Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Nådiga Proposition, N.o Tf. 7 Hvad Sier beträffar frågan, i hvad mån lindring i berörde dagsverksskyldighet hemmanen må förunnas, så förekommer i afseende härå, hurusom vit i den om undersökningen afgifna berällelse förrättningsmännen, genom uppgjorda beräkningar, sökt visa, att, om vid arbetsskyldighetens år 181 i verkställda uppskattning och bestämmande lill vissa dagsverken förfarits med behörig noggrannhet och under omsorgsfullt aktgifvande å det år 1688 afslulade arbetskontraktets syftning och innehåll, samma uppskattning icke bordt blifva högre, än att den motsvarat 18 ökeoch omkring 29 dränge-dagsverken för hvart | mantal, hvilka dagsverken efter medium af markegångsprisen under åren 1812 till och med 1846 uppginge till ett ett värde af 29 r:dr 47 r:st., då deremot värdet af nu bestämda 22 ökeoch 45 dränge-dagsverken för hvart f mantal, eller helt hofveri, efter samma medelpris, utgjorde 39 r:dr 18 sk. 1 r:st.; att arbetsskyldighetens förvandling till vissa dagsverken, som borde lösas efter markegång, dessutom för hemrnans-innebafvarne på liven medfört samma verkan som en skatteförhöjning, enär markegångspriserna, serdeles å öke-dagsverken, sedan år 1812 betydligen stigit, men ett öke-dagsverke å ön Hven, i följd af saknadt tillfälle alt under mellantiderna nyttigt använda dc för åkerbruket erforderlige dragare, alltid hade samma värde och snarare skulle kunna med fördel in natura utgöras, än betalas efter en stigande markegång; samt att jemförelsen med närbelägna hemman å fasta landet så utfölle, att, om, på sätt krono-ombudet yrkat, denna jemförelse skedde med arbetshemmanen vid Hjelmshults boställe, hemmanen å Hven borde, för beredande af likhet i skatter och besvär, förunnas nedsättning i dagsverkspenningarne till 47 r:dr 7 sk. 10 r:st. af hvarje helt mantal, motsvarande efter de sista 10 årens medelmarkegång, omkring 6 tunnor 23j kappar spanmåi, hälften råg och hälften korn, hvaremot, om, enligt hvad förrättningsmännen ansett lämpligare, arbetshemmanen vid Årups ryllmästare-boställe toges lill grund för jemförelsen, nedsättning borde ega rum till 20 icdr 6 sk* 1 1 r:st. eller till 2 tunnor 29r\rT kappar spanmåi, hälften råg och hälften korn, för helt mantal, hvilken nedsättning, emot upphörande af hittills åtnjutne afkortning i grundräntan, förrättningsmännen ock, för sin del, i underdånighet tillstyrkt.
Balken, i afseende pa Tjufwars lagförande för a flere ställen begängne stölder pastevolance - Utskottet: Memorial af Friherre Stael von Holstein Corsith Ludwig, angående det Kneckte-Contracterne öfwer hela Riket mätte öfwerses och jemkas till enhet. Ut suprL Lx krotocollo, O. /t. Utdrag af protocollet, hältet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 Ilinii ^,2. SD. föredrogs a nvo det till Pakevolancesräganö beredande nedsatte särjkildte Utskottets, den Den 22 Junit. 8z« den 20 sistledne pa Bordet lagda, Memorial, i anledning af Kongl. Majus Nädiga Propssition om inrättandet af en allmän Patzevolance wid möten och marcher, hwilket, med den rättelse som r andra punkten genom särskildt Protocolls-utdrag af Utjkottet dlifwit anmäld, tilt alla delar bifölls. Ur suxrs. Lx krotocollo, <r. Utdrag af protocollet, hället hos Högloft. Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen j Orebro den 22 Junti 1312. S. Dföredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Beswärs ocy EconMiie<Ut>kottcts den 20 dennes pa Bordet lagda Memorial, i anledning af Kongl. Majus, till' berörde Utskott remitterade Radiga Proposition om befrielse för Rusthallarne wid de Skånska Cavallerie-Rcgementerne frän den af dem ftiwilligt ätagne skyldighet, att utgöra Wargering, dock med förbindelse för det nuwarande Wargeringsmanskapet, att da Contratten sadant innehålla, wid inträffande vacancer i ordinarie numrerne deri inga. Ut su^rL. Lx krotocollo, U Lilkvsrstolpo.
Det bultar och bultar i mitt hufvud, och när hagelskuren kom, kändes det som om tusen silfvernålar dansat med ögonen nedåt på min hjässa. Gör mig frisk, doktor! Jag vill icke vara så här ... det hvirflar i min hjärna, och jag blir visst aldrig annat än en liten, liten man ... Struensee håller kungens hand i sin och hans ögon hvila med ett uttryck af djupaste deltagande på detta i förtid vissnade ansikte, där öfverspänningen just nu slår öfver i dödlig trötthet. Blicken slocknar och dragen slappas, de spensliga benen vilja icke längre bära hans tättingkropp; den sjunker samman och skulle ha fallit, om icke lifläkaren mottagit honom i sina armar. – Tack! Tack! hviskar han matt. – Hu! Jag fryser. Men det känns lugnare nu. Ni skall stanna hos mig – jag vill ha er hos mig, när natten kommer Kallsvetten pärlar på hans panna under den hvita peruken och tänderna klappra i hans mun. – Behagar Ers Majestät gå till sängs? – Nej, nej! Struensee ser honom lugnt in i ögonen och säger stilla: – Ers M:t skall gå till sängs! Så lyfter han monarken som ett barn och bär honom in i sofgemaket. Den lilla kroppen hvilar viljelöst i hans armar. – Ni får icke lämna mig! hviskar han blott. – Jag vill att ni sitter hos mig och håller min hand! Nervkrisen är öfver, kungen har somnat, och Struensee smyger på tå bort till fönstret. Tankarna hvirfla häftigt i hans hufvud, och pannan bränner het. Aldrig har han känt sin makt öfver envåldshärskaren starkare än i dag. Ingen utan han förstår detta misshandlade nervsystems hemligheter, och ingen kan som han lugna det med en strykning af sin hand. I detta ögonblick drager det genom hans själ en kittlande förnimmelse af, hur oumbärlig han är för konungen, och hans hjärta klappar hårdt af förväntningar för framtiden. Där nere ligger staden: ett virrvarr af tegeltak och gaflar, gator och gränder, öppna platser och trädgårdar. Här och hvar pekar en kyrka mot himmeln, och vid dess fot ruttna de döda, två alnar under jorden, midt ibland de lefvande.
Såsom en följd af Ridd. ecb Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, om framflyttande af liden för markegåugssättningen till den 8 Januarii, är mom. b uti 5:te punkten i så måtto af nämnde 2:ne Riks.Stånd förändradt, att, i stället för orden: ”är det räntegifvare öppet, att före Tho”nicedag, på sätt hittills egt rum, tillsäga, om han vill utgöra prsestalio"nen in natura,” har den ordalydelse blifvit antagen: ”är det räntegifvare öppet, alt innan Januarii månads utgång på hittills vanligt sätt” etc. Och som tiden för uppsägningsrättens begagnande är beroende af liden för markegåugssättningen, enär, om denna senare bestämmes till den 8 Januarii, deraf äfven följer, alt den förra måste framflyttas, anser Utskottet någon votering rörande detta morn. icke kunna ega rum, utan kommer dess ordalydelse alt bestämmas efter det beslut Riks-Stånden fatta rörande tiden för markegångssättningen. Uti Utskottets af Borgare-Siåndet gillade förslag till mom d af 5:le punkten eller, ”att, vid tillfälle af leverering in natura, gäller, i afseende på levereringsställe och ort, hvad nu varande Författningar derom be”stämma, med det tillägg, att en räntegifvare icke må anvisas att för ”samma år verkställa leverering till flere ställen ” hafva Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat den ändring, att, med bibehållande af redactionen i öfrigt, berörde tillägg skulle lyda sålunda: "att rän tetagare icke må ega rätt anvisa ränta från socken eller enskild räntegifvare på mera än ett ställe Äfven denna punkt af Utskottets förslag är af Preste-Slåudet afslagen.
S ö n d a g: Sköldpaddsoppa (oäkta); ostron; stekt hammelsadel med grönsaker; glace. M å n d a g: Soppa på svamp; filet af hafstunga; lamstek med gurkor. T i s d a g: Juliennesoppa; hummer - salad; stekt svinrygg. O n s d a g: Soppa med klimp; matelote på ål; surstek. T o r s d a g: Oxsvanssoppa; kräftor; kyckling; brödpudding. F r e d a g: Grönsoppa; anka med gurksalad. L ö r d a g: Kabiljo med äggsås; stekt kalflefver; filmjölk. Recept. Matelote af ål. Fisk af flere slag lämpligast gädda, lindare, lake, gös, laxöring eller röding — och ål rensas, skares i stycken och tvättas väl. Fisk, hvilken såsom ål och gädda behöfver längre tid till att koka, lägges i kastrullen fem (5) minuter före de andra; i bottnen på kastrullen läggas ett par klyftor hvitlök, 2 lagerblad, 2 nejlikor, peppar, salt och persilja. Fisken lägges ofvanpå, och så mycket rödt vin och buljong tillslås, att detta står öfver densamma. Då fisken kokt 20 minuter, aflyftes den och hålles varm. Spadet silas ifrån, 25 små lökar brynas med smör och mjöl, spadet och champignoner tillsättas, hopkokas på stark eld; Fisken upplägges högt, garneras med kräftor, champignoner och lökar. Såsen serveras särskildt. Falsk sköldpaddsoppa. Buljong kokas af kalfhufvud och grönsaker, — ' / z kålrot, selleri, 2 morrötter, — kryddas med salt, peppar och ingefära, skummas väl och silas, spädes med stark buljong och uppkokas. Tre hvitlökar hackas, brynas i smör och mjöl, buljong tillsättes med litet brynt socker, en knifsudd cayenne, en knifsudd socker och litet sherry, hvarefter soppan icke får koka för att icke skära sig.
Förordning påbjudna Allmännings-ransakningar skett åren i8i3, 1814> 182-2 och i83o» hvarefter de flesta Häraders Ombud, vid det till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 16 Martn 1824 och Kongl. Kammar-Collegii derå grundade Circulaire, hällne ofvanberörde Sammanträde, förklarat sig vilja bibehålla sina Allmänningar under allmän bevakning, men en del af Fullmäktige för Örbyhus, Trögds, Bälings och Rasbo Härader deremot önskat att få Allmänningarne delade eller öfvertagna till egen disposition. Bro, Håbo, Lagunda, Hagunda, Ulleråkers, Norunda och Olands Ifäradsboer öfverenskommo ock» uppå Kongl. Majrts Befallningshafvandes förslag, att på deras Allmänningar skulle traktbuggnings-methoden införas med beräkning af 160 års återväxttid, och förbundo sig alt bestrida de derföre uppkommande serskilda kostnader. Början med indelningarne dertill skedde äfven samma Höst, och skogsutsyningar hafva derefter verkställts till det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna och af Kongl. Maj:t och Rikets Kammar-Collegium sedermera fastställda belopp, hvarigenom Häradsboerne, i stället för de förut hvarje år utkrönta 800 st. byggnadstimmer, 4° ^ass gärdsel och 790 lass ved, nu årligen erhålla 8760 lass virke från Bro, Håbo, Trögds, Lagunda, Hagunda, Ulleråkers, Bälings, Norunda, Tierps södra och Olands Härads Allmänningar; hvaremot Rasbo Allmänning är, efter Häradsboernas begäran, tills vidare fridlyst.
Skulle någon enskild man eller någon corps, militär eller civil, eller 44 Hor till Constitutions-UtskoItets Memorial, N:o 36, ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksförsamlingen, dess Kammare, Nämnd eller Utskott, eller någon enskild riksdagsman, eller störa friheten i deras Öfverläggningar och beslut, varde sådant ansedt som förräderi, och ankomme på Riksförsamlingen att slik förbrytelse i laga ordning beifra låta. 142 §. Riksförsamlingens Fullmägtige och Revisorer njute för sina gerningar och yttranden, under sin befattning, samma säkerhet, som i föregående §§. blifvit Riksdagsmän tillagd. 143 §. Taxeringsman, som Riksförsamlingens bevillnings-föreskrifter å dess vägnar tillämpa, skola ej för debitering eller taxering kunna till något ansvar ställas. 144 §. För de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna constitutionella förhållanden galle, hvad Riksakten af den 31 Juli och 6 Augusti 1815 stadgar, och må samma Riksakt, i anseende till Sverige, icke and ras, utan att Konungen och Riksförsamlingen, i den ordning, denna Regeringsform i 105 §. bjuder, till ändringen samtyckt. I Regeringsformens 1, 38, 42 och 43 §§. insattes ordet Riksförsamling i stället för Riksens Ständer. Tryckfrihets-Förordningen. 2 §. 4 morn. skulle få följande lydelse: 4. I grund af hvad alla slags hand lingar, i hvad ämne som helst. Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iakttagas: Ått protocoll, hållna hos Konungen i ministeriella ärenden och commandomål eller Stats-Rådets protocoll och handlingar eller Hemliga
Ä), understigit min sta mått-enheten, bort tilläggas nya Penninge-räntan med och den andra hälften, eller 11: .38. 3. skolat förvandlas till jemna skålpund nytt Smör med 2 LM. 2 M., motsvarande å 5: 29 hvaremot öfverskottet 1 sk. 5 rst., understigande värdet af minsta vigt-enheten, bort läggas till nya penninge-räntan med C) Alla öfriga Persedlarna i gamla Räntan, nemligen i mom. 6:o Tab. 1: Fläsk 1 LU. 8 M å 3: 16 — 7:o Får ^ st „ 3: 13 — Gås 4 st „ 1: 8 — Ved 4 lass „ 1: 22 Stock 1 st „ — 44 —- Halm 5 kärfvar „ — 7 8:o 9:o 10:o ll:o 4: 32. — 1: 30. 6. — 28. — 5: 40. 44. 35. — skulle hafva till Penningar förvandlats, att läggas till den nya ständiga Penninge-räntan med Summa 14: 17. 6. D~) Den under Mom. 12:o Tab. 1 upptagna Skatte-titteln penningar skulle hafva qvarblifvit i nya Penninge-räntan med igenom hvilken förvandlings-åtgärd hela den år 1843 förenklade Nya ordinarie räntan, efter exempelvis tagna 20 års medelvärde, utgjort \ 1824—43 årens me| delpris å några gvarstående och andra till samma slag förvandlade gamla persedlar i Nya Räntan. Af den gamla Ränte-persedeln Spannmål hade således derefter i nya räntan qvarstått: 9 t:r 12 k:r. 113 R:dr 37 sk. 7 rst. hvartill ny dito kommit, efter persedel-utbyte och förvandling 1 t:r 20 k:r. eller inalles 11 t:r Spanmål. Gamla Ränte-persedeln Smör hade i nya räntan derefter qvarstått oförändrad med 14 hvartill nytt dito kommit, efter persedel-utbyte och förvandling, med 2 LM.
Stockholm den 18 Juni 1857. 28 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskoltels Betänkande iV.-o 101. \:o IOM. Arik. till Exp.-Utsk. d. 1 Juli 1857, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af vuckt motion om föreskrifters meddelande till förekommande af missbruk utaf allmogens rättighet att försälja sina tillverkningar, m. m. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling; har blifvit remitterad en inom Hederv. Bonde-Ståndet af Riksdagsmannen Bengt Nilsson från Kronobergs län vackt motion, deruti anförts, att den gårdfarihandel, hvilken af befolkningen inom tre eller fyra socknar af Sunnerbo härad sedan längre tid tillbaka idkats med väfskedar, tillverkade i samma socknar, tid efter annan och isynnerhet under de sednare åren erhållit en helt och hållet ny och skadlig utsträckning derigenom, att en mängd medelålders och yngre personer från Markaryd, Hinneryd, Hamneda, Traheryd, Götheryd, Torpa, Nöttja, Annerstad, Lidhult, Wrå, Odensjö, Angelstad, Ljungby, Ljunga och Pjetteryd med liera socknar, börjat kringvandra i flera provinser inom Riket och afyttra åtskilliga handelsvaror, hvaribland större delen utgjordes af utländsk tillverkning och erhölls af förläggare dels i sjöstäderna, dels ock i Killeberg, Loushult, Traheryd och Wasetorp vid Laholm med liera andra orter. Att de personer, hvilka utöfvade denna handel, merändels gjort sig mindre väl kände genom det sätt, hvarpå de under sina färder utprånglade de medförda varorna, äfvensom derigenom, att de upphandlade silfver utan att vara särdeles samvetsgranna i afseende å sättet, hvarpå detsamma af säljarne åtkommits, vore allmänt kändt, och dessa omständigheter hade jemväl löranledt att å sockenstämma i St. Tuna vite stadgats för den, som hyste sådana personer öfver natten.
Ständer trott bestämmelserna om nåd-är ej för närvarande kunna helt och hållet afskaffas, hvaremot lika stora svårigheter ej synas möta för borttagandet af de så kallade extra nåd-åren. Dock som Rikets Ständer jemväl hafva sig bekant, att E. K. M:t den 26 Mars 1846 täckts i Nåder förordna en Kommitté, med åliggande att utarbeta förslag lill bildande af en sådan pensions-inrättning för enkor och barn efter de till ecklesiastikoch skol-slaterne hörande einbetsoch tjenstemän, att derigenom alla extra nåd-år måtte kunna upphöra, samt att bemälda Kommitté med underdånigt utlåtande i ämnet till E. K. M:t inkommit, få Rikets Ständer, sorn, vid detta förhållande, icke funnit sig böra något underdånigt 188 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:b 89. förslag i samma fråga framställa, nu hos E. K. M:t underdånigst anhålla om Nådig framställning huru och i hvad mån de så kallade extra nåd-åren må kunna borttagas och ersättning derför beredas åt prestmans enkor och barn. Ilikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 6 Juli 1857. Uppläst oell godkändi hos Kidd. och Adeln den 3 Juli 18S7. Presle-Slåndct den i Borgare-Ståndet den 4 Bonde-Ståndet den 6 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående skyddande af landels fornlämningar. (Allm. Besv:s o. Ekon.-Utskrs Bet:de N:o 63). S. A. K.
Då nu Norrbottens folkmängd på sednare tiden betydligt ökats, samt författningarne icke lägga hinder i vägen för dem, som önska derstädes bosätta sig, att på förmånliga vilkor erhålla jordegendom, hvartill kommer att motionären icke gifvit någon ledning för bedömandet af det sätt, hvarpå kolonisationen skulle försiggå, anser jag Utsk:t hafva haft skäl att afstyrka motionen; och hoppas jag att R, o. Ad. måtte bifalla Utsk:ts hemställan. Hr Stedt, Gustaf: Jag begärde ordet, för att begära att Betänk:t måtte få hvila på bordet, till dess motionären sjelf kunnat öfvervara dess behandling; men då jag nu mera erfarit, att motionären är dertill förhindrad, afstår jag. Hr Den 20 Oktober. 81 Hr von Knorring: Med anledning af Frih. af Ugglas’ yttrande, att motionären icke angifvit något sätt huru kolonisationen skulle åstadkommas, ber jag att få nämna att man möjligen af det uttryck i motionen, som afser ett tilläfventyrs inträffande anfall från Ryssland, kan sluta sig till att motionären tänkt sig anläggandet af en militär-koloni. Emellertid torde han, i likhet med Utsk:t, ansett K. M. bäst vara i tillfälle att bedöma sättet för kolonisationens verkställande. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Ulsk:ts Utlåt, och dels att R. o. Ad., med afslag derå, skulle för sin del anvisa ett belopp al 10,000 rdr att ställas till K. M:s disposition, med uttryckt underd. önskan, det K. M. behagade genom sakkunnige män låta upprätta en fullständig plan till Norrbottens kolonisation; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. på bifall till Ullåt:t, och, då dervid svarades mångå ja, jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåt.
Företes deremot, i tvister emellan köpmän inbördes, böcker å ömse sidor, och befinnas de i den omtvistade frågan strida emot hvarandra, eger Domaren pröfva, huruvida böckernas vitsord bör förfalla, eller om sådana omständigheter äro för handen, att någondera öfvervägande trovärdighet må förtjena (15 §). — I fråga åter om handelsboks vitsord i tvister emellan köpmän och icke-köpmän äro stadgandena i 1848 års förutnämnda Författ ning hufvudsakligen bibehållna i den nu gällande. Boken eger nemligen i dessa fall icke något vitsord i fråga om annat än utborgning af varor, och dervid är dess bevisningskraft den, att, der ej särskilda omständigheter äro för handen, den sökte skall med ed sig fria (20 §). — För öfrigt stadgas, att räkning å utborgade varor i allmänhet skall tillställas gäldenären sednast inom tre månader efter utgången af det år, hvarunder det utborgade i handelsboken inskrefs, vid äfventyr att något vitsord eljest ej må boken tillkomma (23 och 25 §§), samt att, om gäldenären ej inom tre månader, sedan han räkningen emottog, klandrat densamma, den då är lika utmätningsgild som förfallet skuldebref (24 §}. Slutligen är (i 26 §) den princip stadfästad, att om motbok varit hållen och köpmannen densamma, afslutad, gäldenären tillställt, 4 La g-Ut skottets Betänkande N:o 25. motboken är att anse såsom en utskrifven och tillställd handelsräkning, hvarjemte (i 27 stadgas, att om gäldenär vägrar att motbok förete, då han kräfves, eller om motboken utan något köpmannens vållande förkommit eller fått sådant fel, att den ej kan i det, hvarom tvistas, för tillförlitlig anses, köpmannen eller bokföraren eger handelsboken med ed styrka. Sedan Utskottet sålunda angifvit hufvudmomenterna af gällande lagstiftning i ämnet, så vidt den nu blifvit gjord till föremål för ytterligare granskning, öfvergår Utskottet till en närmare redogörelse för de väckta motionernas innehåll.
Jag hade ockss iakttagit e t t litet rödt band, som prydligt stack af emot den svarts sidenkliidningen, desto prydligare, som det gr ovanligt pab en kvinnas toalett. Damen med hederslegionen I r m: e Laurent, en af Paris mest berömdc aktriser. Men det var ej för sin skAdespelarkonst, som hon fatt bederslegionen, d&amp; hon förra vintern lemnade theatern. Hon ar tillika den första framsthende franska aktris, hvars rykte aldrig haft en flack, utan som var en ung oskyldig flicka till dess hon blef en hederlig mans hederliga hustru. Men det vor ej ens för sin dygd hon blef dekorerad, utan för att hon har grundlagt med klokhet och uppoffring en inrattning kallad " Orphilinat des artsn, i bvilken unga förtildral8sa flickor utbildas till aktriser, artister m. m., under det att de fil Atnjuta ett hems moraliska skydd. M: e Laurent redogjorde i valtaliga ordalag Sör syftet med denna redan hbgt ansedda stiftelse. fin Det ar tid pA att jag i all * hastighet presenterar nAgra af de utlindskor, som deltogo i kongresserna Största uppmarksamheten, och det med ratta, tillkom M: lle Popelim, " docteur eu droit ", belgiska till börden. Hon &amp; r den första kvinna norr om Alperna, sbin genomtrangt den SA val i Belgien som i Frankrike herskande Code Napoléon. Hennes examina vor0 utmarkta, men icke desto mindre fAr hon ej upptagas i advokatsthndet, endast enskildt riidfriigas. Det .var en germanisk, kraftfull typ. SA var ocksA förhAilandet med hennes vaninna, medicine doktorn van Diest. Dotter af en medicine professor i Löwen, hbde hon utkampat m h g a sv8righeter för att f&amp; studera i Bern och praktiserade nu i Bryssel. Dessa tv8 damer egde en stor fördel framför alla andra utlhdskor - franskan var deras modersrniil. Den fördelen hade inga andra, och det var fler an en, som knappt kande de första elementen af det franska spraket.
Turkiska passhandlingar måtte få utfärdas för ett på Chrislinestads varf i Finland bygdt fartyg, förut benämdt ”Fäderneslandet,” numera "Eleonora,” af 338 Finska lästers drägtighet, hvilket fartyg sökanden inköpt och hit till Riket in förtu I la t, enl. den särskilda tariffen lill Wår nåd. kungörelse den 24 Aug. sistI.Sr, om hvad i afseende på handeln och sjöfarten emellan Sverige, Ryssland och Finland iakttagas bör. Efter inhemtande af edert den 1 innevar. månad afgifna und. utlåt., bafve Wi förevar, und. ansökning Oss föredragas låtit, men icke funnit skäl att, med undantag från de om villkoren för utländska fartygs naturalisation meddelade allmänna föreskrifter, samma ansökning bifalla. Hvilket Wi &c. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då ännu i3 ledamöter vore anmälde att få ordet i nu förevar, ämne , men liden vore långt framliden, och R. o Ad. efter en så lång discussion förmodligen vöre trött, han ansåg sig, enl.HrCederschjnlds framställning, 1111 böra hemställa, om R. o. Ad. behagade uppskjuta fortsättningen af denna discussion till nästa plenum och nu åtskiljas. Ropades starka ja, blandade med ett och annat nej. Gr. Frölich: Jag förutsåg redan i f.m., att det skulle blifva fråga om ett plenum på natten. Jag hade då för afsigt att hemställa till Hr Frill. o. Landtm, samt R. o. Ad. att vi icke skulle göra intervallen emellan f. och e. m. så lång; men jag lät öfvertala mig. Nu deremot afstår jag ej utan votering från mitt påstående att plenum måtte fortsättas. Jag ber herrarna ihågkomma hvad följden skall blifva, 0111 vi åtskiljas. Under hela f. m. upptogs tiden af de förklaringar, sorn Konungens f. d. rådgifvare funno sig befogade att afgifva.