Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordningen, angående Stängsel-skyldigheten; af den 9 Febr. iSoss, nemligen: i:Oatt till förekommande af det uppehåll, Sorn vid hägnads fullbordande imellan ägolotter inom by uppstår, att förmå tredskande delägare till Verkställande af de hägnader, som, efter skedd delning deraf imellan grännarne, hvar och en af dem tillhör att upprätta, det må stadgas, att sedan till delningens förrättande Landtmätare är vorden tillförordnad, Byemännens skyldighet, att vid förrättningen sig inställa och att lemna Landtmätaren nödig handlangning, borde blifva enahanda, som i afseende å Storskiftes delningar är förorJnadt, äfvensom att hvarje delägare bör vara pligtig, att genast upprätta den andel i hägnaden} som vid nämnde delning varder honom r 738 Dm 7 Juli. honom tillagd,: denna dock obetaget, att, om han till klander tror sig äga fog, sin talan genom stämning å alla vederbörande samt landtmätaren till det Ting, som näst efter-en månads förlopp efter förrättningen inträffar, utföra , vid Underlåtenhet hvaraf delningen bör såsom laga kraft vunnen anses och till efterrättelse lända; 2:0 att skillnad i Stängsel-skyldigheten för olika slags ägor må upphäfvas, och hvarje jordägare förklaras skyldig att, för hvad jord som heldst, vidkännas lika hägnads besvär; och 3:0 att hvarje jordägare utan åtskillnad fölinoch utägor samt för rågång bör för ägande Större eller mindre hemmansdel alltid till hälften emot sin granne uti stängseln deltaga. Lag-Utskottet, sorn fått berörde Memorial till sig remitteradt , har ansett nödigt, att i förening med Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet till pröfning företage omförmälte af oeconomisk beskaffenhet varande ämnen, i följd hvaraf de ock uti dessa Utskott i sådant ändamål förekommit.
N:o i4g, Ankom till Eip.-Utsk. den 12 Mars 1830.. Förstärkta Banco-Utskottets Memorial, med anmälan angående verkställd omröstning öfver tvänns frågorj rörande den på upplåningar grundade Disconteringen för Handeln och den större Rörelsen. T». följd af Rikets Ständers iemnade bifall å de utaf Banco-Utskqttet, uti dess afgifna Memorial under N:ris 120 och t3o, föreslagna Voterings-propositioner, hvilka icke, genom jemkning Riks-Ståiiden emellan, förfallit, har Banco-Utskottet, sedan dess Ledamöter blifvit förstärkte till det antal, 6g §. Regeringsformen utstakar, och i den ordning samma §. föreskrifver, företagit omröstning , enligt följande, tvänne godkända Propositioner: usta Voteringen: Den, sorn vill, att T3anken tillätes upptaga lån, dels emot Obligationer, hvilka 36 Förstärkta Baneo-Utsk. Memorial N.-o i/jg. böra ställas å högst 3 procents ränta, efter Banco-Fullmägtiges bepröfvande, och minst 2.’ne månaders ömsesidig uppsägning, samt med förbehåll, att räntan upphör å förfallodagen; dels uppå så kallad Afskrifnings-räkning emot högst 2 procents ränta och återLetalnings-skyldighet vid anfordran, eller, såsom det vanligen kallas, å Vista, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej,. så är beslutadt: att Banken tillätes upptaga lån emot Obligationer å 2, högst 3 procents: ränta, under ömsesidigt förbehåll af 3, högst 6 månaders uppsägning, och med vilkor, att räntas beräknande för uppsagdt lån genast efter förfallodagen upphön Denna Votering har så utfallit, att Sedlarne innehållit, utom den aflagde Sedeln: Ja, 5g. Och som följaktligen Nej vunnit; alltså är beslutadt, att Banken tillätes upptaga lån emot Obligationer å; 2, högst 3 procents ränta , under ömsesidigt förbehåll af 3, högst 6 månaders uppsägning, och med vilkor, att räntas beräknande för uppsagdt lån genast efter förfallodagen upphör. 2: dr a Voteringen:
Detta förhållande, som är tydligt uttryckt i Reg.Fms 44 §, synes mig äfven hänvisa på att då Konungen är förbehållen rättigheten att bifalla eller afslå Prinsarnes giftermål, han också bör iakttaga den läderliga förbindelsen att sörja för det blifvande hushållet. Jag är fullkomligt ense med dem, som anse anslag för hofhållning böra inskränkas till regerande Konungen, thronföljaren och enkor efter dem, men icke längre. Jag tror icke att en vidare ut - D en 21 Mars f. m. 215 sträckt fordran på statsbidrag jemväl till hvad man menar med arffurstara hofhållning kan försvaras, hvarken ur moralisk, politisk eller ekonomisk synpunkt. Ur moralisk synpunkt torde det kunna anföras att lagstiftaren alltför mycket förbiser sitt åliggande om han upmuntrar ett lefnadssätt utöfver hvad ett ekonomiskt oberoende privatlif med fullkomligt bibehållen anständighet kräfver. Före Februari-revolutionen i Frankrike var Thronföljaren försedd med anslag af Staten; men hvarje försök att jemväl för den öfriga talrika konunga-familjen vinna särskilda anslag, upväckte en storm, som måhända mer än mycket annat bidrog till nedsättande i allmänna opinionen af Ludvig Philips regering. Det öfverensstämmer också icke med den konstitutionel! monarkiska principen att betrakta folk och land såsom en delbar ärftlig egendom för en viss familj och att på sådan grund afkomlingarne skola, ehuru uteslutna från regerings-bestyret, såsom ett slags arfvingar på landets bekostnad tillförses med penninge-anslag. Det torde derjemte vara mindre förenligt med idéen om den medborgerliga likheten inför lagen att på detta sätt dotera personer, som i öfrigt stå i samma förhållande till regenten och lagen som andra undersåter. Jag vill alldeles icke motsätta mig det begärda anslaget; men jag vill bevilja det på annat sätt än den K. Propos:n afser. Jag vill det genom förökande af anslaget till Konungens hofhållning för att sålunda befrämja målet; men jag vill det för ingen del genom att rösta för ett personligt anslag till den ifrågav:de arffursten. Dessa åsigter, mine
N:o 233, Angående den af ÖfversteLieutenadten A. F» Tornérhjelm hos Herrar Revisorer förde klagan öfver förment lidande vid liqviden af dess skuld till Malmö f. d. Discontverk. Rörande föreslaget arfvode för OfverCommissarien D. Ek för dess biträde vid Discontgöromålen, N:o 235. Angående beviljad befrielse från bysättning för åtskillige f. d. FilialDisconternes gäldenärer. Angående förre Handlanderne J. B. Kock och Jonas Ståhle beviljad befrielse från bysättning för skulder till Malmö f. d. Discont. Från BevillningsUtskottet: Af den 3 dennes. Angående de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillnings-medei. 302 Ben II Junit e, m. 't Frän BankoUtskottet'. ' * , 1 Af den 5 dennes. N;o i8- Angående bestämdt stadgande huru i sådane fall, då en å Bankens auctionef försåld Fastighet inropas af förre Agaren, vid liqviden bör förhållas, N:0 19. Rörande vilkoren för återbetalning af Götheborgs Stads vid sista Riksdag från Banken erhållna lånebiträde, stort 200,oco Riksdaler. Frän LagUtskottet. Af den 9 sistledne Maj. I anledning af väckt motion angående förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar drickspenningar eller med otidighet bemöter Resande. I anledning af väckt moAion, angående föreslagne stadganden i afseende på Testamentens bevittnande och bevakning. Af den 24 sistledne Maj, N'o 77. I anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, angående förändring i io:de Gap. 1 och 10 §§ne RättegångsBalken. Af den 28 sistledne Maj. Den II Junii e. tn. 303 N:o 78- 1 inledning af väckt motion om utmätte Fastigheters försäljande §endas£ i uppslag. Af den 24 sistledne Maj. I anledning af väckt motion^otn rättighet lör fordringsägare att 6jelfve välja Utmätningsmän.
Rifet ocp befd atta längre biftancer, faftftältbed genom famnta Reglemente ett mebel* porto af 2 R:br Rifémpnt för enfelt telegram emellan tnrifeé orter; od) betta porto är febermera flabgabt äfmen för telegramnter mellan ©menff ort od) telegrafgränfen mot Rorrige. ^telegr afejx^nfomfterna af deg rafi it rätt» t it g e n7 l)tt)tlfa imber be fifta åren betpbligt unberftigit förmattningd* och unberhåttd Då beit genom $oitgl. Änngörelfer beit 26 September 1855 och etter tuttneb» „ fattning för beit li Rprtl 1856 ntebbelabe tillåtelfe att tullfritt i Rifet införa åt* tefnaböför* , , , nöbentjcter. jfttttga ttll lefnaböföriiöbeiifteter hänförliga maruartiflar tillänbagicf mib jtfinämnba ård flut, förotbnabed genom Äottgl. Äitttgörelfe beit 12 De* centber famina år, att tullfrihet eller Itnbring i tutt ffutte mib införfel af fpanmål, brob, grpit nt. fl. bplifa maror ega rum imber loppet af år 1857, mib pmard flut beit båmaranbe tulltarand giltighet upppörbe. Xutttajo. 3entte bet Äottgl. 9)taj:t, i hufmttbfaflig öfmerendftämmetfe nteb Oiifetd Stänberd beflut, bett 18 December 1857 faflftäflb itp Dutttara, utfärbabed imber famina bag ttåbtg
Således, icke ensamt nöjande sig alt återväcka några bland 1823 års förslag, vågar Utskottet tillika framlägga flera andra, af en mängd nya motioner föranledda; och för motiven till dem alla får Utskottet här nedan i korthet redogöra. Vissa förberedelser till Riksdags organisering synas både påkalla och medgifva Constit.-UtsJi. Memorial, N:o 57, 3 bestämd termin och hastigare verkställighet. Utskottet tror nemligen, att Rikets Ständers första sammanträde pä Riks-Salen, för hvilket nu ingen lid är utsatt, bör ske senast inom åtta dagar från den, då Riksdagens öppnande kungöres, samt alt valen till Ledamöter i Utskotten lämpligen kunna fulländas inom Tolf dagar, från samma kungörande räknadt, och följaktligen medhinnas på fyra dagars tid, under besparing af lika många. Genom dessa iakttagelser skulle dels ett obegransadt, dels ett för långt uppskof, bägge lika onödiga, förebyggas. (Se Förslagen ]N7:s 2 & 3.) Enligt Riksdags-Ordningen bestås hvarje Stånd och h varje Utskott arfvoden af Statsmedlen för en Secreterare och en inskränkt, ehuru någon gång tillräcklig Cancellie-betjenings Personal, med rättighet dock för Utskotten att anmäla behofvet af en talrikare Betjening. Då likväl Constitulions Utskottet eger sig bekant, att ofta, så väl inom Stånden, som i Utskotten, Betjeningen ökats endast för renskrifningsbiträde, ^— elt arbete af alltför litet värde att vedergällas lika med tjenstegöromål, anser Utskottet kostnaden härför tåla betydlig minskning och böra genom serskildt anslag bestridas. (Se Förslaget N:o t.) Med hänsigt till det under senare Riksdagar vedertagna bruk af två eller flera Ut - 4 Constil-Ulsh. Memorial, N:o 5j. skotts förening, liar hos Constitutions-Ulsköttel förekommit: att, likmätigt 56 § Regerings-Formen, allmänna frågor skola hänvisas lili behörigt Utskott; att i 34> 44* 4.9 och 'jZ §. §.
St. afgöra, huruvida de vilja göra Const.Utsk. till en sådan delegation, sorn de sjelfve velat blifva. Nu anser jag det vara olagligt, att derom besluta, elier att göra en sådan framställning sorn Hr Printzensköld gjort, eller att Ståndet skulle såsom sin gemensamma tanka förklara, alt förslaget är hvarken nödigt eller nyttigt och sålunda bör förfalla. Det får ej förfalla, utan det måste enligt grundlagen hvila till nästa riksdag, då Const.Utsk. en gång har in - Den S6 September. 471 kommit lill Släuderne dermed. Stånden kunna visserligen nu hvar för sig förklara vissa förslag såsom sina gemensamma tankar, men der måste dock något qvarstå Detta anförande blef härvid afbrutet genom ankomsten af en deputation frän Högvörd. PresteSt., anförd af biskopen i Strengnäs stift, commendeuren m. st. k. af K. N. O., Hr doktor Hans Olof Holmström, som uppläste elt uldr. af PresteStis prot. för denne dag, innehållande inbjudning till medStänden att förena sig i ett, prot.- utdraget bifogadl, af PresteSt., för att hos K. M. anmälas, antaget förslag till hnfvudgrunder för skatteförenkling. Sedan Hr Gr. o. Landtm., med försäkran att detta ärende skulle hos R. o. Ad. komma under öfvervägande, anmodat Hr Biskopen och Ilrr deputerade att till det Högv. Ståndet framföra uttrycken af R. o. Adis vänskap och aktning, blef deputationen pä vanligt sätt utbeledsagad; hvarefter Frih. Cederström fortfor: Af sednare mom. utaf § 56 Riksd.Ordn. har Hr Printzensköld svårt att finna, att, om flere af RiksStm skulle hafva sådana gemensamma tankar som den hvilken den värde talaren föreslagit R. o. Ad. att antaga, sådant vore med grundlagen öfverensstämmande; emedan det alltid mäste finnas skiljaktigheter, som skola sammanjemkas, och der ej finnas några sådana emellan afslag och bifall, sä att de kunna sammanjemkas.
Morinos; se Väfnader, ylle-. Mos, Enbärsoch Flädersamt Mpllbärssaft, hänföras under Apotheksvaror. 334 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o Ib 6. Tullvärde. Qvantitet för Tuliberäkn. Inf. Tull. Banko. R:dr sk. r. R:dr sk. r. i 24 — Munlack . 1 skålp. — 18 i 32 — Muskött, torr 1 skålp. — 8 — 2 ålus ko tik lomma 1 skålp. — 12 .— 1 Musslor, insyltade eller saltade 1 kanna — 12 1 Nattsäckar 1 skålp. — 12 24 — Neg/ikor 1 skålp. — 5 — Nålar: Bröstnålar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen: 4 förgylde eller försilfrade 1 skålp. — 36 — 3 andra slag 1 skålp. — 24 — 2 32 — Knapp-, Syoch audra slag 1 skålp. — 12 Nät, alla slag, förtullas lika med det garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 50 procent. Nätter-. — 6 — Kokos1 stycke — 1 12 — Hassel-, Valoch andra slag 1 kanna — 2 — 1 32 Oliver Oljor: Feta: 1 kanna 12 — 6 — Bom-, Hamp-, Kokosnöt-, Palmoch Spermaceti1 skålp. 6 — G — andra till Apotheksvaror ej hänförlige, eller eljest icke specificerade slag . 1 skålp. — 1 — 1 Flygtiga eller Essencer, ej specificerade (flaskornas vigt inbegripen) ' 1 skålp. —- 5 — 3 16 — Ost, alla slag 1 lisp. 1 6 — Papp 1 skålp. 6 Mosaik-arbeten; se Sten, ej specificerad, arbetad. Muddar; se Vantar. Muffar; se Hudar och Skinn. Murklor; se Svampar, ätbara. Mursten; se Tegel. Musikaliska Instumenter; se Instrumenter. Muskot, insy liad; se Confiturer.
Och väduren skall han göra till ett tackoffer Herranom till den osyrade brödkorgen; och skall desslikes göra hans spisoffer, och hans drickoffer; Och skall raka dens förlofvades löftes hufvud inför dörrene af vittnesbördsens tabernakel; och skall taga hans löftes hufvudhår, och kasta det på elden, som under tackoffrena är; Och skall taga bogen af väduren sudnan, och en osyrad kako utu korgenom, och en osyrad tunnkako; och skall läggat dem förlofvade på hans händer, sedan han hans löfte afrakat hafver; Och skall veftoffra det för Herranom. Det är heligt Prestenom, samt med veftoffersbröstena, och häfoffersbogenom. Sedan må den förlofvade dricka vin. Detta är dens förlofvades lag, som sitt offer lofvar Herranom för sitt löfte, förutan det han eljest förmår. Såsom han lofvat hafver, så skall han ock göra, efter hans löftes lag. Och Herren talade med Mose, och sade: Tala till Aaron och hans söner, och säg: Så skolen I säga till Israels barn, när I välsignen dem: Herren välsigne dig, och bevare dig. Herren låte sitt ansigte lysa öfver dig, och vare dig nådelig. Herren upplyfte sitt ansigte öfver dig, och gifve dig frid. Ty I skolen sätta mitt Namn uppå Israels barn, att jag skall välsigna dem. Och då Mose hade upprest tabernaklet, smort det, och helgat det med all dess tyg; dertill ock smort och helgat altaret med all dess tyg; Så offrade höfvitsmännerna i Israel, de som ypperst voro i deras fäders hus; förty de voro höfvitsmän i slägterna, och stodo öfverst ibland dem som talde voro. Och de båro sitt offer fram för Herran, sex öfvertäckta vagnar, och tolf oxar, ju en vagn för två höfvitsmän, och en oxa för hvardera; och hade dem fram för tabernaklet. Och Herren sade till Mose:
December sistförflutne år; och finna Utskotten, i anledning af Rikets Ständers sålunda i ämnet redan fattade beslut, sig icke kunna någon vidare åtgärd till följd af den erhållne ålerremissen vidtaga, än att ofvananförde förhållande vördsamligen tillkännagifva. Stockholm den i5 Februari 1841 * Nio 43. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 26, angående väckt fråga om förändring i tiden för väglagningen. Utskotten hafva ifrån Höglofl. Ridderskapet och Adeln erhållit återremiss å ifrågavarande Betänkande, men som detsamma är vordet bifallet af Högvördiga Preste-Ståndet den 3o samt af Yällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet den 20 sisth Januari, finna Utskotten den erhållna återremissen icke kunna till någon Utskottets åtgärd föranleda. Stockholm den i5 Februari 1841. STOCKHOLM, Nordstiömska Boktryckeriet, 1841. Bagsami Allm. Besa.- och Elon.-Utskottens Betänkande, N:o 44, I N:o 44. Ank. till Exp. lltsk. elen a Mars iS.p, kl. n f. m. Betänkande, i anledning, af vacht fråga, huruvida anteckning uti Prest betyg bär göras, angående brott, hvilka blifvit af minderårige begångne.
Eders Kongl. Majlis underdånigste, tropligtigste tjenare och undersäter, .J. KKEIGER. P. G. HJELM. K W. BAECKBORG. l>. (). BÄCKSTRÖM. Referent. Stockholm den 10 Februari 1852. Fr. Hollström. — 292 — Kongl. Förvaltningens af sjöärendena underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af Femte hufvudtitelns räkenskaper för åren 1848 oclt 1849. Storniäktigste Allernådigste Konung!
Vid pröfningen så väl af Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 11, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för tillämpningen deraf, som af Utskottets, under N:o 18, afgifna utlåtande, öfver de vid nämnde betänkande gjorde anmärkningar, hafva, enligt ankomna Protocolls-utdrag af den 27 och 30 November samt den 2, 4, 5 och 30 December nästlidne år, Riks-stånden i vissa delar stannat i skiljaktiga beslut; och får Utskottet, i anledning häraf, nu afgifva förslag, dels till sammanjemkning af de olika besluten? dels ock till 6 Bevillnings-Utskottets Memorial, N.-o 21. de voterings-propositioner, i frågor af bevillnings-natur, för hvilkas afgörande, i händelse sammanjemkning icke eger runa, omröstning lärer komma att anställas i Förstärkt Stats-Utskott; med anmälan derjemte, att Utskottets förslag i öfrige, här ej upptagne, delar blifvit af samtlige RiksStånden godkändt. Enligt Höglofl. Ridderskapet och Adelns beslut, borde uti denna §. den rättelse ega rum, att i stället för deri åberopade ”10 och 11 §§.” införes ”9 och 10 §§;” hvilken rättelse uti den blifvande Bevillnings-stadgan torde få iagttagas. §• 14. pag. 10. Den af Utskottet föreslagna lydelse af ingressen till denna §. är godkänd af Borgareoch B onde-stånden; hvaremot de öfriga Stånden beslutat, nemligen: Ridderskapet och Adeln, att, i stället för den redaction Utskottet föreslagit, skulle intagas l:a perioden af 15 §. i nu gällande Bevillnings-stadga, samt Preste-ståndet, att samma ingress skulle erhålla följande redaction: ”För öfrige till Städerna hörande personer skall af giften, sä vida den till fern procent af inkomsten beräknade bevil/ningen icke uppgår till högre belopp, bestämmas sålunda
Det anmärkes ock härvid, att inga minderåriga barn, som kunna hvarje dag gå i skola, utan de, som äro i arbete eller tjenst, och endast lediga om Söndagarne, äga att besöka Catechel-Skolorne. 2:0 S:t Clarce Församlings : e) Handtverks-Skola. Läraren aflönas med 66 R:dr 32 sk. årligen, hvilka, jemte medel lill öfriga nödiga omkostnader, inbringas genom tvenne årliga coilecler samt räntan af Skolans Capital goo R;dr. Lärjungarnesj antal har per medium uppgått till 3i. f) Skola för fattiga Flickor. Denna undervisningsanstalt har tvenne Afdelningar: den ena för innanläsning, Christendoms-kunskap, handstils-skrifning och räkning af quatuor species i enkla tal; och den andra för gröfre handarbeten i sömnad, stickning och spånad. Hvarje afdelning har sin Lärarinna, hvilken uppbär i årlig lön 200 R:dr och såsom julpenningar 5o R:dr. Flickornas antal uti Läse-afdelningen utgör i årligt medeltal i3o, af hvilka några äro en del af dagen sysselsatte uti afdelningen för handarbeten. År 1837 har denna Skola erhållit ett eget nybygdt hus vid Stora Vattugränden, försedt med tvenne rymliga läro-salar och boningsrum för båda Lärarinnorna. Kostnaderne till byggnaden hafva utgått af aflidne Grosshandlaren Paulis till Skolan gjorda Testaments-anslag, 5ooo R:dr, jemte en frivillig sexårig afgift af Församlingens invånare, å 1 skilling för hvarje-Riksdaler af 2:dra Artikelns Bevillning, samt en serskild afgift af hvarje mantalsskrifven person. Skolans Capital utgör 6,833 R:dr 16 sk.
Angående frågan, att Skogsåverkan må anses såsom stöld. Om vidsträcktare rätt för Odlare till biträde af Grannar med dikning. Oeconomi <xUtskottets! Om inrättande af ett Spannmåls-Magazin i Borås. y:0 Lågt till Timullin gar ne, Stats-UtskotJ tets Utlåtande öfver Herr Bergenskjölds Motion om tiliökte nya Löner å Staten för Justitiae-Revisicns Expeditionen. 6:0 Pröfvat någon åtgärd icke vara af nöden vid hvad Lagoch Oeconomias-Utskotten föreslagit, i frågan om en mera allmän och utvidgad Näringsfrihet. Af den 23 April: Angående bifall till följande Betänkanden, nemligen: StatsUtskottets: Angående Wadstena Klosterkyrkas upplåtande åt Wadstena Stad. 34& Den 25 April. Angående Majoren Tolls ansökning örn qtbekommande af innestående Accordsersättning. Angående bestämmande af Hennes Maj:t Enke Drottningens Underhålls - Summa , i händelse af Enke tillstånd, samt om dispositionen af Rosersbergs Kungsgård, efter Hennes Maj-ts nu varande Enke-Drottningens frånfälle. Angående befrielse från Bränvins Bevill. ningens utgörande för åren igro, 1811 och *812 af personer å Landet, som icke besitta Jord, Statssairit Allmänna Besvärs0ch Oeconomi&rUtskottens: Angående en serskilt räddningsanstalt till förmon för dem sorn å Rikets Sjökuster kunna lida Sjönöd, Angående vidtagande af Medel till åter* förande af välmåga innom Landet, Angående de vid sista Riksdag i under, dånighet anmäldte ÖnskniDgs mål. Angående undersökning till förekommande af Sjön Wenerns öfversvämning. Angående dels upprensning , dels igenfylla ning af åtskillige Vattendrag innom Hufvud^ staden. Din 35 April, 347 Statso<:h Banco-Ut shott enst Om ett serskildt förskott till Götha Canal under Vinter månaderne. fiGg Utskottets: _ Rörande förändring i Rättegångssäftet i frågor om Skjusförsummelse.
Jag skulle r det fallet wara den förste at yrka motsattsen af bwad jag nu begär, hwad jag tror mig, gemensamt med Nidderffapet och Adeln fordra. Jag begär at för min räkning mä i denna dagens t>rotocoil inflyta, at de uttryck Herr Silfverstolpe anfört ur Herr Sckönströms Dictrmen af den '2 dennes, ej äro mina, twärtom af mig pä det allrahögsta misibilligas. io3, 104. Gan' 813 Deri 19 Junk!. Ganska manga hördes yttra sit gillande af Grefwe cie i» L^rllies yttrande. Herr 8c kölström. När lllrotocollet öfwer dagens händelse är sä äro delar ue ocksä 8snctionsraciL: at äter uprifwa hwad ett gang är pä sädant sätt afgjordt, deremot opponerar jag mig pä det högsta, och wäaar föreställa Högloft^ Ridderffapet och Adeln, hwilka rysliga händelser skulle kunna följa af etsädant satt, at wid allmänna sakers handterande gä til wäga. Manga ropade emot Herr skönström. Grefwe ve ta Oaräie. Hade Herr Grefwe» och Landtmarffalken gjort proposition t anledning af Herr 8cU6n8tlöm8 tllicramsn, sä wore et beslut dera fattadtt och det följagtcligen heligt. Men dä nu ej ätertagandet af Herr 8ck»nström8 Oicramen är fordradt, utan endast fräga oitl gillande och ogillande af deruti nyttjade uttryck, ser jag för min del intet hinder uti, at ä Herr Major 8ilt>er8colpe8 Djckqm-.n begära och fä proportion af Herr Grefwe» och Landtmarffalken. Grefwe körner-, ^clolpb Oörrrn.