Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sparre anförda skäl vördsamt anhålla, det R. o. Ad., i enlighet med flere af BondeSlis ledamöters afgifne reservationer, behagade bestämma tullen i förevaride punkt. Hr Printzensköld: Jag medgifver visserligen, att, på sätt Frih. von Schwerin anfört, landlbrukarne i allmänhet kommit till insigt derom, att man icke ensamt bör producera säd, utan att man äfven bör vara betänkt uppå, att utvidga sin ladugård, och att detta utgjort en vigtig orsak till boskapsskötselns högre utveckling; men häraf följer likväl ingalunda, att icke dertill den höga tull, som å ladugårdsprodukler i sednare tider varit gällande äfven i sin mån väsendtligen bidragit. På sätt en fö - Den 2 Juni e. m. 317 reg:de talare redan anmärkt, har Skäne ett sådant läge, att dess innevånare äga lättare tillfälle till afsättning af sina varor än de medlersta och norra delarne af Sverige. Det är således gifvet, att olika förhållanden här äga rum, och om Frihtn, efter att hafva utvidgat sin kreatursafvel, skulle, lill följd af ullänsk concurrens, icke få sälja något eller också ganska ringa utaf den större myckenhet produkter han sålunda af ladugården sig förskaffat, så hemställer jag lill honom sjelf, hvad slags nytta den förbättrade hushållningen då skulle medföra. Jag befarar, att genom den lullnedsättning, som år i fråga, en sådan concurrens skulle, hvad de hufvudstaden närmast belägna provinserna angår, komma att inträffa. Gr. Gyldenstolpe har nu, liksom flere gånger tillförene under öfverläggningen om tulltaxan, framkastat förespeglingar om tullförsnillning i följd af de högre tullbeståmmelserna. Skall detta gälla såsom skäl för lullafgifternas nedsättning, så torde det sannerligen blifva ganska svårt, alt finna gränsen för en sådan åtgärd; och den skulle aldrig med tillförlitlighet träffas förr ån man hunnit till den punkt der en fullkomlig frihet från all importtull vidtager. Hr Ribbing har yttrat serdeles ömhet för den arbetande klassen.
Stnts-insli tu tioner förenligare former, har Constituljons-Utskottet lill pröfning förelngit den vigtig» frågan om en förbättrad representation, — en fråga som, vid 1809—!'° årens Riksdag, af då varande Constitutions-Utskott behandlad, och i afgifvet princip-betänkande framställd, likväl ej undergått beredning lill ett Rikets Ständers Utlåtande i hufvudsaken, och icke heller under påföljande Riksdagar vunnit någon större practisk utveckling, utan endast blifvit inskränkt lili föreslåendet samt godkännandet eiler förkastandet af partiel;? bestämmelser. Tili Constitulions-Ulskollet hafva, under Riksdagens lopp,' nedan* beinälde Riksdagsmän inkommit med följande motionär i dessa ämnen: 1:0. Brukspatronen Anders Wedberg: ött G rund laga rrte måtte er* hålla en syflesenlig och med tidens kraf öfverensstämmande omarbetning, men isynnerhet representationssättet göras mer fullständigt, systematiskt och för Sverige användbart; 2:0. Contrncls-Prosten Anders Lignell: att Utskottet måtte utarbeta förslag till en Statsförfattning, hvilken, bättre än den närvarande, uppfyller ändamålet, och hvarvid Motionairen lill Utskottets ompröfning tillika öfverlemna t en tryckt skrift, kallad Sverige i framtiden, emedan den deri förekommande lmfvud-ide om representationens förbättring syntes mest gillad och lätt ast alt verkställa; 3:o. Ilerr F. L. Rosenqvist af Akershult: att Ståndsfördelningen rrtå för alltid afskaffa», allmän valrätt och valbaihet ega rum, samt för öfrigt Norriges Grundlag, i hvad den beträffar valmethoden, jemte ordningen, mlkoren och formerna för representationen, antagas; Bihang till R. St, Fröt. 13J4. 3 Sami. v 2 Cöirstitutions-TJtifcottett Mern. N:o 35. 4:o. Petter Ericsson från Wermlands Län, med hvilken J.
December - *ios Den 3 3 Jain cember samma år täcktes tillägga dem 6o:de penningen af de Mantals-penningar, som utgå ined 13 sik. för personen och 4o;de penningen af dem, som erläggas efter 8 sk. personen. Sedan Riksens Höglofl. Ständer vid T812 års Urtima Riksdag hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt , det Kongl. Majit i Nåder täcktes förordnh, huruvida, till Mantalsskrifningens skyndesarnma och ordenteliga förrättande, Mantalsskrifvare må tillsättas på de ställen, der H äradsskrifvaren , oansett förökningen i dess Löne-förmåner , icke medhinner, att sin tjenst tillika bestrida; så anbefallte Kongl. Majit uti Nådigt Bref af den 30 September samma år dess och Rikets Kammar-Collegium , att häröfver infordra samteliga Dandshöfdingarnes Utlåtande, och derefter med eget yttrande i detta ämne till Kongl. Majit i underdånighet inkomma. Efter det Kammar-Gollegium denna Nådiga Befallning i underdånighet’ fullgjort; har Kgl. Majit förehaft detta ärende till Nådig pröfning, och genom Nådigt Bref af den 29 Sept, 1813 tillagt Häradsskrifvarne för Mantalsskrifningens förrättande 3o:de penningen af de Mantals-penningar, som utgöras med 12 sk. för personen, och 2oide penningen för dem , som betalas med 8 sk. personen, utom för Wermelands, Kopparbergs och Norrbottens Uän, för hvilka, såsom varande af en särskild beskaffenhet , belöningen för Mantalsskrifningen efter andra grunder blifvit bestämd.
Genom dessa tvänne hinder äro nu fle - Den 11 Maj. e. m. ra tusende tunnland ängsmark qväfd under vatten, som ej annorlunda än genom utdunstningar bortgår, men bidrager emedlertid att hindra gräsväxten och såmedelst bringa Jordägarne i saknad af allt foder för deras kreatur. Och sådane äro följderne af industriens företag, då dess ifver skyddas på Landtbrukets bekostnad. Ehuru nyttiga Vattenverk och Canaler kunna vara, böra de väl icke befrämjas och underhållas till Landets skada, utan till dess fördel. — Om i en tid, då Mechaniken ännu ej hunnit den högd, hvartill den sedermera stigit, man behöfde en ofantlig vattenmassa, för att drifva en Qvarn, ett Bruk eller hvilken annan inrättning af samma art, och man för en nyttig inrättnings fortgång ansåg en vatten-uppdämning mindre skadlig för att vinna ett åsyftadt godt ändamål, bör man väl ej nu, då nya Mechaniska uppfinningar gjort behofvet af öfverflödig vatten-tillgång mindre nödvändig, längre bibehålla de gamla inrättningarna i deras urgamla, för [landet skadliga skick, utan omskapa dem så, att de, med bibehållande af den allmänna nyttan, upphöra att vara det Allmänna skadliga. — Om det varit angeläget att till varu-transporters lät. tande öppna en Canal, som troligen då den först nyttjades var djupare än nu och begagnades kanske af mindre och plattare Fartyg, och samma Canal för ändamålet vidare skall begagnas, torde det blifva en Den 11 Maj e. ml nödvändighet, antingen att denna Canal pä deras bekostnad, som den nyttja, till sitt rätta djup uppmuddras, eller ock att mindre djupgående Fartyg begagnas, så att man ej lör att kunna bruka dem, som nu finnas, blir föranlåten att genom uppdämning af vattnet förorsaka ett vattunöd på alla kring Hjelmaren belägna och merdndels olver allt sidlänta ägor. Och i alla fall blir det väl alltid en skyldighet, att vid inträffande reparationer och nybyggnader af Slussar och Dammar så laga, att vattnet icke destomindre får fritt aflopp. Det är genom Allmänna Lagen föreskri fvet, att vid fråga om ny qvarn-anläggning skola grannar höras.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, hafva nedanstående särskilda anslag blifvit under denna riksdag beviljade för utbildandet af de vetenskapliga institutionerna vid rikets Universiteter, nemligen: l:o) för flyttandet af den botaniska trädgården vid Lunds Universitet, Fyratiotvå tusen R:dr, deraf dock endast halfva beloppet eller 21,000 R:dr kommer att med 7,000 R:dr årligen utgå under nu instundande statsreglerings-period ; 2:o) för uppförande af ett ändamålsenligt och efter vetenskapens fordringar lämpadt växthus i den nya trädgården vid nämnda Universitet, Tretiotre tusen R:dr; och 3:o) för fullständigande af de Zoologiska samlinqarne vid Universitet i Upsala, Två tusen R:dr; hvilka anslag böra med nu uppgifna belopp af Riksgälds-kontoret utbetalas på sätt Kongl. Majit lärer föreskrifva. § 157. På det att Carolinska Medico-chirurgiska Institutets laboratorium må varda försatt i ändamålsenligt skick och fullständigt ordnadt, har ett särskildt anslag af Sex tusen R-.dr blifvit för sådant ändamål af Rikets Ständer beviljadt och ställdt till Kongl. Majits disposition; börande detta anslagsbelopp, uppå behörig reqvisition, af Riksgälds-kontoret utbetalas. § 158. Till uppförande här i hufvudstaden af en med vederbörligen godkänd ritning öfverensstämmande byggnad för Farmaceutiska Institutet, hafva Rikets Ständer be - 24 Stats-Utskottets Memorial N:o 214. viljat Apothekare-societeten ett till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisadt lån af Femtio tusen R:dr, emot vilkor att, enligt afgifven och af Fullmäktige godkänd skuldförbindelse, Fem procent å detta låns ursprungliga belopp, före slutet af hvarje år, till Riksgälds-kontoret inbetalas; af hvilka 5 procent räntan för det obetalda lånekapitalet kommer att beräknas efter Fyra procent årligen och det öfverskjutande beloppet att såsom kapital-afbetalning afgå å lånesumman intilldess densamma blifvit till fullo återbetald. § 159.
För öfrigt anser Kongl. Maj:t, till iakttagande vid hvarje skeende förändring med ile indelle lönerna, böra stadgas och iakttagas: att för de ordinarie einbetsoch tjenstemän, uti hvilkas fullmakter eller konstitutorialer serskildt förbehåll ej blifvit gjordt, förändringen först vid deras afgång från tjensten träder i verkställighet, såvida de icke sjelfve, derom hörde, förklara sig nöjde, att den dessförinnan försiggår; att uti regleringen härmed icke inbegripas sådana tjenstebefallningar, lör hvilka lönerna ulga al de till serskilda inrättningars disposition ställde anslag, samt att de anslag, hvilka framdeles kunna varda anvisade i stället för indragna indelningar, erhålla 12 Kongl. Maj:ts Nå. Proposition, N:o 66. lika helgd, som indelningsverket, så att de icke utan Kongl. Majrts och Rikets Ständers sammanstämmande beslut må kunna förändras.
För min del tror jag likväl icke att Sverige står så lågt i lagstiftningsförmåga, att vi böra afsäga oss till och med hvarje tanke på att kunna få en utredning af våra förhållanden verkställd af det Utsk. som i detta afseende blifvit nedsatt; och jag kan således icke finna hvartill den nya methoden skulle tjena alt till 11. St:rs kännedom först öfversätta och sedan trycka hela litteraturen, eller hvarföre man skulle frångå den bana man hittills följt, nemi. att Utsk:n efter bästa förmåga och från de bästa källor, som äro dem tillgänglige, söka hemta de motiver, hvarpå de grunda sina Betänkm, hvilken method jag anser vara att vida föredraga framför denna af Utsk. föreslagna. Hr Hjärne, Harald: Enl. min tanke är nu förevande Betänk, af högst ringa vigt, och jag hade icke ämnat yttra mig deröfver, sä vida icke en annan ledamot redan hade börjat discussionen, ty jag anser hela denna fråga vara så obetydlig att jag dermed icke skulle hafva velat uptaga ett ögonblicks tid. Då likväl discussion nu har upstått, får jag tillkännagifva att jag delar de åsigter. Gr:ne Lagerbjelke och Ugglas i ämnet framställt, att den föreslagna åtgärden är onödig och till intet gagn ledande. För min del kan jag icke utleta något annat motiv för detta förslag, än att Utsk. velat göra sig påmint hos Stånden, efter det ser ut sorn skulle Utsk., tvertemot hvad jag önskat och hoppats, ganska länge draga ut på liden med sitt första Betänk, i hufvudfrågan, enl. hvad man har sig bekant genom enskilde ledamöters berättelser och andra icke officiella underrättelser. Efter jag kommit att yttra dessa ord, får jag tillägga, att jag skulle beklaga att man tillsatt detta Utsk. om det skulle visa sig att man icke dermed vunnit hvad man åsyftat, nemi. att detta ärende skulle blifva hastigare och bättre behandladt än vid föreg:de Riksdagar. Hvad det nu förevande Betänk, serskildt angår, så kan meningen med tryckandet af de föreslagna handlingarne icke vara någon annan än den, att dymedelst befordra dom till B.
Att värdet å hvarje persedel årli gen bestämmes efter Markegångs-Taxorne för de Län, der ifrågavarande trouper äro indelde, men underställes E. K» Mits och Rikets Krigsoch Kammar-Collegiers pröfning, så att det hvarken må blifva högre upptaget, än det pris, Krigs-Collegium för samme persedlar vid sine upphandlingar betalar, eller så lågt att persedlar, ne icke derföre kunna anskaffas. 3:0 Att brukningstiden för hvarje perse del bestämmes till dubbelt, för Gavalleri-Regemente eller Corps, emot hvad som för H. K.’ H. Kron-Prinsens Hussar-Regemente är stadgadt, och till Infanteri förändradt Cavalleri-Rögemente emot hvad för E. K. M:ts Eget värfvade Regemente gäller. 4*.o Att Passevolancemedlen för sitt förbe rörde ändamål förvaltas af de Beklädpads-Directioner, hvarom här ofvan är förmäldt. 5:0 Att Contracten om ifrågavarande
Magazins-Directionen hafva förständigat $Magazins-Förvaltarne, att sina skyldigheter vid emottagning och förvaring, af säd behörigen fullgöra. Vid föredragning d. i5 Oct. 1824 af Magazins-Directionens ofvanberörde förklaring, fann Kongl. Maj:t något åtal emot Direclionen icke böra ega rum. (Se N:o i4ö.) Bil. t. 11. St. I fråga om ersättning till Handlanden Bergj i afseende på liqviden af dess skuld till Götha Canal-.Bolags f. d. Discont-Verk. 108. Angående Grefliga Gyllenstjernsko. familjens förmenta fordran hos Staten. Anmälde d. 19 Nov. i8a3, och lagde till liandlingarne, såsom icke fordrande någon åtgärd. 109. Angående Lieutenanten Berghmarks ansökning om förlängning af arrendet för Klabböle Krono Lax-Fiske m. m., öfverlemnad från Kammar-Expeditionen , i afseende på den deri förekommande fråga om Pension för Berghmark å Allmänna Indragnings-Staten. Anmäld den 26 Nov. 1823, hvarvid Berghmark tillädes en Pension å Allmänna Indragnings-Staten, hvars belopp Slrömrensnings-Comiten egde att föreslå. 1824 den 25 Nov. bestämdes Pensionen till 3oo R:dr, alt beräknas ifrån årets början. 6o Bil. t R. St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. i8aS. I I O. Om förökadt anslag för Kongl. Bibliolheket. Anmäld den 26 Nov. 1823, och vederbörande förständigade om innehållet till behörig efterrättelse. m. Angående nedsättning af stadgade böter för uteblifvande ifrån Mantalsskrifningarne m. m. Anmäld den 26 Nov. 1823, och Kammar-ColIjgium anbefaldt, att utfärda Allmän Kungörelse, i anledning af hvad Rikets Ständer beslutit. 112. Rörande Fabriks-Idkaren Fresks lån i Manufactur-Discont-fonden.
Domstolens arbete å två afdelningar möjligen kan komma att upphöra, irifr den nuvarande balansen hunnit afarbetas, har Kongl. Majit ansett, dels att ledamöternas antal för närvarande icke bör ökas utöfver sexton, hvilka med full säkerhet äro behöfliga intill dess vid nästa riksdag ny reglering efter omständigheterna Iean företagas, och dels att förändringen af den nuvarande oTganisationen bör i öfrigt så verkställas, att en återgång till densamma utan allt för stora svårigheter må kunna ega ruin. På dessa, i bilagde Stats-rådä-protokoll närmare utvecklade, grunder har ett förslag till stadga blifvit upprättadt, innefattande de bestämmelser, som, jemlikt 17 § ltegerings-formen, ansetts erforderliga; och vill Kongl. Majit, som i ämnet hört Högste Domstolen, på sätt dess jemväl bifogade protokoll utvisar, alltså, jemlikt 87 § Regerings-formen och under förutsättning, att Rikets Ständer Kongl. Maj: Is Nåd. Proposition A\o 10S. 19 Jemväl anvisa medel till de i följd af den nya organisationen behöfliga löner och arfvoden, som Kongl. Maj:t i särskild Proposition denna dag askar, härmed till Rikets Ständers antagande framställa följande förslag till stadga angående Kongl. Maj:ts Högste Domstols tjenstgöring på två afdelningar. § I Kongl. Maj:ts Högste Domstol skall, intilldess annorlunda förordnas, arbeta på två afdelningar och utgöras af sexton Justitie-råd. § 2. Båda afdelningarne äro lika behöriga att upptaga de till Högste Domstolens handläggning hörande ärenden, hvilkas fördelning endast beror af den ord ning, hvari desamma, enligt gällande föreskrifter anmälas. § 3- Under sex månader hvarje år skola båda afdelningarne tjenstgöra; öfriga sex månader tjenstgör en afdelning i sender; och ega Justitie-råden att, med iakttagande häraf, sig emellan tjenstgöringsskyldigheten fördela. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL Louis De Geer. 20 Kongl. Maj-.ls Aåd. Proposition N:o loi.
Della är proselvt-makeri, och det är det, sorn vi böra förhindra, och som jag anser vara representationens så väl som Konungens pligt att förebygga. Forskningen kan ingen hindra, men om den leder till samhälls-uplösande resultater, då må det ock vara samhällets rättighet och pligt att förhindra dessas offentliga utspridande. Jag fortfar i min anhållan om bifall. 'Hr Tersmeden, Fehr Reinh.: Till en början anhåller jag att få till besvarande uptaga ett par af de yttranden, som den siste värde talaren haft. lion har låtit oss höra en särdeles vältalig utgjutelse öfver de förfärliga olyckor, som skulle dragas öfver landet, i fall K. M:s Propus., och troligen äfven LagUtsk:s sednaste förslag, skulle vinna R. Shrs bifall. Jag kan för min del icke begripa i hvilket sammanhang detta står med ämnet, enär den egentliga frågan, eller straffet för affall, redan är afgjord. Men jag kan lika litet begripa, hvilka rättigheter, som hos dessa millioner, om hvilka den värde talaren så patetiskt yttrat sig, skulle blifva kränkta derigenom att 4,000 medborgare icke underkastades tvång. Den värde talaren började sitt anförande roed att undra öfver •att rollerna vore omvända, och att personer, som tillförene talat för en utsträckt religionsfrihet, nu motsatte sig det förev:de förslaget. Jag bekänner att, ehuru jag någorlunda forskat i detta ämne, jag dock icke vet hvad religionsfrihet vill säga, derest man anser det förslag, som från PresteSt. kommit oss till handa, innefatta en sådan frihet. Men jag öfvergår till sjelfva frågan och förklarar alt, då jag instämmer med Gr. Sparre i den åsigten att en skrifvelse till K. M. i den föreslagna syftningen till formen är högst olämplig, jag tillika anser det olämpligt att för Konungen påpeka att göra något i en fråga, der Ilan sjelf tagit initiativet, utan att jemväl meddela en i de noggrannaste detaljer affattad föreskrift, huru K. M. skall göra det. Jag delar Gr.
StatsUtskottets Betänkanden. väg kan åstadkommas af Stadens och ortens Innevånare, hvarefter åt Kongl. Maj:t kunde öfverlemnas att bevilja det understöd, som billigheten kräfver, antingen af tillgångarne på egde Hufvudtitteln, eller af andra medel, som blifvit ställde till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för handelns och näringarnes lifvande. Hvad en värd Ledamot, Professor Fröberga anmärkt, om de dryga kostnader Riket fått vidkännas för Götha Canal, och hvilka ännu mer ökades, om Staten äfven skulle vidkännas kostnaden för alla Hamnanläggningar omkring Venera och Yettern, så delar jag fullkomligt Wsr? Professorns öfvertygelse, att Götha danals anläggning medfört för Riket högst betydliga utgifter. Men sedan denna kostnad nu är gjord, och sedan en del af Canalen blifvit färdig, så bör man väl ej med förmycken noggrannhet, afse de smärre utgifter, som erfordras för att sätta landet i stånd att draga Partie af de större kostnader, som åtföljt detta stora företag.” Det i förevarande ämne författade betänkande upplästes nu å nyo, och blef af Utskottet gilladt, med undantag af Herrar Almqvist och Santesson ^ hvilka åberopade deras här ofvan intagne yttranden, samt af Herr Lagmannen Norceus som anförde: StatsUtskottets Bctänkanden. 391 ”Jag kan icke förena mig uti ilet utlåtande Stats-Utskottet nu afgifver, angående en af Herr Borgmästaren Lindqvistsåsom Fullmägtig för Jönköpings Stad, väckt Motion, innefattande begäran om understöd för en Hamnbyggnad derstädes.
Något historiskt skäl för privilegiets bibehållande är således icke förhanden, ty Adelns serskilda foium i vissa till antalet inskränkte mål kan så mycket mindre räknas dit, som Adeln sjelf i de flesta händelser, och deras underhafvande alltid, lyda under allmänna Domstolarne samt i allt fall ofrälse män numera ofta besitta den privilegierade jorden. På dessa i korthet antydda skäl hafva Utskotten ansett sig böra i denna del frånträda sitt förra yttrande, och föreslå utfärdande af en allmän Författning, af innehåll: att, med upphcifvande af den i 26 Cap. 2 §, Byggn. Balken stadgade frihet för sätesoch ladugårdar samt afhyste rå och rörshemman från skyldighet att deltaga i byggnad och underhåll af Tingsbyggning och Fånghus , varder härmedelst förordnadt, att innehafvare af sådane fastigheter samt insockne frälsehemman hädanefter skola vara pligtige att, lika med andra hemmansegare i Häradet, Tingsby ggning och Fånghus bygga och underhålla. Vidkommande slutligen de hos Ridderskapet och Adeln framställda erinringar, så väl i afseende på innehåll som redaction af det utaf Utskotten framlagda författningsförslag, så, enär Preste-Ståndet icke funnit godt medgifva upphäfvande af det privilegium, hvarigenom Preste-och Klockarebol äro befriade från ofvanomförmälda byggnadsskyldighet, lärer, enligt u4 4 Bagsamt Allm. Besa.- och Oä-con.- Utsk’.S Utlåtande N:o 53. §. R. F., frågan derom böra förfalla, hvadan något vidare yttrande i denna dei icke torde erfordras. Flera Ledamöters serskilda mening bifogas. Stockholm den 24 Februarii i835.
Fonden för Hjelmare kanalsoch slussverks framtida underhållande, hvilken fond utgöres af en i bolagets fasta egendomar intecknad skuldförbindelse jemte andra säkerhetshandlingar, 72,564: 76. 76,193: — Transport3,586,625: 30. 6,457,743: 51. - 5 — Transport: 3,586,625: 30. Upplupna, obetalda räntor å Riksgälds-kontorets räntebärande skulder 175,867: 46. Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag: Utaf anslaget, 150,000 R:dr, för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler 23,305: 69. » dito, 195,000 R:dr, för fängelsebyggnader i städerna, utom Stockholm, 50,169: 33. Utaf anslaget, 4,000 R:dr, för reparationer och uppsättande af bokhyllor samt ytterligare inredning skostnader i några rum af Riks-arkwets hus 2,600: — » dito, 1,500 R:dr, till befrämjande af goda läseböckers författande och utgifvande för allmogen 750: Utaf anslaget, 53,079 R:dr, för hamnbyggnaden vid Kalmar ! 1,500: - » 1851—1853 års anslag, 25,000 R:dr årligen, för mindre strömrensningsoch liamnbyggnads-arbeten 975: Utaf anslaget, 30,000 R:dr, för Ystads hamns upp muddring , 7,500: — » 1854—1857 årens anslag 187,500 R:dr årligen, för vägars anläggning och förbättring samt strömrensningar äfvensom mindre hamnoch brobyggnader 3,750: — » anslaget, 50,000