Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har påstått, att den ifrågav:de meningen endast skall afse den räntefot, som för lånet, blifvit bestämd, och på grund deraf förklarat punkten vara öfverflödig. Ordalagen äro dock så bestämda, att en sådan tolkning icke later sig göra. Uti skrifvelsen står nemi.: »enär etc», hafva E. St:r ansett det nu ifrågasätta, ytterligare lånebidragel till fortsättning och fulländande af arbetena å Gefle-Dala-jernvägen endast böra meddelas under vilkor, att detsamma icke kommer att medföra någon vidare upaffring för det allmänna.» Dessa ord hafva således afs:de på sjelfva låue-bidraget Den 16 Jann ari. 41 oell alla dermed förknippade vilkor, men syfta ej uteslutande på räntefoten. Efter dessa ord om sjelfva lånet, hvilket R. St:r säga sig icke tveka att bevilja; förekommer: »I följd häraf, och under antagande att Staten icke skulle komma att vidkännas högre kostnad, än 5-j proc. såsom ränta och andra utgifter för de medel, hvilka för Statens egna jern vägs-byggnader varda uplånta, borde ock denna räntefot skäligen bestämmas för ifrågav:de lån», etc.. I denna sednare mening börjar Utsk, att tala om räntan; men det föreg:de, utvisar skälen hvarföre Utsk. anser sig kunna bevilja sjelfva lånet, och bland de vilkor, som E. St:r vid förra Riksdagen fastställde för det då medgifna lån för Gefle-Dala-jernvägen, finnes äfven att bolags-männen borde genom skeende aktie-teckning förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det af Staten erhållna lånet erfordras för jernvägens och dertill hörande anläggningars fullbordande samt all erforderlig transport-materielens anskaffning. Detta var då ett vilkor, som fästades vid lånets beviljande; nu hafva K. Sfr medgifvit en modifikation härutinnan, och då trodde jag, att det icke vore olämpligt, att R.
Uftkottel. Det sörsta of detza är Skyddsalgifteu 06) Mmimi Tabellen, som lyckstgen wunnit Riksens Högloft Ständers lusta bifall; det andra h/elpemediet är Cornprvnnflcn. — Detta kraftiga stöd lör den goda saken, har mängen upplyst och tänkande sökc att rycka undan Ännu äger det bestämd. Jag önskar ock det af ett alfwarligt nit för Bewistnmas-Förvrdnmge s tillbörliga och nödiga Handhaswande. Redan har Högloft Utskottet funnit stät att ändra det i dest tryckta project pag. 6 yttrade Beslut: 'om den händelsen skulle inträffa, att inflytande "Bewillningen ej utgjorde den anftagne Summan; "sä skulle Fullmägtige i Banquen och Rtks.gälds"Contoiret äga akt bestämma till hwad procent "uträknad efter bristen i dehofwet hwar och ens "Debets belopp bör förhöjas." Jag nämner icke delia lör att klandra ett b-stut det jag ej emotsade dä allmänna rosten innom Högloftige U-ffollet stadgade det samma, utan Hg nämner detta, för att dermed wisa huruledes det blir lä mycket mer angeläget att onwända alla öfrige till BewillningsFörordningens werlställdarher tjenande hjelpmedel, Dm 5 JanuaritZ5l del, till hwilka jag räknar äfwen det att Formulairen till Berednings, och Trerings-Lommitteerne dlif-va fä detailierade som de kunna bliswa, utan att te derföre stola föranleda till nägon mennifkaS olycka. Msn påminner emot mig, att en något mer Specificerande uppgift af bchäilna inkomsten stulle för mycket blotta den Skattskyldigas tillständ, antingen förstöra hanö Credit, om han warit olycklig i sina offairer eller ock wäcka afund, om han i betydlig matto awancerat. Zag fwarar härtill med ett innom Höglofl.
Maj:t äskade 30 tunnor spanmål under lönerne måtte å Stat uppföras. Deremot hafva Borgareoch Bonde-Stånden denna punkt af Utlåtandet bifallet; af hvilken anledning, och då förslaget, enligt hvad förut vid enahanda förhållande är anmärkt, endast innefattar en hemställan, hvilken, efter Utskottets tanka, förtjenar att underställas Kongl. Maj:ts pröfning, Utskottet vidhåller sitt förra yttrande. Den i8:de punkten> angående Cavallerioch Artilleri-hästars skoning3 remontering m. m, har framkallat den anmärkningen af llere Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att, innan det visat sig, om den föreslagne minskningen i hästantalet vid Kongl. Lif-Gardet till Häst och Kronprinsens Hussar-Regemente komme att verkligen ega ruin, anslaget ej borde föreslås till nedsättning. Då Borgare-Ståndet Utlåtandet i denna punkt bifallit, samt Bondeståndet återremitterat detsamma, under yrkande af den ytterligare nedsättning, som uti detta anslag borde till vägabringas genom indragning af hela Kongl. LifGardet tdl Häst, bar Utskottet icke ansett sig böra föreslå någon förändring uti det förra Utlåtandet.
Man kan till exempel knappt se någon enklare och dock trefligare inredning än Morastugans med sin väggfasta säng, bänk, bord och hylla, sin hängstång i taket, sina enkelt sirade trä- och lerkärl, sina långhanddukar och järnljusstakar. Men allt är ändamålsenligt, varaktigt och smakfullt; intet är onödigt och intet är vårdslösat. Stugan ger ett enhetligt intryck, emedan människor här fyllt sina värkliga behof på ett sätt, som öfverensstämt med deras egna tycken och dessa tycken ha varit äkta och vackra. Den nya tiden har ju många nya behof och många nya medel att tillfredsställa dem. Det skulle därför vara lika stillöst som dumt att härma de gamla stugorna på Skansen. Men man kan där lära sig med hvilka enkla medel, man kan nå det vackra. Och man kan för öfrigt lära detta öfverallt på landsbygden, där man inte ännu infört den nya tidens billiga stadsvaror. Huru genomtrefligt och vackert är till exempel icke ett gammalt förmak i en prästgård, där möblerna äro pärlfärgade, där golfvet skiner bländhvitt och trasmattor bilda vägar på golfvet; där hvita, hemgjorda gardiner släppa in solen på de väl skötta blomkrukorna; en blå- och hvitrutig, hemväfd bordduk ligger på bordet, och en gammal blå och hvit kakelugn står i vrån – och där man inte brytt sig om de ledsamma hvita öfverdragen på möblerna, utan låtit dessa visa sig i en enkel, hemväfd beklädnad! Eller också den enkla bondstugan med sina hemmasnickrade, rödmålade möbler – fallbänk, fällbord, dragkista och stolar – med den stora väggklockan, som pickar i vrån; med golfvet enrisstrött, och den hvitlimmade spiseln med sin stora brasa om vintern och sitt eklöf om sommaren! Det är sammanhanget, öfverensstämmelsen, som först och främst gör dessa rum vackra. Och sedan att de värka så hederliga, rena och gedigna. Inte några dammgömmor, inte någon billig trasgrannlåt; icke något härmat eller oäkta.
Creditivet är ju, såsom hvar och en vet, beviljadt, på det att Bancostyrelsen måtte, när coursen är hög, kunna gå börsen förbi och förstärka cassan, utan att köpa vexlar. Det vore således att beröfva Banken en väsendtlig hjelp, om man antoge Hr Cederschjölds förslag. Den andra frågan, ang:de silfverköp, då coursen är låg, afhandlas i 6:te punkten och hör således icke hit; men då äfven detta ämne blifvit under öfverläggningen vidrördt, torde jag, i afseende derpå, få namna något. Den tanken, att Banken alltid skulle kunna hålla samma pris på silfver för deni, som ville tillvexla sig detsamma, utan att likväl nödgas med en del af sin räntevinst betala det högre pris, som det möjligen hade på verldsmark - t Den a5 Juli f. m. naden, innebär samma orimlighet, som om man ville ålägga en köpman att hålla jern tillhanda för samma pris, utan att ersätta, hvad det kostade honom mera i inköp. Den förlust, Banken måste göra, i händelse inköpspriset vore högre än vexlingsgrunden, måste, såsom sagdt är, betäckas med Bankens räntevinst. Vill man stalla det på annat sätt och hoppas, att förlusten genom coursens stigande öfver pari skall betäckas med vinsten på coursens fall derunder, så gör man en beräkning, som icke alltid kan slå in. Men som man mäste bygga, icke på möjligheter, utan på säkra grunder, måste man taga förluster in i beräkningen. Beträffande Frih.
S. D. Å nyo föredrogs Bevillnings-, Bagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 8, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, Nio6, angående reglementariska föreskrifter för bran vinsbränningens utöfning samt försäljning af bränvin och beskattning derå i härvid stannade Ståndet i följande beslut: A) Utskottens tillstyrkande, att deri ena bränvins-brännings-terminen må utgöras af Januarii, Februarii och Mars, samt den andra, af April,. November och December månader, bifölls; By angående kostnaden för redskapens försegling: Ståndet biföll det stadgande derom, hvilket innefattas uti 3 morn. af 24 §. i Utskottens förslag till Förordning, angående vilkoren för bränvinsbränning m. m., enligt Betänkandet N:o 6; C} förslag till Förordning, angående vilkoren för bränvins-bränningens utöfning och afgifterne derföre, samt om hvad vid försäljning af bränvin och beskattning deraf iakttagas bör: Utlåtandet N:o 8 bifölls, med följande förändringar, nemligen: 1:0 uti i3 §., angående branvins-brännings-redskapens indelning i sju classer, att definitioner af 2:dra, 3tdje och 4^de classerna böra undfå denna lydelser 2 tära Classen, Mäskvärmare vare tillåten af hvad form eller ämne som helst, • men rummet för mäskningen får ej innehålla mera än en femtedel utöfver pannans rymd, och mäskvärmare endast användas för tillmäskningens uppvärmande genom den från pannan utgående ånga 3:dje Classen. Enkel rectificator eller klarkula eller ldarblåsa, liyarhelst den ^till Prol• Vt clr. d, 22 '/ant 1835i 27 redskapen appliceras, är en sådan apparat, som innehåller blott ett enda torrt rum, och hvari ångorna af kylås, för att derigenom rectifcerade utgå såsom sprit eller bränvin, utan att denna apparat vidröres af eld, eller utvändigt af ånga, /fde Classen.
Jag har gifvit företräde åt ett förslag, att öfverlåta Andra kammarens väljande åt 25 serskildta, större val. district, ett för hvarje Län, då Stockholm skulle anses såsom ett Län.” Af Herr Brinck: ”Emot det af Höglofi. Constitulions-Utskottet gjorda förslag, att ledamöterne uti Andra kammaren skola väljas af Första kammaren , får jag mig reservera, emedan jag, för min del, anser det skola 'Blifva mera nyttigt för landet, om valen lill Ändra kammaren ske utaf folket. Man kunde då Säkrast hoppas, att folkets åsigter komme alt uttalas i deri ©fre kammaren. I annat fall är att befara, att så icke sker. Min önskan hade varit, att dessa val blifvit föreslagne alt förrättas Läns-vis, på det sätt, att hvarje Län första gången valde Tre ledamöter, och derefter En för hvarje Piiksdag i den afgåendes ställe, hvilken likväl skulle kunna åter inväljas. Yalen borde ske helst uti Länets residence-slad, elier på annan lämplig ort, sorn vore belägen ungefär i Länets medelpunkt, i händelse den förra vore derifrån mera aflägsen. Emot delta förslag kan visserligen det inkast göras, att Länen äro hvarandra till folkmängd olika, och att valen borde bestämmas derefter; men dervid vill jag erinra, att de folkrikare Länen hafva en vida mindre areal-vidd, och att deras representanter alltså måste ega en öfvervägande local-kännedom och erfarenhet af Länens serskilda behof, emot hvad man kan vänta af representanterne från t. ex. de nordligare Länen med deras mångdubbelt större arealvidd, och ojemnförligt svårare, ja, vid vissa tider af året, nära tillintetgjorda communicationer. Bih. till R. St.
Den i Augusti «. m. 21 den kännedom jag på stallet kunnat inhämta, och min på grund deraf stadgade öfvertygelse, om så väl Stenkols Verkets naturliga fördelar, som de hinder, hvilka hitintills motarbetat deras utveckling och begagnande, under förhoppning, att Höglofl. Ridderäkapet och Adeln, som alltid med värma omfattat stora och nyttiga företag, vid detta ögonblick, då Skånska Stenkols Verkets framtida öde, dess upprätthållande eller undergång skall bestämmas, äfven nu delar sam* ma ädla och patriotiska tänkesätt. StatsUtskottet yttrar sig äga tillräckliga anledningar, att anse Höganäs Stenkolsverk vara af betydlig nytta för Riket, och verkets upprätthållande, genom understöd af Staten följaktligen af en allmän vigt och angelägenhet, särdeles då, i anseende till de svårigheter, som mött Bolags Interessenternes bemödanden och uppoffringar för ändamålet, de eljest skulle finna sig utur stånd att Verket fortsätta. Stenkols Verkets nu erbudne inköp för Sta* tens räkning, afstyrker Utskottet, dels för bristande tillgångar dertill, dels ock hufvudsakligast derföre, att dylika inrättningar bäst drifvas och förvaltas af enskildte delägare.
Geijerska tomten å Riddarholmen belägna, för Kronans räkning är 1859 inköpta stenhus; så. och efter del Rikets Ständer, på anförda skäl, förklarat sig icke kunna sistnämnda förslag bifalla, utan ansett, att med bestämmandet af ny lokal för Riks-arkivet lämpligen kunde anstå till följande riksmöte, helst genom detta uppskof, hvaraf någon väsendtlig olägenhet icke ansågs vara att befara, erforderligt rådrum kunde vinnas för anställande af undersökningar angående beskaffenheten af andra lokaler, som lör ifrågavarande ändamål tilläfventyrs kunde finnas tjenligare, — har E. K. Maj:t, uti till Rikets nu församlade Ständer aflåten Proposition af den 20 sistlidne Februari, behagat i nåder meddela: att, sedan Ofver-intendets-embetet, i sammanhang med öfverlemnande! af de sistförflutna två eråns generalförslag rörande Kronans hus i hufvudstadeu, gjort underdå - Expeditions-U Islcottels Flir stag till underd. Skrifvelse, IS: o 98. 15 niga anmälanden om f. d. Ridderslolpeska husels fortfarande sättning och i betydlig mån betänkliga tillstånd, hade Embetel, till följd af erhållen nådig befallning att afgifva förnyad t förslag rörande de åtgärder, hvilka, med afseende å det bristfälliga skick, hvari Riks-arkivets hus sig befunne, kunde vara af behofvet påkallade, i memorial af den 13 sistlidne Januari underdånigst anfört, all, dä med afseende ä hvad tillförene blifvit upplyst och i öfrigt förekommit, angående såväl ifrågaslälld reparation af den åt
Forsell, Hans III: 149f, 402f Forstén, Ida se Sten, Daniel Fournier, Alfred II: 227, 413 Frederik VII av Danmark III: 114, 400 Frederik VIII av Danmark III: 245, 247, 408 Fredrikson, Gustaf II: 101, 401 Freud, Sigmund II: 14, III: 13 Frick, Mathilda I: 305 –, Rudolf Victor I: 305 –, Carolina Mathilda I: 140, 305 Fåhræus, Eskil III: 56, 395 –, Klas III: 56f, 395 Gad, Emma III: 353, 419 –, Ingeborg se Brandes, Ingeborg –, Mette se Gauguin, Mette –, Pylle se Thaulow, Pylle Gadd, ? fru I: 140 Gadéa, Mathilde se Birger, Mathilde Galschiøt, Martinus II: 405 Gamba, Teresa se Guiccioli, Teresa Garibaldi, Guiseppe I: 272 –, Paul III: 419 Geijer, Salomon Gottschalk von I: 274f, 319 –, Ernst af III: 395 –, Gunnar af III: 353 (bild) –, Stina af III: 392 –, Torsten af III: 353 (bild) Gellerstedt, Albert Theodor I: 111 Gernandt, Christian I: 263, 318 Gjellerup, Anna se Bendix, Anna Gotschalk, Lucinde se Knudtzon, Lucinde Gregorius VII, påve III: 406 Grignan, Marguerite de II: 410 –, ? greve de II: 410 Grillparzer, Franz I: 313 Grip, Halvor (pseud.) se Nordling, Johan Grosser, ? III: 50 Grundtvig, Frederik Lange I: 171, 311 –, Kristina Birgitta I: 171, 311
Men när Sigrid nämnde Elias och att han skulle återvända ännu denna qväll; då var fru Metta genast på fötter. "Nå min sann, och här sitter jag och pratar och hör på dig, i stället för att packa i slädan sådant, som kan komma far der i ödemarken till godo." Ett ögonblick stadnade fru Metta med handen mot pannan och sade: "Vet du, Siri, så bortkommen har jag varit af sorg och bekymmer öfver herr Erik och dig; men hvem hade väl kunnat vänta sådant mod af dig, lammet, som knappt öppnat munnen. Ja, ja, så är det dock; i stillaste vattnet gå de största fiskarne. Nå, hvad var det jag skulle säga, jo, vet du, så bortblandad har jag varit, att jag ej tänkt på, att den tyranniske hertigen dömt min ädle herre, icke allenast ifrån lifvet, utan ock från ära och gods. Men se, äran kan han ej ta af honom, ty ära har han mera än hertigen sjelf, och den skall han behålla, trotts denne blodige Hannibals tyranni. Men detta godset har hertigen skänkt åt Sivard Oxe, och de ha låtit säga mig, att jag skall laga mig härifrån. Och se, det har jag alls ej tänkt på! Den saken har gått in genom mitt ena öra, och ut genom det andra. Men se, det skall då ingenting bli af, heller. Nu först kommer jag att tänka på hela saken. Men fru Brita Regertsdotter Oxe, nej, se den svarte heller, om hon skall köra mig från godset. Visst skall jag söka min rätt för lagen, om jag än skall gå till kungs derom." Vänligt lade Sigrid sin hand på sin mors arm och sade: "Mor, monne icke J nu måste foga eder i hvad helst det än må vara, för fars skull. Börjar man röra opp den saken, så rädes jag att det blir upptäckt att han lefver, ty fru Brita och hennes herre vilja visst icke afstå från hvad hertigen gifvit dem; och de sätta säkert alla spel i rörelse, för att vinna saken." "Barn, barn, skall jag låta våld gå för rätt? Och vore det sen till en annan; men denna arga påfågel! Skall hon njuta hvad mina fäder förvärfvat och lemnat mig i arf?"
P. 36r. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne samt RiksMarskalksEmbetets befattning med skuld - 212 fordringsmål. Junii P, 602. LagUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om tiden, inom hvilken hinder för lysning och äktenskap bör anmälas och styrkas. Junii P. 602. Julii P. io3, 114, io45. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående andi ing i 21 Cap. 3 och 4 §§• RättegångsBalken. Juuii P. 602. Julii P. 77, 113, io45. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående bestämmande af viss grund för fastighetsvärde vid bouppteckningar. Julii P. 106, 115- — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående skyldighet för Häradshöfdingarne att meddela Presterskapet HäradsRättens beslut angående dem, som blifvit tilltalade och sakfnllde, eller under framtiden ställde, samt Saköres Extracter. Junii P. 6o3. Julii P. io3, 114» 54°* o» angående flere Motioner, att gäldenär bör vara pligtig sin skuld med arbete aftjena. Junii P. 731. Sept. P. 611. Sept. 2 A. P. 4^9» 5a3. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om yrkadt antagande af LagCommitte'ens förslag till RättegångsBalk, samt om offentlighet vid Domstolar och PoliceKamrar. Aug. P. 618. 213 LagUtskottets Betänkande», Memorial och ProtoccllsUtdrag, i anledning af Återremiss af Utskottets Betänkande, angående skyldighet för äkta Makar, som skola skiljas, att personligen inställa sig i Consistorium till skiljobrefs emottagande.
Et Memoria! af Ofwersten och Riddaren , Lenjnmin tvlLgnus, innehållande Fötflag, at Banquen ej mätte ätnjuta nägon ränta för det län af soo,voo Rd. , som blifwit ät Kronan bewiljadt. Til Alllmänna Beswärs - och Geconsmiä- Ursksttet. Herr Biffop 8m§neUl och Prosten Uiulle8tröw8 Memorial om anordnande af lön fök en Läkare pä äland. För öfrigt har Preste Ständet r anledning af Wällofl. Borgare - Ständets uti ProtocollsUtdrag af den is dennes yttrade önskan, förenadt sig uti bemälte Ständs Beslut at til All - Dcn 8 Augusti. 671. Allmänna Oeconomiä - och Beswärs - Utffottet remittera fragan om allmän frihet för Städerneo Jnncwänare och Hemmans-ägare ä Landet at utan inffränkning i anseende til ärstid samt xannerpmd Bränwinsbränning werkställa emot de afgifter, hwilka derföre ivid innewarande Riksdag kunna bestäminas; hwarom te öfrige respcttive Standen genonr Utdrag af Protocollet ffulie wördsamt och '.vänligen underrättas. Ut supra. Ux protocollo, dl. Almguist. Utdrag af Protocollet, hällit uti Borgare-Ståndets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den si Julii 18OS. S. D. Skulle tilde Respective Med-StanLens underrättelse genom detta Protocolls-Utdrag meddelas, at Borgare - Ständet remitterat: Til Stats - Utststtet. 1:0 Herr L. dl. Lamsssons anförande, aidgäende Förflag til wiste ändringar i sättet at för Kronans räkning anställa försäljnings, itphandlingseller Arrende-Auctioner.
Titeln : Jord ersättning för Götha Canal 606: 47.8. 2,168:41.2. 4,109: 8.10 Jemte Indelta Räntor, i Kronovärdi: 235,855: 32. 3, beräknade efter markegång till . hvartill kommer, för jemnande af FIufvud-Ti telns slutsumma samt Indelt Spanmäl 19,798 T:r 16 kpr, å 6 R:dr Tunnan och Oindelt Spanmäl, 653 T:r 16 kpr, förslagsvis beräknade efter samma värde . 2:o Militire-Boslälls-CassansReserv-lIemmans-Räntor: Indelta Räntor, i Kronovärdi 2,010: 20. 3, upptagna efter Markegång till jemte Indelt Spanmäl, 306 T:r 3<> Kxercis-Sqvadrouernes underhåll: Reservations-anslag: Förra anslaget .. 22,000: Tillkommer: Ing till und Skrifvelse, .Y.o 84- Vdrfnade Arméen. 1:« Lifgardet till Häst med 1,444 T:r Spanmål under lönerne, jemte Oindelt Spanmål, 1,075 T:r 16 kpr 2:» Kronprinsens Hussar-Uegemente nied 877 T:r Spanmål under lönerne, jemte Oindelt Spanmål 1,947 T:r 3:o Svea Lifgarde . med 2,3?9 T:r Spanmål under lönerne, jemte Oindelt Spanmål. 1,694 T:r 4:o Andra Lif-tiardet med 2,379 T:r Spanmål under lönerne, jemte Oindelt Spanmål, 1,694 T:r 5:o Wermlands Fältjägare-Regemente ,
Konungen äger ej magt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet krig, an det sammanskott af födande varor, sorn uti en landsort kan blifva erforderligt till krigsfolks underhållande under tåg och marsch, när de särskildte orter, der detta tåg sker, icke förmå tropparna med nödigt uppehälle forse. -Denna Gard, äfvensom ali slags förplägning, skall dock genast med penningar af Statsmedlen, de levererande betalas, efter de fastställda Markegångspris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp. Den må icke äskås för troppar, sorn i någon ort blifva förlagde, eller under krigsrörelser nyttjas, då tropparne böra utur dertill samlade Magaziner eller förråd med deras behof varda försedde. Constitutions-Utskottets Memorial den 12 October 1810. Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfva», för dess gern ingar och yttranden uti Riks-Stånden eller något Riksens Ständers Utskott, utan att det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttryckligt Beslut , deruti två tredjedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande Ledamöter instämt. Ej eller skall någon Riksdagsman kunna förvisas fran den ort, der Riksdag hålles. Skulle någon enskildt man eller någon Corps, militaire eller civil, eller ock någon menighet af hvad namn det vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens, Ständer eller deras Utskott, eller någon enskildt Riksdagsman, eller störa friheten i deras öfverläggning:» och beslut, vare sådant ansedt som förräderi, och ankomrne på Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. Protocoll, hållet inför Konungen i Stats-Rädet, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen var tillstädes. Stockholms Slott den I st April 1815. Närvarande: Ilans Excellence Justitise-Stats-Ministern Hera Grefve Gyllenborg. Hans ‘jo Den 13 April.