Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mitt begrep om frihet i både tryck och annat är ingalunda, att hvar och en må äga, under skydd af detta namn, att oförsynt angripa hvilken sorn hälst och ansvarslöst utöfva allt det sjelfsvåld, honom för godt synes. Fortfarande missbruk af Tryckfriheten skall medföra hat och split emellan Samhällsmedlemmar, köld för Fäderneslandet och slutligen Tryckfrihetens egen undergång. En värd Ledamot, Herr Assesso - Bilaga F till Mein. N:o 3. 345 ren Arosenius, har uppgifvit förslag till grundvalar för Tryckfrihetens bibehållande, som verkligen äga förtjenst. Första Momentet af hans förslag, innefattande, att hvar och en, som vill utgifva Dagblad, borde dertill söka särskildt tillstånd, kan jag likväl icke på annat sätt medgifva, än att till vinnande af ordning hvar och en Tidningsutgifvare väl bör anmäla sig hos Hof-Canzleren, men att det icke må stå i Hof-Canzlerens magt att tillståndet förvägra. Sjette Momentet åter, hvilket syftar derhän, att utgifvare af Dagblad skola ansvara för hvarje deri införd artikel och förlora rättigheten att fortfara med sin tidning, i fall någon artikel blefve ansedd brottslig, finner jag mig alldeles icke kunna antaga. De, som utgifva Dagblad, äro ofta icke sjelfve Författare, utan emottaga till införande andre Författares arbeten. Projectets antagande hade i min tanka till följd, att hvarje Redacteur också måste blifva Censor och att den, som ej ägde insigt nog att bedömma insände Articlars halt och rätta syftning, icke skulle tilltro sig att desamma införa. Jag ser ock sannerligen ej någon anledning, hvarföre en person, fastän han är Redacteur, bör ansvara för hvad en annan gör. Blott i det fall, att Redactcuren icke kan framställa Författaren, eller åtminstone uppvisa hans Namnsedel, tror jag den förre böra stadna i ansvarsförbindelse. Tillåten mig, mine Herrar, att få säga min enskilda tanka i frågan om Tryckfriheten; den är i få ord:
Då dessa sednare 2:ne belopp i motstående Credit från tillgångarnes totalsumma afräknas, för att i vederbörliga kolumner insättas, samt förstnämnde 2,008,111R:dr 10 sk. 7 rst. från återstående kapitalet afdragas, för att visa netto-tillgången vid årets början; kan uti dc 3:ne första kolumnerna här intet blifva synligt af ingående skuld-balansen enligt Rikshufvud - 2,008,111: 10. 7. 1,897,912: 4. 6. 115,562: 23. 4. bokens Stats-medels kapital-räkning. utan utföres endast uti 4:de kolumnen hvad nämnde kapital-räkning sålunda inbalanserar, eller • Vidare upptages här stats-regleringens skuld för fonden lemnat till utbetalningar utöfver anslag i kapitalräkningen balanseras, nemligen: å f. d. 2:a Hufvudtiteln „ „ 3:e Dito .. „ n. v. 4:e Dito „ f. d. 7:e Dito „ , 10:e Afkortning: Ordinarie för år 1842 Anordning utom Stat: för år 1842 för år 1841 och föregående åren 1842 års Riks-Statsutgift 1842 års extra stats-reglerings utgift Riksgäld-s-Kontorets andel i öfverskotter och besparingar Öfverlåtelse till Riksgälds-Kontoret af f. d. Nummer-Lotteriets behållningar Afskrifningar å lån och förskotter, som blifvit återbebiterade, Ökade reservationer, eller skillnaden emellan inbalanserade och utbalanserade behållningar å vissa stats-regleringens Hufvudtitlar och å extra stats-reglerings-anslagen.
Sainnia ämne intager nu en obestridd plats å de flesta flickskolors läroplan. Xåtte det icke dröja länge, innan den husliga ekonomien fått en sadan ställning rid vara flickskolor, som detta anines pedagogiska och sociala betydelse kriifrer! Svenska kvinnan inom de bildande .konsterna. Ser man tillbaka på konsten och dess intveckling under gäiigna tider &amp; r det sällan man bland alla dein, som inoin detta område gjort sig kända, phtraffar ett kvinnonainn. Det ar först under senare tid, som kvinnan lyckats genombryta den kinesiska mur, som fördomar och beroende upprest, den iniir, som dittills förhindrat henne att afveii inom konsten lata den beghfiiing, soin naturen hos henne nedlagt, komma till sin ratta utveckling. Va1 talar redan Pliiiiiis om en konstnariiina vid namn » Lala från Cyziciis&gt;, livars arbeten lian satter i jamnliöjd ined verk af Apelles och Sopolis, medan medeltidens konsthistoria liar a t t omförmala, liiiriisoin abedissh ~ H e r r o d von Landsberg)) på ett öfverlagset sätt illustrerade en af lieiiiie på latin. författad bok och nämner en rSabina von Steinback~ som skaparinna af htskilliga förtjänstfulla skolpturarbeten. Afven under renassancens dagar iiti Italien hör man omiiamiias konstïiiirinnor sådana som: &gt;Properzia de Rossi)), » Lucrezia Quistelli D och &gt; Sofoiiisba de Creinones B - men hvad äro vii1 dessa enstaka, nu nästan glömda konstniirinnor mot den lysande rad af manliga konstutöfvare, som under sainina tidpunkt fört lconsten frai-n till en liöjcl, som af ingen senare tid blifvit uppnådd? Äfven iiiider de narniast efter reiiassaiiceii följande Hr11iiiidi.ndena rar det icke battre bestalldt med kvinnans deltagande i arbete för konsten, ja, liarii ovanligt och osannolikt det i dessa tider anshgst vara, att.
Giltigheten af det skäl motionären anfört för frigifvandet från tull af omvällde smältstycken, som utföras, kan i Utskottets tanke icke bestridas, och då, hvad beträffar andra slag smältstycken, hvilkas qvarhållande inom landet för vidare förädling vore önskvärdt, utförsel endast tillfälligtvis af mindre partier lärer kunna ifrågakomma, samt den derå föreslagna lull, 12 öre per centner, väl kan anses betunga, men icke i någon väsentligare mån motverka en sådan utförsel, har Utskottet funnit sig höra föreslå, att smältstycken, alla slag, må vid utförsel vara tullfria. Likaså och då något särskildt giltigt skäl icke synes förefinnas att med utförsels-tull belägga jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, samt den betänklighet alt, i annat fall, sönderslaget tackjern skulle kunna såsom gjutet jernskrot utföras, icke torde vid närmare begrundande förtjena afseende, har Utskottet, med tillämpning af ofvananförda grundsats rörande utförsels-tullar i allmänhet, ansett sig böra hemställa, att tullfrihet vid utförsel må medgifvas såväl för jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, stångjerns-ändar derunder inbegripne, som äfven för den hit hänförliga artikeln söndersågade kanoner och mörsare, samt kasserade kulor och bomber. Rörande tackoch barlastjern, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, hällar öfver ett tums tjocklek, jemte lod och lödjor till vigter af större tyngd än 1 centner, får Utskottet tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts förslag alt åsätta dessa artiklar en, den nu stadgade motsvarande utförsels-tull af SO öre per centner, och hemställer, att detta förslag måtte godkännas. 1 enlighet med kommitterades af Kongl. Maj:t gillade förslag, tillstyrker Kol: Träd-. Utskottet, att trädkol må vid utförsel vara tullfria.
Dessa bestodo uti indragningen till kronan af åtskilliga utaf de bergslaget från äldre lider förunnade förläningar, nemligen: l:o) ordinarie grufvehjeipen af Ofvan-Siljans fögderi, eller 1400 stafrum ved ifrån Mora och Elfdalens socknar, anordnade till krono-schaktens sänkande, i värde utgörande efter 1843 års markegångspris 3,004: 8. — 2:o) dagsverks-ränlan, eller kronans behållna dagsverken af Kopparbergs, Säthers och Nedan-Siljans fögderier, anslagna till Yedhygslen å Daglösetäglen, och hvilka dagsverken, ulgörande ett antal af 5,600^'-niels, bergslaget till kronan betalte med 5 sk. 4 rst. banko, men efter sistnämnde års markegångsvärde, 25 sk., emellan hvilket pris och det af bergslaget beräknade, skillnaden gör 19 sk. 8 rst., eller tillsammans 2,298: 7. 7. 3:o extra-ordinarie grufve-bjelpen af Kopparbergs, Säthers, Ofvanoch Nedan-Siljans fögderier, bestående dels af 3,023 oell |:dels dagsverken, dels af 1664 och | stockar af olika storlek, varande markegångsvärdet härå 4,188: 23. 8. 4:o) kolräntan från häradsfjerdingen i Leksand 1,150 stigar, tilldelade konst-staten utan lösen, men efter marke gångspris uppskattade till 2,611: 22. — eller tillhopa r:dr 12,102: 13. 3. 5:o) ränteoch mantals-kolen, uppgående lill något öfver 33,000 stigar, hvilka bergslaget egde lösa, de indeldte kolen 8,991 och | stigar med 20 sk. sligen, och de öfrige efter 6 sk. 8 rst. stigen.
Som denna omröstning utfallit med 42 Ja och 77 Nej, hafva alltså Rikets Ständer beslutat i enlighet med Preste-Ståndets förslag. 19-.de , Den som vill att, i öfverensstämmelse med två Stånds beslut, införsels-tullen å Stearin fastställes till 4 sk. skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 3 sk. skålpundet. Voteringen har gifvit ett resultat Ja och 92 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. 50-.de Den som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, antager införsels-tullen å Talgljus till 3 sk. skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages denna tull till 2 sk. skålpundet. Voteringen har utfallit med 43 Ja och 76 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. Den som vill att, i enlighet med tre Stånds beslut, införsels-tullen å Stearinoch Margarin-ljus skall utgå med 5 sk. skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages denna tull till 4 sk. skålpundet. Som denna omröstning utfallit med 17 Ja och 102 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. 52:dra voteringen (60:de punkten). Den som vill all till kontra-proposition i hufvudsakliga omröstningen, angående införsels-tullen ä öfriga slag Ljus (än Talgsamt Stearinoch Margarin-), antages Presle-Ståndets beslut att bestämma denna tull sålunda: 14 Stats-lJtskotlels Memorial, N:o Sill. Vax-, hvita och Spermaceti 1 skålpund 12 sk, andra slag 1 „ 9 sk. röstar Ja | Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Borgare-Ståndets beslut i afseende på dessa slag ljus, innefattande följande bestämmelser:
Transsumt af Protokollet öfver JustitieDepartement s-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådel å Stockholms slolt Tisdagen den 13 Mars 1860. i närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden IVallensleen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Hr Grefve Hamilton,' Lagerstråle, Björnstjerna Malmsten. Justitie-råden Qvensel. Tyselius. Hans Excellens Herr Justite-Statsministern anmälde i underdånighet: Ett genom Herr Justitie-Statsministerns försorg i Justitie-departementet uppgjordt förslag till Förordning angående ränta vid försträckning på viss kort tid; varande samma förslag af följande lydelse: “Hvad i_ 9 Kap. 6 § Handels-Balken finnes stadgadt om förbud att taga eller låta förskrifva sig större ränta, än sex för hundrade om året, ege ej tillämpning vid försträckning på viss tid, ej öfverstigande sex månader. Aftal om större ränta vare likväl ej gällande, der det ej med gäldenärens skriftliga förbindelse styrkes. Underlåter borgenär, som betingat sig större ränta, att inom en månad från förfallodagen, medelst gäldenären delgifven lagsökning eller stämning, gälden kräfva, njute för deri tid han efter förfallodagen är till ränta berättigad, ej mer än Sex för hundrade om året. Ej må till högre belopp ränta i fast egendom inteckna*. “ Kongl. Majlis Aäd. Vid granskning af berörde förslag i Högsta Domstolen Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern utlät sig i underdånighet: “Under åberopande af hvad jag i detta ämne redan anfört vid det tillfälle, då Eders Kongl. Maj:t behagade besluta, att Högsta
Dessa öfningar böra i främsta rummet afse att framkalla, befrämja och leda ett sjelfständigt studium, och att utveckla den sjelfverksamhet, sorn för den blifvande läraren är af högsta vigt. För vinnande af detta ändamål har Kongl. Majit ansett lämpligt att, i närmaste öfverensstämmelse med Kommitterades förslag, vid hvardera af rikets universiteter inrättas ett Lärare-seminarium med tvänne afdelningar, en Filologisk för klassiska och främmande lefvande språk, samt modersmålet, och en Mathemaliskt-naturvetenskaplig lör mathematik och naturkunnighet. Uppsigten och ansvaret vid seminarierna bör i första rummet tillhöra vederbörande Universitetsprofessorer, men, under dem, sjelfva arbetet utföras af yngre akademiska lärare. Lärokursen torde kunna bestämmas till två år, hvaraf likväl icke må dragas den slutsats, att den akademiska studii-kursen skulle för skolläraren blifva lika mycket förlängd; ty om de vetenskapliga öfningarne inom seminariet, såsom lämpligast synes vara, genomgås under de sista tvänne åren före filosofie-kandidatexainen, torde de i allmänhet icke kunna anses medföra någon tillökning i den tid som nu beräknas vara för studierna till graden erforderlig, utan endast åstadkomma en nyttig förändring af det sätt, hvarpå dessa studier för närvarande bedrifvas. Hvad Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition N:o 74. 25 Hvad' beträffar sjelfva beskaffenheten af de öfningar, hvilka vid seminarierna borde förekomma, hafva Koinmitterade, ehuru de ansett det tillhöra universiteterna sjelfva att utarbeta och Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställa ett fullständigt förslag i detta hänseende, — likväl angifvit grunddragen af deras verksamhet tillräckligt, för att deraf kunna beräkna de lärare-krafter, de taga i anspråk, äfvensom kostnaderna för deras inrättande. Inom den Filologiska afdelningen skulle nemligen med öfningarnc komma att förfaras på samma sätt, som vid redan befintliga och länge bepröfvade anstalter af samma slag i andra länder.
Utskottet har dervid icke kunnat förbise, att, med afseende å den utveckling och de framsteg, jord bruket i sednare tider gjort, det bör vara möjligt för en arbetsam och omtänksam jordbrukare att bereda sig utkomst på en mindre jordareal, än som vid bestämmande af grunderna för storskiftesverket dertill ansågs erforderlig. Och då, med afseende jemväl å Dal-allmogens vana r't utvandra till andra provinser för att der söka arbete, för besutenhet i denna lana rt torde erfordras mindre jord, än i öfrige provinser, samt af detta skäl ett dragkreatur, söm skall framfödas äfven under den tid husbonden är borta på arbete, torde vara mindre nödvändigt, helst vid förefallande behof han alltid kan påräkna att af grannen erhålla biträde vid körslor, samt, efter de upplysningar Utskottet sökt förskaffa sig, någon större rubbning af storskiftesverket icke torde föranledas deraf, att vilkoren för besutenhet, nedsättas till hälften, får Utskottet vördsamt hemställa: Att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes genom utfärdande författ ning, med ändring af hvad i Kongl. Brefven den 9 Februari 1802 och den 17 Augusti 1804 är vordet stadgadt, i Nåder förordna, dels ali å en besutenhet i Öfre Dal-laget och Säters fögderi, jemte Svärdsjö socken, bör kunna födas minst två kor och fyra får eller getter, dels ock, att de jordbesittningar, som vid de verkställda storskiftena icke uppgått till besutenhet och finnas å kartan utmärkte, icke, emot egarens vilja, äro lösen underkastade. Stockholm den 8 Juli 1857. Bih. till ft. St. Prof. 1856 # 1857. 7 Sami. 2 Afd. 9 Haft. 10 Sammansatta Lagsamt Allm. Bese.- och Ekon -lTt$k:s Betänk.
191 ning för arfvoden, någon tillökning i lönevilkoren för kanslisterne icke måtte ifrågakomma, utan att kanslist-lönerne må, efter som de blifva lediga, på nämnde sätt af Hofrätten# få användas ; alt, tili förbättrande af vaktbetjeningens serdeles ringa löner, desamma varda uppförda, för vaktmästaren till 250 R:dr och för hofrättsposterne till 200 — och att, sedan, genom ärendenas tilltagande i Hofrätterne, för deras oafbrutna gång erfordras ökadt antal adjungerade ledamöter, likasom arfvoden till bestridande af utgifter för de ökade göromålen i kanslien, serskilda anslag för dessa ändamål måtte uti staterne upptagas, nemligen: till adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hofrätter, för hvardera 1,000 R:dr, samt i Hofrätten öfver Skåne och Blekinge 600 R:dr, äfvensom till kansligöromålens befordrande, eller arfvoden åt extra-ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, för Svea och Götha Hofrätter, hvardera 2,000 R:dr och för Skånska Hofrätten 800 R:dr, i hvilket anslag dock skulle anses inbegripet hvad som hittills utgått till extra-ordinarier, under benämning af ljuspenningar. För tillgodonjutandet af omförmälda löneförhöjningar borde likväl iakttagas följande vilkor: l:o att för ordinarie emhetsoch tjenstemän ljuspenningar i lönerna inbegripas, samt att, der löne-lorhöjning ej ifrågakommer, till lönen lägges hvad i ljuspenningar utgått. 2:0 att för dem, som åtnjuta löneförhöjning, äfven om de äro till embetet eller tjensten utnämnde före år 1841, all beräkning af spanmål under lönen upphör, så vida icke, efter hittills gällande grunder, innehafvande lön skulle öfverstiga hvad som blifvit föreslaget; 3:o att den vid sistlidne riksdag
Lades på bordet; Sedan tvänné från Presteoch Boride-Ståii» 8en ankomne Protocolls Utdrag af den j och 16 dennes blifvit uppläste, innehållande bernat» te Stånds Beslut att Riksens Ständers Justitia:-} Ombudsmans BetättelSé för innevarande år äkyndesammeligett måtte till' trycket befordrasj fann Ridderskapet och Adeln för godt att instämma i enahanda Beslut samt att tryckningen borde ske på Stats-Verkets bekostnad ocH Stats - Utskottet anmodas i att sådant låta Verk» Ställa,- Herr Grefven och Landt Marskalken tillkänna» f>af, att sedan Herr Adlerbeth, Jacob, inträde oland Riddei-slcapets och Adelns Electorer, hade en Bankmans - ledighet inträffat för 25i:dé Bänkmåns-Afdelningen , hvilken Bänkmans ledighet komnäs att genoiii Val i flästa Flenört tillsättas.’ löd, oili Ad. Fröt. Utdrag af Prötocoilet, hållit hos Högloft. Ridderskapet och Adelil vid Urtima Riksdagen i Stockholm den IS December 1817, S. D. justerades och gödkändes Rikseriä Ständers underdåniga Tacksägelse-Adresse till Hans Majit Konungen* Hans Kotigl. Höghet Kron-Prinsen och Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland. Ut supra. S. D. Upplästes och bifölls Expeditiöh~sUtskottets* i Memorial af den 8 dennes, gjorde hemställan, om icke utöfver det i Riksdagsordningen föreskrifne antal af Betjening En Cancellist ytterligare mätte få af Utskottet till* sattas, och i sådant fall, det honom tillkom* mande Arfvode eller Tractamente beräknas fria AntagningSdagen. Ut Söpra. !§. D. Remitterades tili Allmänna Beivärsoch Oeconomié- Utskottet.
Ständers synnerliga upniärksamhet, förklarade Ständct icke allenast sttt bifall till den förcstagne förhöjning af medicinal - afgifkcn utan wille ock wördsamt och Vänligen inbjuda de öfrige rcspcctive Ständcn, att deruti deltaga, hälst Ständets upsät i annor händelse till en sä allmänt gagnelig antkallt skulle blifwa föga tilräckeligt; i hwilken händelse Ständet fär lika wördsamt fbrcflä, att rcspcctive Ständcn behagade läka Protocolls-Utdrag till Bewillnings - Utskottet afgä, för at derstädes uti Prvjcctct till Bewillnings - Förordningen intagas. I-It lu^ra. klx krotoaollo. v. ^In^viU. Utdrag af Prokocollct, hällct i BorgareStändets ?Ienum wid Riksdagen i Stockholm d. 24 Augusti lZog. S. O. Hwad Högloft. Eonstilution,s - Utskottet uti Memorial af den gtdc i denne Mänad anfört och lilstyrkt, rörande nägon förändring uti en del af 28 Z. i Regeringsformen, för at af Konungen och Riksens Ständer wid nästa Riksdag pröfwas och, der sä godt synes, bekräftas, biföll Borgare - Ständet till alla delar; och skulle genom Utdrag af Protocollct de respective Med - Ständcn samt Constitutions - Utskottet wördsamt och Vänligen härom underrättas, klc tu^rs. ?rotoco!Io. I. bil. ketarlon Tl - 44 Den i September. Utdrag af Protokollet, hältet i BorgareGtändets plenum wid Riksdagen i Stockholm d. 24 Augusti 1809. S. D. Som Borgare» Ständct bifbll Riksens Högloft.
\:o 71- Ank. till Exp. Utsk. d. 17 Mars 1834, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, om ändring i Rese-reglementet af den 31 Oktober 1851. Ofvannämnde motion är afgifven inom Vällofliga Borgare-Ståndet af Herr L. V. Henschen, som anfört, att, ehuru genom omförmälde förnyade Rese-reglemente antalet af hästar, för hvilka skjulslego-ersättning bestås embetsoch tjenstemän vid extra förrättningar i statens ärenden blifvit något nedsatt, statens utgifter i sådant hänseende likväl icke, såsom man hoppades, blifvit minskade, utan tvärtom, i anseende tilt skjutslegans förhöjning, ökade, hvarpå åtskilliga med det äldre Rese-reglementet af år 1827 jemförande exempel blifvit af motionären^uppgifne.
De politiska förvecklingar, som under sednaste tider inträffat i Europa, bland hvilka några temligen nära berört hallon, samt de af främmande makter dels i, dels utan sammanhang härmed framställda anspråk eller i dagen lagda önskningar hafva jemväl fästat R. St:rs upmärksamhet på nödvändigheten af ett, såsom nämndt är, äfven dessutom i alla afseenden önskvärdt, ordnande af de unionella förhållandena, på ett sätt, som betryggar de begge rikenas politiska ställning. B. St:r hafva trott sig finna, att under den tid af nära ett halft århundrade, som förflutit från unionens grundläggande, den krafternas och intressenas förening till inbördes styrka genom vidgade ömsesidiga handelsförmåner, lättade och ordnade förbindelser, samt såmedelst ökad inbördes välmåga, tillit och förtroende, som med Föreningen afsågs, långt ifrån vunnit den utveckling, som man haft anledning att önska och vänta. Det misstroende eller de missförstånd på Noriges sida, som vid Föreningens grundande angåfvos såsom hinder för de begge folkens närmande till hvarandra, hafva, oaktadt de från Sveriges sida gifna bevis på redlighet i afsigter och eftergifvenhet för framställda fordringar, samt ehuru den fullkomliga grundlösheten af yttrade farhågor för något sträfvande efter en landsöfverhöghet öfver Norige blifvit till fullo ådagalagd, likväl ännu efter berörde tids förlopp, om än i någon mån minskade, visat sig nog starka, att dels motverka antagandet af de på allmängiltiga internationella rättsgrundsatser byggda förslag till reglerande af handelsoch rättsförhållandena emellan de förenade folken, dem E. K. M:t, i begges intresse, för deras representationer framställt, dels förekomma det ordnande af det gemensamma försvaret, som, särdeles under ofvan antydda förhållanden^ med mera skäl än någonsin bordt blifva föremål för ömsesidiga omsorger och gemensamma öfverenskommelser.
R:dr under hvartdera af åren 1858 och 1859 130,000: — » anskaffning och utläggning af ett fyrskepp på Finngrunden, förslagsanslag 70,000: — » uppförande af en fyr på Agön, för slags-anslag 15,000: — b en fyrs uppförande på Brämön eller på annat af Kongl. Maj:t lämpligt befunnet ställe i trakten deraf . 40,000: — » uppförande af en fyr på Bjurö- och en på Hernö-klubb samt en på klippan Björn, 44,500 R:dr under hvartdera af åren 1858 och 1859 89,000: rr » sjömärkens anbringande, företrädesvis i farvattnen norr om Stockholm, Anslag. Lån. R:dr. ö. R:dr. ö. Transport 2,677,728: 77. 8,000 R.dr under hvartdera af åren 1858 och 1859 16,000: — 3,498,903 Q 7QÖ 14 / / ' '' Till hyresmedel för lokal åt Statistiska Tabell-kommissionen, 1,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 3,000: — » anskaffning af nödiga inventarier för bemälde kommission 1,500: — 4,500 i_. ji » sockenkarte - verkets skyndsammare bearbetande, 15,750 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 47,250 Gratifikation åt Majoren A. Hahr för utgifningen af en general-karta öfver Sverige
Lagman Könstvists Memorial angående förklaring af Lagens stadgande om Nabos rätt till lösen; Allmänna VeswärSoch Meconomiä Utffottet: i:o. Brukspatron Ilän6berA8 och Radman Lollvans memorial angående Gärdfarihandeln samt Stadcrne Borås och Ulricahamns handels frihet, jemte särskildte anföranden i sistnämnde amne af Herr Bruks-PaLronen UinäkLrZ och Herr Borgmästaren I-inZcpvist -ro. Fabriqueuren Lonkerts Memorial om handhafwande af försarkningarne ängaende Judarnes handels frihet: z:o. Borgmästaren ÖrndarZg memorial om inrättande af en Fyrbåk pä Holmön wid Qwarken; och 4to. Grosshandlaren me morial vni inrättande af en Fyrbåk pä Gottland, Bifall kill särskildta Utskottets memorial as den n Maj och 12 Junit innefattande förslag till underdåniga önskningar hos Kongl. Maj:t i afseende pa förstärknings manskapets utskrifwande, med tillägg af följande önskningar: att Kongl. Majst i Näder täcktes, icke sträcka befrielsen Lfrän skyldigheten att deltaga i manskapets utgörande, för hemmansbrukare emellan 20 och 25 ar längre an till dem, som före förra utskrifningen hade bosatt sig och nllrradt hemman; att til! Kongl. Maj:t af full förtröstan pä