Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
fatta ett conseqvent beslut i denna fråga, fortfar jag i min vördsamma anhållan om bifall. Hr Printzensköld, Carl: Jag håller Hr Bildt räkning för den orubbliga conseqvens, hvilken han så väl i denna, som alla andra frågor, hvilka af StatsUtsk. blifvit behandlade, städse ådagalagt, men som frågan är af administrativ beskaffenhet, (min bröst-åkomma tillåter mig icke att tala högre), synes mig, att man kan afvika från conseqvensens stränga fordringar. När frågan första gången förevar, hade Utsk. afgifvit Utlåt, öfver det begärda understödet af icke mindre än 100,000 R:dr, hvilket understöd Utsk. ansåg icke böra beviljas, derföre att K. M. hade från Handelsoch Sjöfarts-fonden lemna! ett serskildt understöd af 12,000 R:dr, förutom den summa Christianstad af R. St. erhållit. Nu har frågan, enl. min åsigt, blifvit i så måtto förändrad, att vederbör:de, som egentligen hafva intresse af sakens framgång, begärt det endast eller 20,000 R:dr, skulle af det först sökta låne-beloppet beviljas. När således frågan är förändrad, synes mig äfven, som denna förändring skulle kunna föranleda till ett frångående ä R. o. Ad:s sida af de åsigter, som första gången gjorde sig gällande. Man måste besinna, så synes åtminstone mig, att utaf alla allmänna anslag, de må utgå med återbetalningsskyldighet eller icke, äro bland de vigtigaste de, som angå handelns och sjöfartens befrämjande. Till det sednare slaget hörer förevar:de fråga. Jag tror således, alt R. o. Ad. skall handla uti fäderneslandets sannskyldiga intresse, om Ståndet beviljar den kommun, om hvilken nu är fråga, ett ytterligare låne-understöd af 20,000 R:dr, hvartill motionären nu inskränkt sin begäran. Jag tillstyrker således, att R. o. Ad. ville, med frångående af sitt förra beslut, bifalla Gr. Posses framställning.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej förr brytas, eller summan af Fullmägtige utbetalas, än sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. § 177. Den Jcreditiv-summa, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, dä Konungen, till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till en million femhundratusen Riksdaler. § 178. För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående två §§, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplänas mot kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas ä mindre summa än 400 Riksdaler. § 179. Det, till underlättande och befrämjande af ackords-regleringen inom Arméen beviljade och ä Riksgälds-kontoret anvisade räntefria kreditiv må, för detta ändamål, emot Direktionens öfver Arméens Pensions-kassa fortfarande ansvarsförbindelse för de lyftade kreditivmedlcns behöriga återbetalning, begagnas inom ett belopp al högst Etthundrafemtio tusen R:dr; skolande de ä detta kreditiv lyftade medel ovilkorligen Riksgälds-kontoret ersättas, i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälda Direktion disponibla. Vid kreditivets anlitande böra, genom
Vid skeende uppbrott afmönstras Mondering en till Kronan &c. bör sålunda förändras: Vid skeende uppbrott till Krig, afmönstras Monderingen , som dä bor vara i Mön ster gil dt tillstånd till K ronan SCc.; anseendes Ståndet de tvenne förstnämnda Utlåtanden härigenom vara besvarade. S. D. Vid ytterligare föredragning af Banko-Utskottets förnyade Betänkande, angående förändring af de inom Banko-Verket gällande befordrings-grunder, enligt hvilka tredjedelen af Bankens Commissarier, vid inträffande ledigheter , tillsättes endast af Frälsemän, och då Höglofl. Ridderskapet och Adeln hvarken yrkat detta ärendes behandlande i den ordning, som Grundlagärne, rörande Privilegii-mål, föreskrifva, eller uti dess nu meddelade afslag å den af Utskottet tillstyrkta förändring förklarat detta ärende röra Höglofl. Ridderskapets och Adelns privilegier, fann Prest Ståndet skäl att gilla Banko-Utskottets Betänkande och Förslag, att Refordfingarne inom Banko. Verket, med det förbehåll Utskottet till-; styrkt, hädanefter må ske utan afseende på Stånd,' endast efter skicklighet och förtjenst, jemte dermed förenad tjensteålder. S. D. Constitutions - Utskottets "Betänkande och Förslag, i frågan om en förbättrad National; Prof. Utilr. d. 2g Maji 1818. 501 Representation , föredrogos å nyo och lemnades utan anmärkning till den åtgärd vid nästa Riks. dag, som Regerings-Formens 56 §. föreskrifver. S. D. Til!
Regeringsformen och en förbättrad representationom decharge för StatsRådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål; om underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t angående utbetalningen af arfvode och tractamenten för Särskildta Utskottets Cancellie och Vaktbetje - Den 2 Augusti. 83 ning; om Götha CanalBoIags förbindelse då Rotesoldat i och för arbetet vid Canalen blifver oduglig till vidare Krigstjenst; om Sandtägt m. m.; om jemkning i Tryckfrihetslagen och sättet att värdera jord och fastighet å Landet efter Bancomethoden; om en afskrifning i RiksStaten, förpassningar för skeppare och forbönder samt fri Tackjernshandel; återremiss af StatsUtskottets Betänkande angående väckt fråga om Stockholms Stadskassas befrielse från den Stadens Kronouppbördsverk åtföljande ordinarie aflöning m. m. Om jemkning uti rentan af Sågoch Mjöiqvarnar. Af den 17 Juli: om medel till allmänna Arbetsoch Cor,rectionshus; om Folk och Arbets Scholor och Klädesfabriker; om allmän Handelsfrihet m. m.; om förordnande af Riksens Ständers Ledamöter i Committeen till reglering af Statens embeten och rjenster; om flyrtningstiden; om Bränneriegendömens på Kungsholmen användande till Kurhus ; om tillägg 1 46 och 56 ^.Riksdagsordningen, förändringar i Tryckfrihetsförordningen ; en ny § imellan 37 och 38 § §. Regeringsformen, tillägg vid 60 § Regeringsformen, och om rättighet för Riksens Ständer att vid nästa Riksdag afskaffa den nu antagna Jury i Tryckfrihetsmål ; om Statsregleringen, Mantalsskrifningsprovision i Norrbottens Län och Statsverkets 3:je hufvudtitel; om remiss till Constitutions - Utskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga erinran om 42 § Regeringsformen sättande i öfverensstämmelse med den 5-+5 om BiänvinsbräDningen m. m.
Herr von Knorrings, Oscar, denna dag väckta motion om anslag till 2:ne nya lärare-platser vid Piteå elementar-läroverk; 8:o. Friherre von Schulzenheims, David Theodor, denna dag väckta motion, om stats-anslag lör undersökning af landels torf-tillgångar in. m.; 9:o. Herr 1'logemans, Carl Adolf, denna dag väckta motion, om anslag till hamnbyggnad vid Grenna; 10:o. Gretve Taubes, Henning Adolf, denna dag väckta motion, om pension åt framlidne Förste Landtmätaren Gustaf Johan Leatzs Enka och oförsörjda harn; t l:o. Grefve Taubes, Henning Edvard, denna dag väckta motion, om stiftande af en lag rörande afskedande af Statens embetsoch tjenstemän som i följd af vansinne,lamhet, blindhet eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsalte att deras tjänster bestrida; hvarjemte beslöts all denna motion skulle kommuniceras de öfriga Riks-Slånden; 12:o. Friherre Cederströms, Rudolf, denna dag väckta motion, om pension åt förre Auditören Georg Scheutz, tillika med ett deraf föranledt yttrande; 13:o. Densammes denna dag väckta motion, om pension åt framlidne Kongl. Bibliothekarien Adolf Ivar Arwidssons Enka; 14:o. Herr Stjernsvärds, Gustaf Mauritz, denna dag väckta motion, om anslag till upprättande af en allmän afdikningsplan; 15:o. Grefve Mörners, Carl Göran Detlof, denna dag väckta motion, i afseende på den agrikultur-kemiska försöks-anstalten vid Landtbruks-akademiens experimental-fäll; 16:o. Densammes denna dag väckta motion, angående inrättande af agri kultur-kemiska^försöks-anslaller vid Ultuna och Alnarps Landtbruks—institut; 17:o. Densammes denna dag väckta motion angående åtgärder till får-afvelns upphjelpande; samt 18:o. Densammes denna dag väckta motion, om förhöjning af pensionen åt Landtbruks-akademiens sekreterare J.
Det må härvid icke förgätas, att sedan de från utåldriga tider stadgade böterna för försummelsen att erlägga Krono-utskylderna vid utlysta Uppbördsstämman, försvunnit, indrifningen deraf blifvit i betydlig män försvårad för Krono-beljeningen, äfvensom förluster för Kongl. Majit och Kronan deraf icke sällan uppkomma. Ofta fördröjer den skattskyldige erläggandet af sin skatt mera af tredska än af behof, när han vet att detta dröjsmål ej bereder honom annan påföljd, är en ökad beqvämlighet, nemligen den, att Krono-Betjenten nödgas hemresa i hans boning och der affordra honom hans tribut, utan att vara berättigad lill ringaste ersättning för detta tröttsamma besvär, hvarmed både Fogdar, Länsmän och Krono-Fjerdingsmän nödgas sysselsätta sig under hela Februari, Mars och April månader, ofta ulan att några betydliga utmätningar dervid någonsin ifrågakomma. Det bär, under sednare åren, oftast inträffat, att, efter uppbördstämmans slut i Januari eller början af Februari månad, restantierna i Länet utgjorde 80, ända till 87,000 R:dr (Städerna inberäknade) som sedan måst på ofvannämnda Sätt indrifvas; och det tål intet tvifvelsmål, att om denna de skattskyldigas tredska vore förenad antingen med någon lämplig plikt eller ock helldre med skyldigheten att på något sätt ersätta Krono-Beljeningens resekostnader och besvär, skulle mängden ej ådraga sig dessa påföljder, utan i råttan tid, vid. de utlysta uppbörds-slänimorna; godvilligt fullgöra sin pligt. Nu händer emedlertid att, då den executiva indrifningen omöjligen kun bos elen stora ^längden restskyldige medhinnas af Krono-Fogdar och Länsmän sjelfva, dessa mäste anförtro sig åt sina Fjardingsman, hvilka åter till sitt biträde anlita Under-Fjerdingsmän och såkallade Skjuts-Rättare.
17 § af lin gällande Charlae-Sigillatae-förordning; 19:o, lade Ridderskapet och Adeln till handlingarne Utskottets anmälan om godkännande af Utskottets uti utlåta lidet, l\:o afgifna lörslag till underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitnt.ons-Utskotlets den 26 och 29 sistlidne Mars på bordet lagda memorial, JN:o 33, angående ändringar och tillägg i löreskriiterne om grundlags-frågors behandling, hänvisades till Constitulions-Utskoltet följande, såsom Ridderskapet och Adelns gemensamma tanke, antagne förslag: Förslaget till § 56, antages med tillägg: pä sä‘t i Riksdags-Ordningert föresrifies; Förslaget till § 81 antages till och med orden: af Riksens Ständer af göres ; Det återstående af 81 § erhåller följande lydelse: om förslaget af något Stånd ej genast gödkännes, skall del till Utskottet, med de inom Ståndet gjorda anmärkningar, återförvisas. Det förslag, Utskottet, till svar derpå, framlägger, kunna Stånden endast förkasta, eller, utan förändringar, godkänna. Om 2;ne Stånd förkasta förslaget, skall det förfalla. Godkännes det af minst 3:ne Stånd, förblifve det hvilunda till nästa Riksmöte; Vid förslagets slutliga behandling, under sistnämnde Riksdag, kan det af Riks-Slånden endast ogillas (Iler olorändradl antagas. 1 sednare fallet öfverlemnas det, genom Talmännen, till Konungen, som, i händcdse Hail det gillar, Sitt samtycke Riksens Ständer meddelar; Vill Konungen, hos Riksens Ständer, föreslå någon ändring i Grundlagarne, öfverlemne Han Sin framställning, jemte Siats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att derom förut öfverlägga, ät Constitutions-Utskollel uppdraga att utlåtande deröfver afgifva. Afslyrkcr Utskottet Konungens förslag, förblifve det likväl hvilande till nästa Riksdag, om minst 3:ne
Undervisningsverken fortfara alt uppfylla sin bestämmelse, och hu mera har en uppfostringsanstalt tillkommit, under benämning af Stnåbarns-skola, hvars ändamål är, alt bereda Samhällets mindre bemedlade klasser ett tillfälle att i Skolan, som ej sa mycket åsyftar, att bibringa de späda barnen något egentligt kunskapsmått, utan fastmer, alt underhjelpa och inverka på deras sedliga utbildning, samt att under bilden af lek hos dem inplanta sådana läror, sorn kunna rigta deras anlag åt det goda och nyttiga, erhålla den omvårdnad för deras mindre barn, hvilken föräldrarne sjelfve sällan förmå eller äga tillfälle, att egna dem. Fonden till denna inrättning har Irån början tillkommit genom enskilde personers frivilliga gåfvor och bidrag, men år 1841 beslutade stadens invånare vid allmän rådstuga, att skolan skulle till underhåll och utvidgning äga att af taxerade medel årligen uppbära 1000 R:dr Banko i tre års tid. Uti Willinska lällig-lriskolan har en ny klass blifvit inrättad, under benämning af slöjdklass, hvarest 24 fattiga barn från och med deras 12:te till och inett deras 14:de år njuta fri undervisning i smeds-, snickare-, vagnmakareoch svarfvare-handtverken, samt under tiden fria husrum, föda och kläder i skolan. Den grundades på enskildas bidrag, men vid allmän rådstuga den 17 December 1841 anslogo stadens invånare 2,500 R:dr Banko lill bestridande af omkostnaderne. flyen Sjömanna-Sällskapels tackel-skola har tillkommit, der barn och ynglingar, som egna sig åt sjömans-yrket, undervisas dels i de ämnen, som röra det praktiska af yrket, och dels i läsning, skrifning och ritning. Kostnaderne för denna skol-inrätlning samlades jemväl genom enskildes gåfvor, men fi an och med 1839 och tills vidare erhailes ur den under Sjömaushus-Di - 13 rektionens förvaltning varande national-kassan eli årligt bidrag af 500 Rahlf m ko.
synes bestämdt, yrkat att amalgams afbetalnin. gar och Primer ä de Utrikes Länen ofelbart borde remitteras har Herr Baron dock wid uttydningen af sin Tabell Lit. E. Z. föreslagit det sätt til! LefweranteurerneS betalning, alt fä framt sju ars uppskof med de nystnämde afbetalningar kunde erhällas de för samma afbetalningar ingående medel till Lefweranteurernes förnöjande kunde anwändas, och som Herr Baron således med Utskottet tänker häruti pä betra öfwerensstämdk, samt Urskotter angående sättet till LcfwerankeurerneS förnöjande i följd af den anledning, som i Herrar Banco Fullmägtiges och Hög» lofl. Banco-Utflotkers yttrande öfwer Finance-planen lemnak, sig serskildt ullätir i det swar som tili Riksens Högloft. Ständer blifwit afgifwit pä de wid Financc-plan fran RiksSländen gjorde anmärkningar, sä utbeder sig Utskottet akt fä detsamma wördsamt åberopa. Hsivcr Tabellen Lit. E. O. som endast upptager de utelöpande Riksgälds-Sedlarnes summa, har Utskottet ingen anledning att sig widare yttra an frammanföre redan stedt, och som Herr Barons Tabel! - 2Z5 Den 5 Lebruanr. bell Lik. F. icke skiljer sig frän Utskottets under liks namn, samt Tabellen Lik G. endast utqör en recapilukativn af Herr Barons föregående Tabeller, hav Utstotlet icke eller wid dem nägok ack anföra. Deremot synes ival, uri den af Herr Baron författade Tabell Lik. H. öfwer de blifwande ärlige behof, ätstillige ftilnader förekomma, men dä de derifrån undantagas, hwilka Ustkottet i dek föregående ngt tillfälle och anledning att bedömma i anseende sä wal til! summor som öfriga beskaffenheler, sinner Utskottet icke siere återstå att afgöra än följande nemligen: i:o
Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades talrika och starka ja, blandade med många nej, samt sedermera propos. på afslag å samma hemställan och bibehållande af nu gällande tullafgift för ifrågav:de artikel, då svaren utföllo med talrika nej, blandade med många ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyats samt besvarats med starka och talrika ja jemte många nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Sedan votering begärts, upplästes och godkändes följande voteringspropos.: »Den som bifaller Bevilln.-lJtsk:ts i Betänlut N:o 8 gjorda hemställan, att oraffineradt kokoch bergsalt må få tullfritt till riket införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. denna hemställan och bibehåller den för sagde artikel nu gällande tullafgift, 10 öre per kubikfot.» Voteringen företogs och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 90. Nej — 72. Svampar och Tobak. Utsk:ts hemställanden biföllos. Tråd. Frih. af Ugglas: Den tull, som uti 1854 års tulltaxa var stadgad för jernoch ståltråd samt messingstråd, borttogs Dea 25 April f. m. 489 redan år 1857, och efter denna tid hafva nämnda varor varit tullfria. Samina skäl, som förmådde R. o. Ad. att ej bifalla den tullsats, som blifvit föreslagen med afseende å »andra slag oarbetade metaller,» torde äfven böra gälla med afseende å nu ifrågavarande artiklar. De äro nemligen nödvändiga för åtskilliga andra näringsgrenar; och att nu skydda en relativt obetydlig industri för att betunga andra näringsgrenar, hvilka för sina produkter ej åtnjuta skydd, synes mig vara obilligt; hvarför jag anhåller, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts förslag, måtte bibehålla den för dessa artiklar nu gällande tullfrihet.
I de församlingar åter, der sockenstugor nu saknas, skola sådane uppföras, och kunna, med obetydlig tillökning i kostnaden, till erhållande af större utrymme, blifva tjenliga för ändamålet; dock må äfven hyrd tjenlig lägenhet för Skol-undervisningen begagnas, der någon Commun finner behofvet på sådant sätt lättare kunna afhjelpas, intilldess skolbyggnad hinner att uppföras. Skulle deremot några församlingar befinnas vara oförmögne att ifrågavarande åliggande, till större eller mindre del, fullgöra, böra sådane församlingar, från Statens sida, understödjas; och Utskotten tillstyrka alltså: att det i allmänhet bör blifva hvarje Communs eget åliggande att bekosta inrättandet eller uppbyggandet af nödiga skolhus, och om deras framtida underhåll draga försorg; men att de församlingar, som af fattigdom äro urståndsätta att skolhus-byggnaden sjelfva bekosta, må af allmänna medel, i låneväg, komma af undsättning i åtnjutande, hvarom till Kongl. Majit ställd underdånig ansökning borde ingifvas till Landshöfdingen, som, efter det Dom-Capitlet sig deröfver yttrat, egde att till Kongl. Majit samma ansökning, jemte eget utlåtande, insända. Dock torde det böra iagltagas, att, då någon församling söker biträde af Staten till Skolas inrättande och ett sådant biträde beviljats, detsamma icke måtte till församlingen utlemnas, förr än församlingen vidtagit sådane åtgärder, som kunde styrka, att den vore alfvarligt betänkt på skolhusets uppbyggande och skolans organisering. Statssamt Allm. Besv. ock Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. 11 §. 3. De allmänt öfverklagade och erkända bristfälligheter, som hittills motverkat folk-undervisningens framgång, blifva dock ingalunda, genom anställandet af Lärare i hvarje socken, eller ordnandet af Fasta skolor i hvarje pastorat, undanröjda. De äro, dessa bristfälligheter, naturliga följder af Lärarnes egen högst inskränkta bildning; ty dessa tagas vanligen ur den arbetande classen, utan att ens, eller åtminstone i högst sällsynta fall, hafva genomgått någon af Apologist-skolans lägre grader.
En canoniers beklädnad och underhållet af hans sängkläder lärer kosta omkring 40 r:dr b:co årligen. Förvalta, af sjöärendena har flere gånger Försökt att härom tillvägabringa passcvolancecontract med compagnie-cheferne, till vinnande af någon nedsättning i della pris; men desse hafva ej dertill funnits benägne, måhända, ibland andra skäl, derföre att desse chefer ej hafva fullmakter på sina compagnie!', utan äro, om jag så får säga, ambulatoriske. Jag begär propos. på afslag å denna punkt. 59 §. 00 §. ■ Ansågs ej erfordra någon åtgärd. 01 §. R. o. Ad. afslog 61 §. 62 §. Ansågs ej erfordra någon åtgärd. Den 27 November e. m. 50'J 63 §. Bifölls. 64 §. ITr von Hartmansdorff: Under loppet af f. m. plenum, då fråga förekom att hos Konungen göra en dylik anhållan i afseende ä Ofverståthållare-embetets caucelli-expedilion, ansåg R. o. Ad. lämpligt att afslå StatsUtsk:s framställning. Nu är saken densamma, blott fråga om ett annat embetsverk; jag hoppas således, att Ståndet fattar enahanda beslut nu som då, d. v. s. afslår Utsk:s förslag såsom öfverflödigt. Ilr Fåhraeus: Upplysningsvis får jag äran nämna, att då detta embetsverk bildades, anställdes äfven undersökning huruvida ej åt detsamma lämplig local kunde upplåtas i någon af Kronans byggnader, men att en sådan ej stod alt erhålla. Om det hädanefter låter sig göra, kan det tagas för afgjordt, alt tillfället dertill icke skulle blifva obegagnadt, och jag tror alltså, lika med den föreg:de talaren, ali den af Utsk. föreslagne åtgärd hr öfverflödig. 64 § blef af R. o. Ad. afslagen. 65 §. De i afseende på denna § afgifne, Ulsk:s utlåt, bifogade reservatiouer upplästes pä begäran af Hr Lefre'n, som derefter uppläste följande:
3997) [2143] P lats såsom lärarinna för 2 minderåriga barn i vanliga skolämnen, språk och musik kan erhål. af därtill kompetent person nästkom. höst. Betyg samt uppgift på löneanspråk sändes till S. Steninge p. r. (G. 19326) nes [2158] G Å R D ordentlig p. r. Karda och sparsam husSvar, hälst (G. 19125) [2131] Barnens antal E PLATSSÖKANDE. dessutom inneha tillräcklig stadga, för uppfatta det ansvarsfulla en dylik plats. skall äfven de båda finnes ej. undervisning åt barnen. Svar jämte lönepretentoner i Ifrågavarande person meddela äldsta sändes Barnjungfru fotografi och under Barnkär, Luleå. adress [2163] ot fritt vivre och ett godt, vänligt hem finnes till hösten plats M i en läkarefamilj i Vestergötland för en ung, anspråkslös flicka, skicklig i klädoch linnesömnad, finare handarbeten samt strykning, villig att hjälpa till med sjädning samt servering och uppassning, då sådant kan behöfvas. Företräde lemnas åt den, som genomgått någon praktisk hushållsskola. Svar torde insändas till X. Forshem, p. r. R! n E tt 30 års bildadt frnntimmer söker, för erhållande af verksamhet, plats som värdinna i ett,godt hem. Svar till » Hemtrefnad », Örebro p. r. [2152] L ä s! En anspråkslös flicka af god familj söker plats som lärarinna för mindre barn eller som sällskap och hjälp hos något aktadt fruntimmer. Den sö- kande, som är kunnig i musik, och eger undervisningsvana samt har genomgått Smedmans handelsskola, mottager med tacksamhet någon annan passande sysselsättning. Ä r platsen något för framtiden, arbetas till en början mot endast fritt vivre. Utmärkta rekommendationer och referenser. Svar till » Försök », Karlskrona p. r. (G. 4036) [2146] L ärarinneplats önskas för yngre ell. äldre elever, god undervisningsv. i alla skolämnen, språk musik och handarbeten; vackra betyg. Svar till » Verkligt intresserad », Iduns byrå.