Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deputerade så väl som Ombuden i Göteborg ega antaga och entlediga nö - 8 Banko-Utskottets Betänkande N:o 45. Mom. 9. Yal till Ombud i Göteborg och Malmö anställes före hvarje qvartals utgång, då de afgående kunna åter inväljas. Fullmägtige, verkställande Direktörerne samt Ombuden i Göteborg och Malmö äro för deras utöfning af ifrågavarande vexelhandel ansvarige enligt allmän lag och särskildt gällande författningar. De protokoller, som, i afseende på denna rörelse, föras hos Fullmägtige, hållas hemliga, och få icke, utan särskildt af Banko-Utskottet eller Fullmägtige lemnadt tillstånd, offentliggöras. Åt Fullmägtige öfverlemnas att, med afseende på omfånget af de göromål, som tillkomma Ombuden i Göteborg och Malmö, bestämma icke allenast det arfvode för bemälde Ombud, hvaraf de anses hafva gjort sig förtjente, utan äfven ersättningen till Ombudens biträde; och ega Fullmägtige i öfrigt att anvisa de arlvoden, som för vexelhandel kunna erfordras. Inkomster och utgifter vid uppköp och försäljning af vexlar samt indragning af silfver upptagas i särskild vinstoch förlusträkning. Yid bokföring i Bankens räkerskaper beräknas 300 mark Hamburger Banko eller 150 Preussiska Thaler till 400 R:dr R:mt och 1 Pund Sterling till 17 R:dr. digt biträde i göromålen, men på Fullmägtige ankommer att bestämma beloppet af det arfvode, som för sådant biträde kan påkallas; egande Fullmägtige i öfrigt att anvisa de arfvoden, som för vexelhandeln kunna erfordras. Yal till Deputerade och Ombud i Göteborg anställes för hvarje qvartals utgång, då de afgående kunna åter inväljas. Fullmägtige, Deputerade och Ombuden i Göteborg samt Direktionen öfver Lånekontoret i Malmö äro för deras utöfning af ifrågavarande vexelhandel ansvarige enligt allmän lag och särskildt gällande författningar. Jemf. Mom. 11 (oförändradt).
Transport R:dr 3,979,836:32,— Kongl. Maj:ts Nåd. Krup, till R. Med afseende å denna inträds obestämda beskaffenhet och då den under de sednare åren varit i fallande, torde beräkningen deraf böra nedsättas lill 14:o Kavalleri-re gement enas häst-vakans-spamnål är, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 5 Maj 1841, bestämd att utgå vid lif-regemenlet tili och med för år 1871 för 500 nummer, å 7 Tillsammans t:r 22,250. hvaremot, jemlikt Kongl, brefvet till .Krigs-kollegiurn af den 14 November 1842, södra bataljonen vid .Bohus läns regemente är på tio år förändrad till infanteri utan häst-vakansafgift, sorn förr utgjorts med 2,00.0 tunnor spanmål. Intraden, 22,250 tunnor spanmål, upptages efter statspriset, 6 R:dr tunnan, till l5:o Ständiga rotevakans-af gifter vid Skånska infanteriregementena utgöras lör 385 nummer, ;i 6 tunnor spanmål, med 2,310 tunnor, sorn, å 6 Rd:r tunnan, utföras .med 16:o Tillfälliga rotevakansoch mötes-afgifter beräknades vid sednasle statsreglering till 6,000 R:dr och hafva utgjort: för år 1841 R:dr 5,856. , 1842 5,141 1843 . , ... „ . 5,355. 1844 , , , , 4,884. 1845 , 4,155. hvaraf medium är 5,078 R:dr. Transport — Denna statsintrad, såsom obestämd och beroende af marke gångarnes förändring, torde ej böra upptagas högre än till . 5,000: l'7:o Rotefrihetsafgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord.
Lag-utskottet, till hvars yttrande detta förslag blifvit öfverlemnadt, delar äfven den af motionären uttalade åsigt, att korthet, tydlighet och bestämdhet höra till de utmärkande dragen i ett ändamålsenligt edsformulär; och kan Utskottet, vid sådant förhållande, ej heller undgå att gifva ifrågaslällde förslag till \ iltnesed, hvilket är hemtadt från Lag-kommitteens förslag till Rättegångsbalk, företräde framför den ed, som i 16 § af 17 kap. Rättegångsbalken af nu gällande lag är föreskri I ven. Emot denna ed har rnan hufvudsakligen anmärkt, dels att densamma är af en onödig vidlyftighet, dels ock att den ej med nog bestämda ord skall förbinda vittnen att öppet afslöja allt hvad de hafva sig bekant angående händelsen, hvarom de vittna; och vid en närmare granskning af samma ed, finner man äfven att skäl till dessa anmärkningar icke saknas. Först och främst måste man erkänna att det upprepande af åtskilliga förhållanden, såsom vänskap, skyldskap, svågerskap etc., på hvilka vittnet lofvar att ej fästa afseende, är ändamålslöst, enär alla de motiver, som kunna hafva inflytande på vittnet, derunder ej äro hänförliga, hvadan lagstiftaren ock varit föranlåten att, efter det omförmälde förhållanden blifvit upprepade, tillägga 'eller hvad det vara må”. 8 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 48. Den förpligtelse att ej något förtiga, tillägga eller förändra, ”för hvad orsak eller under hvad sken det vara må”, som i föreslagne eden innefattas, , synes Utskottet alltså vida lämpligare. Men härförutan skall vittnet, enligt nu föreskrifna ed^ försäkra att vittna och gifva tillkänna allt hvad frågadt varder, och af dessa sistnämnde ord, kan, efter hvad erfarenheten äfven visat, månget vittne hemta anledning att dölja upplysande förhållanden^ då ej uppenbarandet deraf genom frågor uttryckligen påkallas.
1757 utfärdade, på honom transporterade Uplåtelse-bref, redan vore egare till alla å factoriet uppförde byggnader, nu skulle af Kronan få tillhandla sig de tomter, hvarå factoriet är beläget, samt dertill hörande vattenfall och öppen jord, tillsammans 8 tunnland 3 ir/3a:de!s kappland, med anledning af stadgandet uti 77 §. Regerings-Formen, begärt Rikets Ständers yttrande, huruvida Rikets Ständer jemväl, för deras del, funne skäl att åt den ifrågavarande försäljningen bifall lemna; hvarförutan Kongl. Majit, som ansåge Norrtelje factoris nedläggande i ekonomiskt hänseende blifva för Riket gagneiigt, velat, för pröfningen af denna vigtiga angelägenhet , fästa Rikets Ständers uppmärksamhet dervid, att i händelse något af de, efter skedd jemkning, med Bruksidkaren Arfvedsoni afseende å egande-rällen till factoriet och det dermed hittills förenade Ortala f. d. Kronobruk med hvad dertill hörer numera öfverenskomna och af Kongl. Majit billiga befunne Bih. till R. St. Prot. 1840 och 1841■ 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 35.1c Haft. 1 2 Slals-Utskottets Utlåtande, N.-o Sjfo. vilkor blefve rubbadt, frågan om factoriels nedläggning på samma gång måste förfalla; varande ofvanbemälde Collegiers underdåniga utlåtande, jemte öfrige till målet börande handlingar sedermera från LandtförsvarsDepartementet till Utskottet öfverlemnade.
N:ris 244, 253 och 261.) S. A. K. I afseende å Riks-Stalens Nionde Hufvudlitel, innefattande Pensionsoch Allmänna Indragnings-Staterna^ äro följande beslut af Rikets Ständer fattade, nemligen angående: Pensions-Staterna. Enär den för dessa Stater, uti nu gällande Riks-Slat, upptagna anslags-summa 296,733 R:dr 16 sk. fortfarande erfordras för uppfyllandet af de med densamma afsedda ändamål, har, i enlighet med E. K. M.ls derom gjorda Nådiga framställning, en lika stor summa blifvit af Rikets Ständer för sagde ändamål anvisad att utgå under den tid, nu skeende statsreglering kommer att omfatta; — endast med afdrag af 660 R:dr eller det belopp, hvarmed, i följd af Rikets Ständers hos E. K. M:t under den 8 sistlidne April anmälde beslut, rörande ifrågasläild förändring i sättet för Salpeler-hjelpens beräknande i de Småländska länen, förslags-anslagen för Wadstena Krigsmanshuskassa och Invalidhus-lönden böra minskas. Allmänna Indragnings-Staten. Vid regleringen af Allmänna Indragnings-Slaten hafva, i följd af dels E. K. M:ts Nådiga Propositioner, dels hos Rikets Ständer gjorde framställningar, nedannämnde förändringar ifrågakommil: l:o. Med bifall till derom gjord Nådig framställning anvisade Rikets sednast församlade Ständer, å Allmänna Indragnings-Stalen, för utgifvandet af Sveriges gamla lagar, under åren 1852, 1853 och .1854, ett årligt anslag af 1,200 R:dr, deraf hälften borde utgå såsom arfvode till utgifvaren, Professoren Doktor C. J. Schlyter, och an - 436 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, A.-o i63. dra hälften till utgifter för biträden och omkostnader, hvarvid Rikets Ständer tillika i underdånighet anhöllo, det E. K.
Hvad enkelheten i beskattningen och uppbörden angår, är det icke lätt att inse, huru någon sådan kunde vinnas blott derigenom, att all jord beskattades, om icke beskattningen skedde på det sättet, att alla lägenheter eller Hemman bragtes till jemnlikhet och i följd deraf lika beskattades. Det lämpeligaste sättet, aft åstadkomma enkelhet i beskattning, vöre att briuga den under förra rubriken _ Den 2I Maji e. m. 3Ö3 Jordeboksräntan är utsatt i många persedlar, deraf ingen får in natura erläggas men kunde med förtnohn bestämmas uti en enda. Tjenstemanna-personalen för debitering och uppbörd kan icke inskränkas, ehvad beskattningsmethod man vill antaga. Men i redovisningen och controllen ligger det mäst invecklade; kan mera enkelhet der införas, kan det ske, om än en del Hemman 6kulle förblifva fritagne från vissa onera. Jag erkänner, att jag icke kan anse Förslaget om jemnlikhet i beskattning, i den mening, det här blifvit framställdt, för annat än en Chimére, så vida man icke egentligen åsyftar en rubbning i äganderätten och vill bemantla en orättvisa med ett vackrare namn. Jag hemställer vördsamt i följd häraf, att StätsUtskottets utlåtande, som endast leder till en önskan, som icke kan uppfyllas, alltså måtte afslås. N;o ?.
Flerohoppska slipendier. 1727 d. 17 Februari. Landshöfdingarne G. W. Fleetwoods och G. F. Rotliliebs samt Borgmästaren C. Hoppenstedts förordnande om 25 R:dr årlig afgäld af Flerohopps och Orrefors jernbruk till 4 st. skolstipendier. Nya Flerohoppska fonden. 1774 d. 26 April. Kongl. Kansli-kollegii bref angående inrättandet af ett nytt stipendium af de från Flerohopps bruk utsökta restantier 58: 33. Sednare Flerohoppska fonden. 1798 d. 19 Februari. Bruksdisponenten II. Ilildebrandssons bref angående bildande af ännu ett stipendium af resterande medel från Flerohopp 100: — Orreforssiskt-Jiarchoiiska stipendiefonden. 1805 d. 26 April. Brukspatron C. 11. Barchau ^gåfvobref, hvarigenom ärliga stipendiebeloppet från Orrefors jernbruk fördubbla^. öronhjortska fondén. % ss byi Transport: 2,770: 83. 1770 d. 29 Juni. Frh II. Ekmanska fonden. I. 19 Mars. Bref fran Exsekutorerne af Tullförvaltaren And. Ekmans testamente 150: — Björkmanska fonden. 1. 28 Oktober. Fru Elis. Björkmans (född Rosenkrantz) testamente å 5,000 Dkr Snut 1,175: —• Sundbergska fonden. 1. 10 September. Ristor. Lektorn, Magister N. G. Sandbergs testamente 4,375: — Lambrechtska fonden. 1. 13 Juni. Prosten, D:r Christopher Lambrechts testamente 150: — Bergströmska fonden. 1. 31 Januari. Apologisten, Magister P. E. Bergströms testamente 2.000: — Wijkska fonden. 1. 24 Februari. Kansli-rådet och Riddaren P. Wijks testamente 69,962: 27. Lindbäckska fonden. i. 11 Juni.
Krigs Räder IUcKs, som den II Februarii ^793 erhållit transport af detta arrende, sökte i Kamwar-Eollegium ersättning för denna förlust, till hwilkeu han ock ostridigt war berättigad/ men erbjöd sig att läka all pretention dera salla samt oaskorrradt utgöra hela arrendcsumman 178 R:d. 27 sk. 6 r:st., derest Kungsgärdens hemmantal och öfrfge skyldigheter blefwo nediatte i proportion as de borrtmistade ägor» ne; Uti Utslag härä under den 28 Ociobcr 179g förklarade Kongl. Collegium, att nägon »y skattläggning i afseende pä ersälkningssragan icke ägde rum, emedan de ägor, som frangält Kungsgärdet, wörö till särskildt mantal och ränta skattlagd?, utan blandning med Kungsgårdens mantal och ränka, och hwad äter au, ginge ersättningen, sä ansäg Kammar-Collegium sig icke tillstandigt ars inga i afhandling om arrende tidens förlängning, utan fann Collegium nägon annan grund dertill icke lämpelig, än att afkorrta sa stor del pä Kungsgärdens arrendesumma, som swarade emot de afsöndrade ägorncs serskilde ränta som utgjorde ia R.dr 47 ff. 6 rist. Pä deröswer af Krigs-Rådet l-vrickr anförde underdånigt» beswär, samt sedan Kongl. Kammar, Collegium blifwit hördt, och i underdånighet förklarat, att icke med säkerhet kunde sägas, att den ersättning Kro, IOI4 Den l6 December. Kronan tik!
Och på alla dessa skäl som jag anhåller måtte komma i betraktande; hoppas jag, att de Afdelningens Ledamöter, som röstat för andra Alternativet, skola benäget inse huru oskyldigt fredlige Medborgare i lofliga företag, förlorat deras välfångna Egendom, och finna rättvist tillerkänna dem en billig ersättning för de förluster, som blifvit dem tillfogade al 5 ta t s-Ut skot tets B etan kan den. 1^5 Magter, med hvilka Riket varit i ett fredligt förhållande. Att någon Fond hvarken varit, eller är att tillgå till Ersättningens bestridande, Att 1822 års Revisorers Berättelse upptager det den vid 1809 och 1810 års Riksdag beräknade Bevillnings-Summa ansenligen understigit anslagen; Att de uti Götheborg och Carlshamn confisquerade Varor icke blifvit till ifrågavarande Ersättningar bestämde, synas mig icke alldeles höra till saken, eller lägga hinder i vägen för dess slutliga Rätts-enliga afgörande —. Men jag kan icke underlåta anmärka, att 1809 års Bevillning var beräknad på en Utländsk Skuld af ej mindre än 3o Millioner (utom den inländska) och som gjorde medlen till afbetalning otillräckeliga, intill dess den genom Kongl. Maj:ts försorg blifvit utan Undersåtares minsta känning atskrifven och Jiquiderad. Att med anledning af denna betydeliga minskning i Undersåtares bördor, Kongl. Maj:t föreslog 1812 års Ständer, att nf besparade Summor afsätta en Fond för den genom olaglige uppbringningar lidande Medborgaren — och att det under förflutne tider varit öfverflödigt afsätta denna Fond, för ersättningar som ej varit utredde oell bestämde. Men att i alla de inÖ Stats-Utskottets B e t ä nk a n d eib fall där den kan komma i fråga, en genom försäljning af confisquerade varor influten Summa, lämpligast kan åberopas som tillgång, om och deil till andre trängande Utgifter blifvit använd.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 16 och 19 dennes på bordet lagda Utlåtande, N:o 85, angående reglering af utgifterne under Riks-statens fjerde Hufvudtitel, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, 6:te punkten, mom. Litt. c) af 8:de punkten, 13:de punkten, den del af 14:de punkten, som angår det af Kongl. Majit äskade anslag för Svea och Andra Lifgardes regementena, äfvensom 16:de punkten; ansågos 2:dra och 15:de punkterne, den del af 20:de punkten, hvaruti Utskottet anmält sig vilja, sedan Rikets Ständer fattat sitt beslut i afseende på Wermlands fältjägare-regemente, tillse, huruvida skäl kunna förefinnas, att föreslå Rikets Ständer vidtaga någon åtgärd i afseende å den reserverade behållningen på anslaget till ackords-förskotter och ersättningar, samt den del af 21:sta punkten, hvari hemställes, att Kongl. Majlis nådiga framställning om förändrad reglering i afseende på de s. k. ljuspenningarne, må förfalla, icke erfordra annan åtgärd, 246 Prot.-Utdrag den 23 April i85/. än att läggas lill handlingar ne', samt blefvo de öfriga delarne af Utskottets ifrågavarande Utlåtande af Hidderskapet och Adeln bifallne. S. D. Yid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 16 oell 19 dennes på bordet lagda Utlåtande, N:o 86, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens femte Hufvudtitel, ansågos Utskottets näst efter litte, 16:de och 18:de punkterna gjorda anmärkningar om dels beloppet af den tillstyrkta tillökningen af aflöningsstaterne och dels de af Utskottet upptagne nya utgiftstitlar, äfvensom 19:de punkten icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne, och blef ifrågavarande utlåtande i alla öfriga delar af Hidderskapet och Adeln bifallet. Från Högv. Pr este-Ståndet.
Uppläst och godkäudt hos Kidd. och Adeln den 20 Juni 1866. » Preste-Ståndet » 20 -— » — » Borgare-Ståndet » 20 — » — » Bonde-Ståndet » 20 — » — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående disposition af kronotionden på Gotland för dervarande presterskaps aflöning. (Stats-Utskottets Uti. Nio 115.) S. A. K. Uti nådig Proposition till Rikets Ständer af den 2 sistlidne Februari har E. K. Majit behagat meddela, hurusom —, efter det Kongl. Majit till Rikets arén 1834 och 1835 församlade
Bland de artiklar, hvarå Konungen mellan Riksdagen nedsatt tullen, finnes ingen, sorn bade ioo procents tull sig åsatt; de äro sådane colonialvaror, som alltid varit till införsel tillåtna, såsom caffe, bomullsgarn och dylikt, och sådane exempel bevisa icke Herr af Billberghs sattsJag får föröfrigt anmärka, att en sådan förhöjning i tullen, som man här vill öfverlemna åt Konungen, skulle alltför mycket hindra köpmännen i sina speculationer; ty huru är det tänkbart, att de skola våga contractera med utlänningen om varor, och utskicka sina fartyg för att afhämta dem, då de alltid skulle vara osäkra, huruvida icke tullen, innan de åter kommit hem, blifvit så förhöjd, att de skulle vara ruinerade på speculalioiien. Jag kan således ej finna annat, än att en sådan tillåtelse till förhöjning i tullen skulle vara ganska skadlig; och jag ber om förlåtelse alt jag är nog envis, att icke utan votering medgifva bortskänkandet af Stan - 336 Den 28 Oc tober e. m. Jernes beskattningsrätt och Köpmännens bestäad. Jag yrkar bifall till Utskottets förslag, men medgifver gerna hvilken redactionsförändring som helst, blott meningen icke borttages; det vill säga, att rättigheten till jemkningar i Tulltaxan inskränkes endast med afseende på reciprocitetsförhållanden med utländska Magter. Herr Munck af Rosenschöld: I anledning utaf Herr af Billberghs yttrande, att jag af misstag skulle hafva ansett Tulltaxan vara uppgjord med beräkning på vissa procent af varans värde, får jag förklara, att jag icke nämnt ett ord derom; men det fågner mig för öfrigt, att Regeringen år 1826 antagit den grund för tullens beräkning, som jag redan vid sista Riksdag 1823 föreslog. Friherre
Den af detta Utsk. jemväl yttrade åsigt om olämpligheten att på Itiksg.cont. öfverflytta den Statscont. nu tillhörande befattning med tulluppbörden, torde icke heller vara fullkomligt riktig. Ifrågavar. befattning består nemi. endast deruti, att emottaga Bankens insättningsattester samt, enligt desamma, låta anteckna oell bokföra de summor, hvilka Gen Tullstyrelsen, såsom statsverkets behållning af tullmedlen, låter tid efter annan i Banken för Räntekammarens räkning insätta. Något öfverinseende öfver Tullverket skulle, i händelse af förslagets antagande, hädanefter lika litet komma att tillhöra Riksg.cont., som något sådant hitintills varit Statscont. uppdraget. Med uppbörden af b rännvinsbevill ningen äger Statscont. enahanda befattning, som Riksg.cont. med allmänna bevillningen; och då den sednare redan från längre tid tillbaka blifvit från landtränterierna till Riksg.cont. insänd och inför detsamma redovisad, konirae något ökadt besvär icke att förorsakas för vederbörande landsstatstjenstemän, derest de penjningeremisser, som från orterna till Riksg.cont. afgå, hädanefter jemväl skulle innefatta brännvinsbevillningsuppbörden. Enär således tullmedlens och brännvinsafgiftens aflefvererande till Riksg.cont. icke är förenadt med den ringaste olägenhet, utan deremot skulle för detta verk och följaktligen äfven för det allmänna medföra en ganska betydlig besparing, anser jag StatsUtsk. hafva bort föreslå: att fr. o. rn. nästk. år behållningen af tulluppbörden, restantierna för de föregångna åren deruti jemväl inbegripna, skall på enahanda sätt, som densamma nu lefvereras till Räntekammaren, ingå till Riksg.cont., samt att den brännvinsbevillning, R. St vid denna riksdag sig åtaga, likaledes skall jemte den allmänna bevillningen till samma verk insändas; hvaremot Riksg.cont. bör af de influtna medlen tillhandahålla Statscont. de summor, hvartill ifrågavar. inkomster äro för hvarje år uti Riksstaten påräknade.
Af den io:de dennes, angående justering inför båda Utskotten gemensamt af de föreskrifter, som skola gälla för Rikets Ständers båda penrunge-verk. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från Stats-Utskottet inkomne, samt den i4:de och eftermiddagen den i7:de dennes på bordet, lagde Utlåtanden 1, Af den 4:de dennes, angående nödige Medel, till Drottningholms broars iståndsättande». Af samma dag, öfver gjorde motionen , angående medels beviljande åt Herr Bergs-Rådet Friherre Hermelin. 3. Af samma dag, angående ny Stats reglerande för Gripsholms Slotts och Djurgårds Betjening 4. Af den 5:te dennes, i anledning af Riksdagsmannen Erik Mörtbergs motion om förändring i Roteringen vid Vesterbottens Regemente. 5. Af samma dag, ofver Riksdagsmannen Jan Jönssons Memorial, angående KronötiondeSpannemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus. 6. Af samma dag, i anledning af Landshöfdingen Friherre B. W. Focks motion, angående en till Upsala Barnhus donerad Kronofordran. 7. Af samma dag, angående Riksdagsmannen Johan Olsson Långbergs Memorial, att få betala Osmunds-Jernet efter Kronovärdi, utan nå: gon förvandling efter markegång. 8. Af samma dag, i anledning af Riksdagsmannen Anders Sandstens Memorial , angående Ädelfors Guldverk. S. D. Vid förnyad föredragning af BankoUtskottets den ro:de dennes afgifne samt den 17 i samma Månad, eftermiddagen pä bordet lagde Betänkande, angående förändring uti de inom Banko-Verket gällande Befordrings-grunder , enligt hvilka tredjedelen af Bankens Cotnmissarisr vid yppade ledigheter tillsättas endast af Frälsemän, blef samma Betänkande, i anledning af åtskilige dervid gjorde anmärkningar, till BankoUtskottet återremicteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Banko.
RättegångsBalken samt 9 Cap. 5 §. UtsökningsBalken böta, hvardera 33 R:dr 16 sk. Men enär juli och laglig visshet saknades om och till hvad del deras berörde försummelse vållat förlusten af det ena årets arrende af Bostället; befriades de ifrån ersättning deraf, äfvensom och då de ej syntes hafva åsidosatt något af hvad dem ålegat i afseende på Boställets brukning, de frikallades ifrån ersättning af skillnaden emellan brukningskostnaden och afkastningen, särdeles som Kongl. Maj:t och Kronan har att påräkna godtgörelse derföre vid nu varande Arrendatorns afträde, då han bör lemna Bostället med uppsådd Höst-säd och lika mycket Hö-foder, som han emottagit, samt ersättning till en del ( 34 ) redan vunnits uti Boställets väl häfdade skick, som föranledt högre arrende-afgift, än om det utbudits i vanhäfdadt tillstånd. Uti detta beslut är ändring i underdånighet sökt, ej mindre af LandshöfdingeEmbetet, än ock, å Kongl. Majrts och Kronans vägnar, af AdvocatFiscalsEmbetet, som yrkat bifall till sine emot LandshöfdingeEmbetet utförda ersättningspåståenden: Varandes sluteliga utgången af detta mål på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning ännu beroende. 10:0 I anledning af LandtbruksAcademiens underdåniga hemställan, om ytterligare fortfarande af det anslag af 1,700 R:dr Banco årligen, Kongl. Maj:t den 20 Januarii 1824 på 3 års tid beviljat, för utarbetandet af en Statistik öfver Riket, och hvilket anslag skulle med den 1 Mars 1827 upphöra, har Kongl. Maj:t, under den 16 Maji sistberörde år i Nåder tillåtit, att en lika Summa finge af Nionde HufvudTiteln för ännu ett år utgå och till LandtbruksAcademiens disposition qvartaliter betalas; men någon vidare utgift i detta hänseende eller för år 1828 har icke synts vara beviljad.