Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lits-elfven fortsätter sedan sitt lopp i öster med fyra forsar innan den faller i GesundsjÖn, flyter derefter i Ragundasjön, derifrån han störtar i den betydliga Eds-forsen, hvarefter deli går genom Lidens, Indals och Timrå socknar samt delar sig ett stycke från Fjäls gästgifvaregård i två grenar, hvilka vid Hässjö socken åter förena sig i Kringel-fjärden, samt faller så i hafvet vid Aknön. 4:o Ljustorps-ån består af två grenar, af hvilka elen ena kommer från Stigsjö finnmark, och den andra, som straxt ofvan Lagfors bruk förenar fyra små grenar, från Ljustorps finnskogar. Begge grenarne förena sig en mil ofvanom Lögdö bruk, der Ljust:.rps-ån faller i Indals-elfven. 5:o Bjästa å i Nätra socken har sin begynnelse i Sidensjö socken af flera vattenlcder. En gren kommer från Botheå och en annan från Resele skogsmark, hvilka begge infalla i Drömmesjön, som har sitt utlopp åt Nätra soc Berällelse öfver Wester-Norrlands Län för åren 1846—1850. 2 10 ken och flyter nedom kyrkan i Åfjärden, som genom Sannings-sundet går i hafsviken. 6:0 Mo-elfven, som kommer från Anundsjö och får tillökning vid Söderå by af Gottne-ån, gör en half mil der nedanför vid Alnö £ mil lång sjö, Själevadsfjärden benämnd, hvarifrån den genom ett sund vid Billsta går in i den 1 mil långa Ytterfjärden, som sträcker sig till kyrkan, der den afsmalnar och får namn af Själevads-ån. 7:o Gideå eif kommer från Lappmarken genom Själevad och Arnäs till Gideå socken, der den vid Dombäcksviken på hegge sidor om en liten holme utfaller i hafvet. 8:0 Husoms eif har sin upprinnelse i Lemsjön inom Arna socken och utlöper i Ulås viken, norr om Gideå eif.
Iian mellora, sällan ingär i beräkning uti cla mera vigliga oell redbara aftal, livilka förnämligast kalva anspråk att sk 8smbälls-lagarng skeddas, torde dock b^sättnings-äkvenl^ret jemväl bors bibsballas till beredande af ökad tr^ggbet om ovillkorligt oell punktligt uppfyllande af cls för allmänna rörelsen vigtig förbindelser, som innefattas i växlar, invisningar voll mäbända äfven löpande skuldsedlar, men äfven i säclane fall borrie den, emot Rvilken kordrings-anspraket framställdes, vara berättigad alt freda sig lian besättning, dä Iran förmådde ställa säker pant eller borgen, som utan tidsutdrägt beredde kordrings-egarsn utväg till betalning, samt besättningen såsom säkerliets-anstalt ej fortfara längre, än tilldess gäldsnärcns förlrällande kunds gröfva; Zf Domaren, som egde tillse ocb bestämma buruvida ansvar derför borde egg rum enligt Dag. Da mina äsigter om besättnings egenskap oob ändamål salunda skilja sig ifrån ds grunder, bvarpä nu ifrågavarande förslag är bMgdt, kan jag för min del ä samma förslag icke tillstyrka bifall." Rättligen utdraget, <7cr// _l/. K: o 69. Rnk. till Dxp. Dtsk. den 14 luli, kl. Z e. rn. ROiVOR.
Förnötta inventarier Diverse Hitförda omkostnader: Reparationer Utskylder, skrifmaterialier och diverse allmänna kostnader Medikamenter och helsovård Pensioner och fattigvård Resor och traktamenten . Forlöner Utfodring för dragare Värdet af färdiggjordt papper: För Bankens räkning, enligt specifikation litt. a 116,377: 16. „ åtskilliga verk ock inrättningar, enligt specifikation litt. b 34,137: 60. Brukets eget behof, enligt specifikation litt. Räkning öfver mjölqvarnen. Debet. Omkostnader: Räkning öfver jordbruket. Debet. Omkostnader: Vinst af jordbruket 745 44 Summa R:dr 1,503 10 Kredit. o Arets skörd: Debet. Prisskilnad å en del förråder 209: 45. På Brukets bekostnad, till följd af arbetares sjukdomsförfall eller andra orsaker, besörjda dagsverken 288: 68. Prisskilnad å en del förråder 73: 36. Debet. Tumba Bruk med jord-egendom, åbyggnader och inventarier 375,000 Värdet af den under året uppförda källare-byggnaden 698 59 Kassabehållning 4,060 6 Fordringar hos åtskilliga verk och inrättningar för levereradt papper 1,487 88 Fårdiggjordt papper 3,439 67 Rudimaterier och förråder 70,750 75 Lösa inventarier 50,409 40 Papper under arbete till år 1859 8,600 — Förskott till Direktör Wallman å kostnaden för ombyggnad af nedre verkhuset 53,315 13 Summa R:dr 567,761 48 Kredit. R:dr. a) För Bankens räkning. Sedelpapper: 1,762,000 st. blanketter för 32 sk. valör a 10: 50 18,501: - 234,500 „ „ „ R Konvoluter för Banko-diskonten: 11,000 st. a 7: 8
Jag bör yttra mig öfwer deras Representationsrätt, som yrka sig wara i mistning deraf, ej om upphäfwande af Leras som redan äga den; sä midt det ena icke gör det andra till en nödwändighet, det jag ej kan finna. Hwilka äro da desse, svin yrka en sadan saknad Nationalrättighet? Jo Bruksidkare ock Possessiouater pä landet. Af denna Clafi Medborgare äro dock, enligt de upplysningar jag kunnat inhämta, öfwer tre femtedelar redan i de förut »varande Fyra Stånden deltagande i Representationen, som wiserligen bewaka de bortowarandes rätt. Men de öfrige, heter det, äga dock icke Representation. Jag har genom ingiswen och i detta Utskott pä bordet lagd Motion härwid anmält flere, nemligen dein som höra under Prest-Privilegierne, och hwiike såsom ej deltagande i något Riksdagsmannawal äro i samma belägenhet, och för dem yrkat en lika förmän, som defie begära. Skulle icke desse trenne Cleiser Medborgare, utan att störa den förra Representationen, utan att kullkasta hwad genom sa mycket arbete och befwär blifwit som Grundlag wid denna Riksdag antaget, kunna fä sitt rum bland de öfrige Ständen? Att alla de sock höra till de nämnde Jnformationswerken böra i Preste-Ständer intagas, säger sig fjelsi; och om af de öfrige 1:o Bruks-patroncr, som ej äro Adel eller Borgare, kanske 8, 0 eller 10 walde af Bergslagerne, ware sig efter wisa orter, eller wise för hwart 20, 30 eller 40,000 skepp, tillwerkning eller mera, singö inträde i det Wällofi. Bvrgare-Ständet, med bwil - Bilaga till Mein.
Ekon.Ulskrs d. 19 och 22 dennes på bordet lagde belänk.-n: N:o 62, i anledn. af väckte molioner, angale åtgärders vidtagande för utbekommande från Danska arkivet af ätskillige äldre handlingar, rör:de provinserne Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län; samt N:o 63, i anledn. af väckt motion om ändring i det genom K. förordnm d. 28 December 1844 faststälda formulär för trooch huldhets-eden. Vid förnyad föredragning lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 19 och 22 dennes på bordet lagda ui låt. N:o 64, i anledn. af återremiss utaf Utskrs betänk. Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 19 och 22 dennes på bordet lagda betänk. N:o 65, i anledn. af väckt motion om ändring i K. patent-förordnm af d. 13 December 1834. Vid förnyad föredragning af Förstärkta BankoUtsk.s d. 19 och 22 dennes på bordet lagda mern. N:o 45, med anmälan om en verkställd omröstning, fann R. o. Ad. detta mern. ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo och bifölls BankoUisk:s d. 19 och 22 dennes på bordet lagda utlät. N:o 46, i anledn. af väckt fråga om återbetalning till hemmansägaren VV. Hallandets sterbhus af erlagd öfverränla å diskontlån. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Det betänk., som näst efter detta står på föredragningslistan, angår ett ämne af stor vigt, nemi. det om myntenheten. De talrika reservationer, som dervid äro fogade, visa huru delade nteningarne inom Utsk. varit uti denna fråga.
L. S. L. S. L. S. Daniel Nordin. Samuel Gumelius. Abr. Zach. Pettersson. Theol. Candidat, ContractsKongl. Hof-Pred., Prost och Contracts.Prost, Kyrkoh, i Lands. Prost, Kyrkoherde i Wilstad. Kyrkoherde i Svartorp. krona, Asmundtorp och Tofta. L. S. L. S. L. S. Carl S. Rönbeck. Gustaf Broomé. Sv. D. Nibelius. Th. Doct., Contr. Prost o. Kyrkoh,. Prost och Kyrkoherde i Vestra Contr. Prost öfver Bjäre Harad i Asum och Skipparslöf, L. N. O. Sallerup och Remmarlöf, i Christianstads Län o. Kyrko. L. S. L, S, herde i Vestra Karup och Hauf. L. S. Bengt Magn.Bolmeer. Carl Joh. Grevillius. Sven Peter Bexell. L, L. O. O. Professor vid Kongl. Prost och Kyrkoherde i Kalfs, Professor, Kongl. Hof Pred., ConAcademien i Lund. Mårdaklefs, Haksvik o. Frö- tracts.Prost, Kyrkoherde i Gri L. S. sunda Församlingar, L.W.O. methon och Rolfstorp, L. W. O, L. S. L. S. Gustaf L. Siwertson. A. G. Elfström. Abrah. Ahlquist. Contr. Prost i Elfsynds Södra Contract, Prost och Kyrkoherde i Kyrkoherde i Runsten. Kyrkoherde i Thonby, Harestad och Mönsterås, L., S. Lysk, L. W. O. L. S. L. S. Jonas Wahlström. Thorbjörn Morén. Johan Häggblad. Theol. I ic., Kongl Hof PrediKongl. Hof-Predikant, Professor, Theol. Doct., Prim.
Förslti Majoren, så väl vid gardes-reg:tena sora öfriga armeen, har, enligt ännu gällande reglemente, mera både ansvar och tjenstebefattning, än de öfriga majorerna; men som uti det nya reglementet är föreslaget, alt alla majorer såsom bataljonschefer komma alt dela lika tjenstgöring och ansvar, samt dessutom få tillökade bataljoner från 400 lill 533 man; så torde vara skäligt, att de komma i åtnjutande af lika löneförmåner. Förste majoren har nu, lön 1,200, ersättning för compagni och permittering 1,600, två rationel-, 240, sana 3,040, sorn blir oförä ndradt. Andre Major har nu lön 900, ersättning för compagni oeh permittering 1,600 två rationel2.40, 2,740 En d:o d:o d:o lika 2,740 Efter den nva organisationen bör alltså tillkomma andre Bataljons-chefen en tillökning af Tredje Bataljons-eliefen d:o d:o Reg.ls-qvartcrniåslaren har nu i lön 700, en ration En d:o d:o Hans tjensleåligganden blifva visserligen jemnt fördubblade; men då detta å ena sidan tages i betraktande, och, å den antila, proportionen mellan hans förra lön 700, oberäknadt rationen, och compagni-chefernes 1,600, hvaraf hans således icke utgjort hälften; så torde, med afseende härå, endast böra föreslås en för höjnipg af 5o proc. eller Transport 6 H. ■I"!) 4,34o 5,480 14° 35o | ii,46o| 1,690 D e n q Maj f. ra. Transport Reg.-ts-adjutanterne äro enligt gamla tjenstgörts-reglementet, äfvensom uti aflöningsstaten, i samma förhållande som majorerna; men nu komma äfven de att förrätta lika tjenstgöring hela året, hvar och en vid sin bataljon.
SlotlsRätten för Stockholms Slott och Stad, till hvars handläggning målet varit öfvei lemnadt, vidare uppgifvit, att, vid nyssnämnde tillfälle, då Patrullen, jemte dess Befälhafvare, ridit fram och tillbaka, för att skingra folksamlingen i den så kallade löfmarknadeu, Blanxius, ulan att å sin sida begå någon förseelse, blifvit kringränd af flere gardister, som tillfogat honom sabelhugg, deraf, enligt vederbörande Läkares intygande, sex svårare och ringare skador uppkommit; hvilken tilldragelse jemväl i så måtto var vitsordad, som Befälhafvaren för nämnde patrull, uti sin den 23 i förstberörde månad aflemnade rapport om denna patruUering, förmält sig hafva bemärkt, att, under inträffad trängsel emellan patrullen och folket, Blanxius, som, enligt polisens uppgift, flera gånger blifvit tillsagd att aflägsna sig, erhållit ett par lindriga hugg. Och sedan förrbemälde Befälhafvare förklarat, det han ej hade någon angifvelse att göra mot Blanxius, samt Polisbetjeningen likaledes anmält, att den ej kumle tillvita honom någon vid tillfället begången förseelse, hade Kongl. SloLtsRätten, medelst ofvannämnda dag den 4 «P»li afsagdt beslut, enär Blanxius sålunda icke blifvit angifven för någon förbrytelse emot Patrullen, samt frågan, huruvida Patrullen kunde hafva vid öfverklagade tillfället sig felaktigt förhållit, jemlikt 14 Kap. 12 §. 1 mom. KrigsArliklarne, tillhörde KrigsDomstols pröfning, funnit sig icke vara behörig att med målet taga R. St. Just. Omlnidsm. Emb.-Ber. den 14 Jan. 1340. taga vidare befattning, utan skulle handlingarne öfversändas till Kongl. KrigsIIofRätten för att komma vederbörlig Domstol tillhanda.
Sedan han under många år på ett oklanderligt sätt skött sin innehafvande befattning, såg man honom vid brunnar och bad söka återvinna en helsa, som blifvit tyvärr alldeles bruten genom öfveransträngning och arbete i statens tjenst. Det torde då ej vara lör mycket begärdt, att staten nu lemnar något förhöjdt understöd till hans uppehälle, hvartill han sjelf är oförmögen att bidraga, och jag hoppas derföre att StatsUtsk:t måtte fästa afseende vid de ömmande omständigheter, som i detta fall äro för handen. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef motionen jemte yttrandet till Stats-Utsk:t remitterad. Föredrogs Hr von Krusenstjernas, Edvard, d. 26 dennes bordlagde motion, N:o 90, ang:de fyllnadspensioners tilldelande åt de (öre år 1858 med pension afgångne militäre embetsoch tjenstemän. Hr Wolffelt, Maur. Constantin: Jag beder att med några understödjande ord få beledsaga den nu föredragna motionen - Den 28 November f. m. 209 donen vid dess remiss, men dessförinnan vill jag förutskicka den förklaring att jag icke uppbär, eller är berättigad att af staten uppbära en skilling, vare sig i lön eller pension, hvadan jag, ur den egna fördelens synpunkt, står alldeles ointresserad i denna fråga. Vid hvarje handling, som utgår från det allmänna, likasåväl som från individen, måste grundsatsen af billighet och rättvisa framgå klar och obestridlig; samhället beror härpå; utan den, som grundval, kan det icke resa sin spira mot de höga rymder, der dess mål är. När R. St:r anvisade medel till höjning i militär-befälets pensioner till förmån för dem, hvilka togo afsked efter 1858, men icke medgåfvo något åt de åldrige krigare, som dessförinnan gått ur tjenst, synes mig både billighet och rättvisa undertryckta. Hvilka voro de motiver, sorn lågo till grund för den förhöjda pensioneringen?
M:t i berörde syfte icke måtte aflåtas; utan Betänk:t afslås. Gr. De la Gardie, Robert: I motsats till de värde talare, som hittills uppträdt, kan jag icke annat än förorda bifall till Utsk:ts hemställan, enär det ändamål, som dermed afses, i min tanke är både godt och gagneligt. Att under närv:de förhållanden stora summor ofta måste ligga ofruktbara i statens kassor, torde vara utom allt tvifvel, då man besinnar, att några af statens allra väsendtligaste inkomster, deribland bränvinsskatten och den allmänna be vinningen, inflyta under vintermånaderna, då deremot statens utgifter torde någorlunda jemnt vara fördelade öfver hela året. Man har tvistat om storleken af de belopp, som sålunda under lång tid ligga oanvända, och en reservant har uppgifvit att de i medeltal icke kunde upptagas till högre än 40,000 i hvarje ränteri. Något bevis för detta påstående har emellertid icke afgifvits. Jag vill dock icke jäfva uppgiften, men ber att få anmärka, att om kassabehållningen i ränterierna icke skulle vara större än som uppgifvits, härrör detta deraf, att medlen efter hand insändas till Statskontoret, hvarefter de insättas på deposition i Riksbanken för att der skrinläggas. Men om medlen ligga skrinlagda i Riksbanken eller i ränteriet, kommer ungefär på ett ut, enär den allmänna rörelsen lika litet i det ena, som i det andra fallet deraf underlättas. En värd talare har visserligen uppgifvit, att medlen icke skrinläggas i Riksbanken, utan att de gifvas ut i form af lån och således komma till nytta, men så är icke verkliga förhållandet, ty bankoreglementet innehåller i 2:dra artikeln 5:te afdelningen och 27:de §:n den bestämmelse, att depositionsskulden iriberäknas i den utelöpande sedelstocken.
Enär likväl ordet »fallen», i den ordning det förekommer, uppenbarligen eger en annan, mera inskränkt betydelse än den förenämnda, och förmyndare ej kan utöfva giftomanna-rätt, följaktligen icke eller af domaren förordnas för sådant ändamål, så länge fränder finnas, samt lagstiftningen i förevarande hänseende alltså saknar nödig fullständighet och tydlighet, hafva Rikets Ständer, som funnit denna brist kunna afhjelpas genom antagande af Lag-beredningens i enahanda syftning framställda förslag, hvari med bestämdhet urskiljas de olika förhållanden, för hvilkas lösning hittills måst sökas ledning i ofvannämnda 4:de §, alltså, för sin del, beslutat, det skall, i öfverensstämmelse med berörda förslag, 4 § i 1 Kap. Giftermåls-Balken erhålla följande förändrade lydelse: Ar det tvifvelaktigt af hvem giftomanna-rätt utöfvas må; pröfve del Rätten, då anmälan derom sker. Vill man jäfva giftoman, förthy alt han ej skicklig är, eller af annat skäl; varde ock det jiif hos Rätten anmäldt: gillas det, vare giftoman den, som närmast deri jäfvade är, efter tby i 2 och 3 §§ skils: samma lag vare, der rätt giftoman ej är i tillstånd att giftomanna-rätten utöfva. Finnes ej veterlig giftoman; då skall Rätten giftoman nämna. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:l i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Juli 1857. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Juli 1887. Presle-Ståndet den 18 Rorgare-Ståndel den 18 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående stiftande af en lag emot misshandling af djur. (Lag-Ulsk:s Bet:de. N:o 37). S. A. K.
Direktionen skall rannsaka och döma efter Sveriges lag, krigsartiklar och förordningar. De få dock inte döma om det gäller någons ära eller liv. Dessa mål sänds till hovrätten. Alla mål och tvister som kan uppstå mellan Kompaniet och andra döms av Vårt kommerskollegium. Är man missnöjd med sådan dom, skall man söka ändring hos Oss. Skulle Kompaniet när det utför sin lovliga handel i utländska farvatten bli oroat eller förfördelat, äger det full rätt och myndighet att med tjänliga utvägar ta sin rätt och ersättning. Våld får mötas med våld. Denna frihet skall finnas inskriven i de pass som Vi utfärdat för Kompaniets skepps säkerhet Kompaniet skall använda sitt eget sigill, en uppgående sol med tre kronor över och inskriften Sigillum Societ. Ind. Orient. Svec. Allt kapital som genom detta privilegium insätts i ostindiska handeln är befriat från alla pålagor både i fredssom krigstid. Alla stämplade papper i alla verk för ärenden och avhandling är fria. Skatten för direktionens och Kompaniets tjänstemän beräknas som för övriga ämbetsoch tjänstemän i riket. Vi försäkra till slut Kompaniets och alla dem som har del, svenska som främmande om Vårt hägn och beskydd och att de här beviljade förmåner, frioch rättigheter under 15 år inte skall rubbas, ändras eller förminskas. Om kompaniet ser möjligheter till ytterligare förmåner vill Vi pröva om Vi lämpligen kan tillmötesgå önskningarna. Högkvarteret Ratzeburg den 3 mars 1806. GUSTAF ADOLPH. Privilegier till upprättande av bolag som mot vissa förmåner, kommer att öppna en ny segelled mellan Saltsjön och Mälaren, genom en anläggning av kanal och sluss vid och förbi Södertälje. Högkvarteret Ratzeburg den 15 mars 1806. Vi har prövat och funnit, att den sedan länge önskade och yrkade genomfarten mellan Mälaren och Saltsjön skulle ge fördelar för framtiden. Det blir en betydlig genväg till och från Stockholm och alla söder ut belägna städer och orter. Dessutom öppnar det kommunikation mellan Våra avlägsna provinser och det inre av det mest uppbrukade landet. Sedan Vårt tillträde har Vi antagit en orygglig grundsats att verka för att undanröja de hinder som ligger i vägen för lantbruket och alla näringars förkovran.
Bifölls. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades Herr Rjdins, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordningen, väckta motion om årligt anslag antingen af den personliga skydds-afgiften eller af Banco-vinsten till landsvägars anläggning och förbättring å de orter i Riket, der behof vet sådant kräfver. Från lie der v. Bonde-Ståndet. S. D. Biföll Ståndet, att åtskillige, i anledning af Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 2, denna dag Bih. till R. St. Prot. 1840. 9 Sami 1 Band. 49 386 Fröt, TJldr, d, i5 Juli 18/j.o* afgifne, dels skrifllige och dels muntlige anföranden skulle få åtfölja återremissen af samma Betänkande. S. D. Föredrogos Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o angående Lagtima Riksdagars återkomst hvart 3:dje år, samt om föremålen för Urtima Riksdagar; 2:o angående ändring uti 109 §. Regerings-Formen, samt 80 §. Riksdags-Ord ningen. Remitterades till Constitutions-Utskottet; och 3:o med förslag till förändrade stadganden, rörande bysättning. Remitterades till Lag-Utskottet. S. D. Återremitterades Constilutions-Utskottets memorial N:o 14, med förslag till ändring i 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdagsordningen, rörande tiden för Riksdags fortfarande. Den 15 Juli 1840. f. m. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet, ej mindre Friherre BoijeSj Ludvigs denna dag afgifna yttrande, rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, med förslag tili Förordning emot olofliga folksamlingar, än ock de, i anledning af ofvannämnde yttrande, afgifne anföranden.
Fonlag tili und Skrifvelse, N.o 1-84- summa, sökanden blifvit dömd att godtgöra, äfvensom att, jemte det med verkställigheten af Högste Domstolens utslag, i hvad detsamma sökandea anginge, linge tills vidare anstå, Kongl. Majit mätte i Nåder förklara, att all fråga om seqvester å sökandens pension ellef öfriga egendom för Kronans räkning under tiden kom me att förfalla; och balerius att njuta befrielse från den honom ådömde ersättningsskyldighet, eller, om derför, med afseende å medlens bevillnings-egeuskap, hinder skulle möta, erhålla Nådigt inhibitorial eller moratorium, intilldess Rikets Ständer sammanträdt och hunnit pröfva Valerii framställda eftergifts-ansökning; hvarefter och sedan, vid serskild pröfning af Controlleuren Middendorffs och Kammar-RättsRådet Winroths underdåniga anhållan att af Nåd varda förskonade från dem ådömde påföljd af tjensternes förlust, E. K. M;t, i enlighet med Högste Domstolens afstyrkande, funnit denna anhållan icke kunna bifallas, E. K. M. i ett sammanhang tagit i Nådigt öfver vägande, ej mindre hvad Middendorffs och Winroths ansökningar i öfrigt innehålla, än ock de af Presidenten af Billbergh och Canzli-Rådet Valerius ingifne böneskrifter, dervid E. K.M. med hufvudsakligt agtgifvande å de skiljagtiga förhållanden, sorn sig förete emella!) beskaffenheten af de anmärkte tjensteförseelserne hos aflidne Tullförvaltaren Finers närmaste controllanter, Kammar-Rätts-Rådet /Vinroth och Controlleuren Middendorff, och den efterlåtenhet, som kan läggas Presidenten af Billbergh och Canzli-Rådet Valerius till last, ansett Sig sakna giltig anledning alt, genom någon från E. K.
Desse päbörjäde arbeten knnna alltså ej allenast intet härmed slutas, utan att anflag skulle äfwcn komma att saknas till den mängd öfrige arbeten, för hwilka långt söre detta i »vederbörlig ordning ansökning om Statsbidrag inkommit, samt undersökning och utredning af deras större XL Stats-, B:cosaint A. Bcsw. o. Ekon. och mindre wigt jemte kostnadSbclopp blifvit uppgiorde; och öfwer hwilka arbeten en särskild förteckning har bifogas. Men oberäknadt att det as Utstötte» tillstyrkte ärsanflag för de tillstundandc 5 ärcn, fran och nied »83o till och ined »834, blefwe sä obetydligt, eller endast 5o,oo<» N:dr för är, sä hafwa ock Utstotten alldeles intet föreslagit ens detta belopp, hwarken för det nu förflmna ärcts arbeten, det dock Kongl. Majus Nädiga Proposition affett, ej heller för är »835, under hwilket, efter all anledning, nästkommande Riksdag fortgär, och alltsä de dä päbörjade men ofullbordade arbeten komma att afstadna helt för bristande tillgängar, samt derigenom äfwcn kostnaden ansenligen fördyras, oberäknadt de stadlige inwerkningar pä sjelfwa arbetet, som dylika afbrott och utsträckning pä längre tid oundwikcligcn medföra. 3:o Anser jag mig äftven kunna uppgifwa Tillgäng ä medel, ätminsionc för en del häraf: