggnaden. Allt djärfvare satte jag ihop, min stackare.
Jag instämmer till alla delar uti Herr Lidströmers Yttrande och anser för det närvarande ett Anslag säkert af betydenhet till detta ändamål, så mycket mindre tjenligt, som Hans Maj:t Konungen visserligen ej skulle med det väntade Nådiga välbehag anse en Den 10 Januarii. 561 en så stor och för StatsYerket tryckande omkostnad, på något hvarken för Konungen eller Staten nyttigt eller nödvändigt, blott behagligt ämne, uti en tidpunct, då Riksens Ständer äro af Konungen sammankallade, för att reglera elt förs tord t Penningeverk och hindra snart sagdt en NationalBankrutt. Med all den högaktning, som de Fria Konsterne och deras Utöfvare så högt förtjena, måste jag dock anse dem iner såsom behaglige än nytlige, och i en tid, då till och med det nyttiga måste vika för det högst nödvändiga, anser jag det blott angenäma ännu mer höra göra det. Så snart Staten äger förmåga dertill, skall jag anse såsom dess första pligt, att med kraft bidraga till de Upplysningen så mycket befordrande Fria Konsternes utöfning och förkofran. Herr Nauckhoff j Carl Ulric: Som Herr Lidströmer hemställt, att Herr Hammarskölds ifrågavarande Memorial icke borde af Ridderskapet och Adeln remitteras, utan den till StatsUtskottet begärd ta Remiss afslås; så får jag, med anledning af 4g §• i Riksdagsordningen, begära, att denna fråga måtte till nästa Plenidag hvila på bordet. Friherre Cederström.Jacob: Det af Herr Nauckhoff citerade Moment i 49 §• lemnar rättighet, att då fråga uppstår om eller hvart remitteras skall, lägga den på bordet till nästa Plenum; men då icke Herr Nauckhoff beRidd. o. Ad. Prot. II. B. 71» 72 562 Den 10 Januarii. stridt att Memorialet bör remitteras, oell då det samma tillhör StalsUtskottet, anser jag det begärda uppskofvet af Remissen icke böra bifallas. Herr Nauckhoff:
Dessutom behöfde man ej fatta mera än ett beslut, nemligen om Ekonomiutskottets Utlåtande, ty blefve det bifallet, följde klart, att ingen åtgärd kunde vidtagas i anledning af BankoUtskottets yttrande, emedan det skulle förutsätta möjligheten att upprifva ett 65 H. 6* Den 8 Mars p. in. redan faltadt beslut. Afsloges åter Ekonomiutskottets Utlåtande blefve följden densamma. Hans Excellence hemstälde således, om icke det vore bäst, att bestämma sig för antingen, bifall eller afslag å EkonoiniUtskottets yttrande, emedan resultatet derigenom med detsamma vore bestämdt för båda Utskottens Utlåtanden. Herr •von Hartmansdorff: Jag bar gjort min framställning blott för att visa huru oriktigt man behandlat denna fråga. Derigenom att man nu blott företagit EkonomiUtskottets Utlåtande, bar man behandlat saken så, som 0111 BankoUtskottet ej hade yttrat sig. Det visar, huru man gått BankoUtskottet förbi i en fråga, der man först bordt höra det; och jag anser såsom min pligt att i dagen framhålla delta nya sätt att misshandla Banken. Herr Munck af Rosensköld: Herr von Hartmansdorff anser vådligare en utlåning af Banken emot både borgen och vara, som ej är underkastad försämring, än blott emot borgen. Voteringspropositioiien upplästes å nyo med den förändring, att Ja-propositionen skulle lyda sålunda: Den som bifaller EkonomiUtskottets under N:o 178 afgifne senare Utlåtande, som tillstyrker belåningsrättighet uti publika fonder å ritorr Spannemål, voterar Ja; Den 8 Mars e. ni. 85 Herr Munck af Rosensköld: Till ytterligare förtydligande anhåller jag, alt det måtte utsättas, att utlåningen sker tillika emot borgen, sedan Herr von Hartmansdorff och flere med honom anse utlåning mot borgen och pant af vara till och med mindre säker, än utlåning emot borgen utan pant af vara. Herr von Hartmansdorff ':
Ehuru både Borgareoch Bonde-stånden gillat Utskottets förslag, angående olika tullbestämmelser för ovalkade och valkade ylleväfnader, och Utskottet, efter den i allmänhet iakttagne ordningen, deraf kunde föranledas inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att i de delar af samma förslag, som, på sätt nyssberördt är, med bibehållande af gällande införselsförbud och å den deraf beroende rubrikernas uppställning, äro förenliga, instämma i Borgareoch Bonde-ståndens beslut, anser Utskottet sig likväl, då de partiella ändringarne ingalunda kunde medföra den tulltaxans förenkling, som med förslaget i dess helhet afsågs, ulan fastheldre skulle förorsaka tvetydighet vid tillämpningen, böra hemställa till Borgareoch Bonde-stånden, att de ville instämma i de öfriga Ståndens beslut om bibehållande af 40 Bevillnings-Utskollels Memorial, N:o 25. rubrikerna: »casimir, bvitt, gult och rödt af högst 6 qvarters bredd» med 1 r:dr 24 sk. införselstull och »alla andra slag» med 24 sk. införselstull per skålpund. Beträffande åter införselstullen å »filtar och mattor», fris, frisad, doffel och kalmuck, flaggduk och quinette halfylleväfnader alla andra slag, än flanell, »af 7 qvarters bredd och deröfver» samt shawlar, shawletter och andra dukar» af 6 r:dr 32 sk. värde och deröfver stycket», så inbjuder Utskottet Ridderskapet och Adeln, samt Preste-ståndet att i Borgareoch Bondeståndens beslut derutinnan sig förena. I den mån dessa inbjudningar icke vinna bifall, blifva följande omröstningar nödiga: 320:o.
För »Färgträd, helt eller oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara, oberedda växter och växtdelar», i Taxan ej specificerade. 4) För »Gardiner, rull-, af målad bomullsväfnad.» 5) För »Klädmakareoch Ullgarn.» IX Fr. o. m. 1842 Fr. o. m. 1846 Fr. o. m. 1849 Fr. o. m. 1852 Fr. o. m. 1855 Fr. o m. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tör »Ullgarn, alla slag.» ') För »Kameloch Ullgarn, alla slag»: »ofärgadt — 1_ skålpund 15 öre»; och »färgadt — 1 skålpund 20 öre.» 8) För »Linnegarn, ofärgadt och oblekt.» 9) För »Linnegarn, färgadt eller blekt.» Bil. till Tull-Komitéens Betänkande. 2* X Fr. o. m. 1825 Fr. o. m.d. V61826 Fr. o. m. 1831 Fr. o. m. 1836 t. den V6 1826. t. o. m. 1830. t. o. m. 1835. t. o. m. 1841. Glas: Tullsats. Tullsats. Tullsats. För »Risgryn, äfvensom Rismjöl.» 2) För: »Gummi-arabicum, dragant, senegal och kirsbärs-.» 3) I Taxan icke nämnde. 4) Utom »Fruntimmershattar,» som voro tnedgifna till införsel mot 25 procent. 5) För »Hattar af halm eller strå.» ) För »Hattar af ull, hår eller felb.» T)
N.o 5g. 2 3 gar i det hittills beslående Undervisningssystem , har Kongl. Maj:t funnit ämnets vigt fordra att, med förslagets bufvudsakliga granskning och slutliga afgörande uppskjuta, intill dess äfven allmänna tänkesättet, i synnerhet öfver vissa mycket omtvistade punkter, hunnitstadga och uttala sig. I hvilket afseende Kongl. Maj:t också redan låtit Comitens Betänkande, med Bilagor och Reservationer af trycket utgå, och är Kongl. Maj:t sinnad attutsättanågon viss tid, inom hvilken anmärkningar vid förslaget må af sakkunnige män till Bess Ecclesiastik-Expedition afgifvas, för att vid målets slutliga afgörande äfven komma i öfvervägande. Emedlertid och då Comiteen enhälligt funnit, att den offentliga undervisningen kräfver flere och snara förbättringsåtgärder, har den, såsom en grundläggning för det ändamål, som sökes, uppställt nödvändigheten, dels alt åt Lärare-befattningarne förvärfva och fästa skicklige och nitiske män, hvilket svårligen kan ske, så länge lönerna för alla Lärare vid Elementar - Läroverken, för de flesta vid Universiteterna, och för åtskilliga vid de Upp fostringsoch Undervisnings-anstalter, som i senare tider tillkommit, befinnas vara alldeles otillräckliga, dels att tillvägabringa nödiga undervisningsmcdel, hvilka för det 24 Kongl. Maj.ts Nådiga PropoS. N.-o 5g. närvarande antingen saknas eller ock äro alltför ringa och ofullständiga. I följd häraf har Comileen anmält behofvet af förökade Stals-anslag för de flesta nuvarande Läroverken, och nya för de Tillämpningsoch Special-Scholor, hvil-, kas inrättning Comite'en i underdånighet tillstyrkt. Ehuru Comiteen sökt, vid, beräkningen af dessa båda slag af behof iakttaga all sparsamhet, utgör den dock, enligt handlingarna bifogade calculer, en årlig total-summa af icke mindre än 168,000 Riksdaler Banco, nemligen till ElementarLäroverken 42,000 R:dr, till Upsala Academie 40.000