Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr R:mt Kommendanten 2 2,555 — Förste Adjutant 1 900 — Andre Adjutant — 400 — Vaktmästare vid Expeditionen — 23<i 18 Arrestant-vak t mästa re — 148 42 För Vaklmäslare-göromålens bestridande — 215 40 Skrifmaterialier oell expenser — 450 — Ralions-ersällning för 3 Ijenste-häslar å 270 R:dr — 810 — Ersättning för stallhyra m. ni. för 3 dito å 100 R:dr — 300 — Summa R:dr R:ml 3| 6,015|— 68 Expeditions-Viskottets Förslag lill under d. Skrifvelse N:o 494. Tab. N:o 4. Kommendants-Staten. R:dr R:mt. Kommendanter, a) i befäslade orler. ' Waxholm. Kommendant (Öfverste-löjtnant Place-tnajor och Adjutant (Subaitern-officer) 1,800 400 50 — Carlsten. Kommendant (Öfverste-löjtnant. Place-major och Adjutant (Subaltern-oflicer) . ■ . • 1,800 400 50 — Carlsborg. Kommendant (Öfverste-löjtnant Place-major och Adjutant (Subaltern-officer) . 1,500 400 50 — Kungsholmen. Kommendant (Öfverste-löjtnant Kommendant (Kapiten) Skrifmaterialier 6) i öppna städer. Götheborg. Kommendant arfvode Place-major oell Adjutant . d:o Skrifmaterialier Christianstad. Kommendant arfvode Skrifmaterialier GränseBefälhafvare. Haparanda. Gränse-befälhafvare. arfvode Skrifmaterialier Gris s le havin. Gränse-befälhafvare arfvode Skrifmaterialier Helsingborg. Gränse-befälhafvare arfvode Skrifmaterialier Ystad.
Makt anhållit att för bedrifvande af bruksoch sågverksrörelse inom Norrbottens län få besitta ett stort an(al inom nämnda län belägna, till namn uppgifna och enligt i afskrift företedt salubref till bolaget försålda fasta egendomar, bruk och sågverk, så har — utan att det ansetts nödigt att nämnda bolag, deruti, efter hvad i ansökningen uppgifvits, Svenske män skulle till icke obetydlig del vara intressenter, underställt sin bolagsordning Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och godkännande, eller någon undersökning skett derom huruvida den bolags-ordning, som bolaget må hafva för sig antagit, kan med Svensk lag stå tillsammans, eller ens om uppgiften att bolaget blifvit stiftadt under den i England sedan år 1862 gällande lag för bolag och den 25 Februari 1864 derstädes behörigen registreradt, är med verkliga förhållandet öfverensstämmande, ännu mindre angående hvilka, som i bolaget äro delegare eller hvad garantier detsamma i afseende på soliditet med mera kunnat erbjuda, — Stats-Rådet tillstyrkt meddelande af tillåtelse åt bolaget att besitta de inköpta fastigheterna, hvilka omfatta en icke ringa del af provinsen Norrbotten och till rymden säkerligen äro större, än månget Tyskt furstendöme, och att derå söka lagfart, utan andra vilkor, än att bolaget alltid skulle hafva ett inom länet bosatt ombud, hvilket skulle ega att i angelägenheter, de der anginge eller härflöte af den rörelse, hvilken bolaget kunde komma att i riket bedrifva, eller eljest rörde de omnämnda egendomarne, vid domstolar och andra embetsmyndigheter å bolagets vägnar svara, och hvilket ombuds namn och vistelseort bolaget skulle ofördröjligen hos Konungens Befallningshafvande i länet uppgifva, likasom bolaget borde på enahanda sätt anmäla inträffande ombyten af sådant ombud, allt vid äfventyr att, om föreskriften derom skulle finnas icke vara iakttagen, Konungens Befallningshafvande skulle ega att, uppå anmälan, i förekommande fall så beskaffadt ombud å bolagets vägnar med laga verkan utse; att efter det Kongl. Maj:t, uppå framställning af Chefen för Ingeniör-korpsen, täckts, genom nådigt Bref af den 3 Augusti 1839, förordna att den inkomst af vallhö, hvilken enligt förut gällande stadganden och fördelningsgrunder var, såsom en bestämd löneförmån, tillerkänd fortifikations-befälhafvarne å rikets fästningar, skulle vid dåvarande innehafvares död, befordran eller förflyttning till annan tjenstgöringsort, ingå till bildande af en så kallad besparingskassa,
Den 21 och 22 September. Frän Högv. Eresle-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragningen af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 161, i anledning af Kongl. Maj;ts nådiga Skrifvelse, med det af Kommitterade afgilna underdåniga Betänkande och Förslag, angående Kommunalstyrelser, hvarvid i ordning följde af Prot.-Utdrag den 2 i och 22 September 1860. 745 Förslaget till Förordning om Kommunal-styrelse på landet. §§ 60, 61 och 62, hvilka godkändes. §§63 och 64. Godkändes med de af Utskottet tillstyrkta förändringar. § 65. Godkändes. § 66. Godkändes, med den ändring, Utskottet föreslagit. § 67. Godkändes, sådan den enligt meddelade rättelser bör lyda. § 68. Godkändes med tillägg vid §:s slut af dessa ord: r‘så vida icke Kommunalstämman fimer skäligt att pä annat sätt om uppbörden förordna.” §§ 69, 70 och 71. Godkändes. § 72. Utskottets förslag till lydelse af denna § gillades. % 73. Godkändes med den ändring, Utskottet föreslagit. §§ 74—80. Godkändes. § Utskottets förslag till lydelse af denna § godkändes. 744 Prol.-Utdrag den 21 och 22 September 1860. Öfvergäende stadgande. Godkändes. Efter sålunda slutad pröfning af Förslaget till Förordning om Kommunalstyrelse på landet, förklarade Ståndet sig anse, all lill de i delta förslag förekommande §§ borde tilläggas ett stadgande af innehåll, alt Kyrkoherde, eller den lians ställe företräder, må ega alt i Kommunal-Fullmäktiges öfveriäggningar, så vidt de röra fattigvården, deltaga, äfvensom uti Annex-församlings Kommunal-stämraa, änskönt han icke Kommunal-utskylder i den församlingen erläggcr. Förslaget till Kommmat-styrelsc i stad. § 1. Godkändes. % 2.
En dörr i fonden och en på sidan med ruta på. På andra sidan en disk, fullsatt med flaskor, muggar, fat och talrikar med matvaror: Bakom disken en hylla med tillbehör, såsom dricksfat, bränvins ankare, ölbuteljer, flaskor med färgadt bränvin uti, På disken och på några af borden smala talgljus i låga bleckstakar. med mera. Brunmålade bord och stolar vid väggarne. Första Scenen. FRU STRÖMQVIST (innanför disken.) En SMEDSGESÄLL KARL och en KUSK (vid ett bord.) En ÅKARDRÄNG och en gammal VINDRAGARE (vid ett annat.) En DALtredje.) En SOTARPOJKE (vid disken.) En UPPASSERSKA. ÖFRIGE KROGGÄSTER och en BRYGGARDRÄNG (spelande domino vid ett dels vid disken och dels vid borden. diverse mat och driksvaror.) Sex skilling, din sol FRU STRÖMQVIST (under det hon utminuterar varg! hugger jag till, sa'du? me si nu en stor sju skilling var det tyckte du sex var för bläcka starkt, två strömmingar, ett qvarter svagdricka mycket du? tag tillbaka den der hackan orden: "Skall varda hängd" ä' borta hur mår hustru 4 din, Malmqvist? rask och kry, kan jag se på dina ögon hvad de ä' sönderklösta! lägg bäck på så drar det kors, Stenberg, att hustru din går med hatt! tycker du hon ser bättre ut för det? har du sett något svart lysa i mörkret? stå åt ett tjog bläcklasse, hvad har du med tassarne i fläskfatet att göra? ja så, du har fadder? kan inte ha den äran ä' fadder förut inte pengar (tager mössan af sotargossen) hit med mössan ja ja, bliga bäst du vill, der sitter den ändå (fäster mössan på en spik i hyllan.) mössan, annars får jag så rysligt med stryk af mästarn, när jag kommer hem. FRU STRÖMQVIST. Skadar inte gör godt i SOTARGOSSEN. Söta lilla fru! ge mig igen
Dessutom torde den utväg lätteligen kunna begagnas att genom enskild öfverenskommelse få fideikommissrätten öfverflyttad på annan lägenhet samt, intilldess sådant kan ske, tillförsäkra fideikommiss-innehafvaren om en årlig från Riksgälds-kontoret utgående ränta å köpeskillingen, hvilken kunde få lyftas så snart passande egendom för fideikommissutbytet kunde anskaffas. Då onekligen det är af vigt för det allmänna att, derest sådant utan alltför stora uppoffringar kan ske, Staten komrne i besittning af alla å Riddarholmen belägna egendomar, af hvilka de flesta redan tillhöra Kronan, och då Utskottet derjemte hyser den öfvertygelse, att nu ifrågavarande egendom med afseende å dess belägenhet har så stora fördelar, att någon tvekan icke kan uppstå om dess användbarhet - Stals-VIskottets Utlåtande N:o 197. 17 het och lämplighet för hvilket som helst af de allmänna behof, hvarför byggnadsplatsens anskaffande blifvit eller framdeles kan blifva ifrågasatt, har Utskottet funnit sig ega giltigt skäl tillstyrka Rikets Ständer att bemyndiga sine Fullmägtige i Riksgälds-kontoret vidtaga erforderliga åtgärder i och för den Hebbeska, å Riddarholmen belägna fideikommiss-egendomens inlösen för Statens räkning. Stockholm den 16 Oktober 1863. Reservation: af Herr G. F. Ekholm. Bih. till R. St. Stockholm, tryckt hos Sam. Ank. till Exp. Utsk. den 20 Okt. 1863, kl. 1 e. ra. V(låtande, i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga Proposition, om anslag för Nalional-museibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader. (U. A.)
Likaledes godkände R. o. Ad. den voteids-propos. , sorn af Coust.Utsk. blifvit (öreslagen uti dess den 5 och g dennes på bordet lagda meni. JNT:o 37, i anledn. af erhållen ålerremiss på mein. Föredrogs ånyo och bifölls Råneooell LagUtsklns den 5 och g dennes på bordet lagda betänk. N:o 2, i anledn. af väckta frågor örn upphäfvatnle af förordningen den 27 April 1742 och förklaringen den 4 Juli >74^» ang:de förbud emot guldoch silfvermynts utförande utur Riket, samt nedsmältande och förvandlande deraf. Till pröfning företogs Bancooch LagUtsktns den 5 och g dennes på bordet lagda utlåt. JN:o 3, i anledn. af väckt motion 0111 uppliäfvande af K. förordningen den 2 Maj 1747» angtde strå dets skärpande för deni, sorn föröfva svek och bedrägeri med bankens sedlar. Frih. Cederström, Anders: Utan att nu ånyo vilja orda otn de åsigter, sorn föranledt mig all väcka den motion, i anledn. hvaraf LagUtsk. afgifvit nu föredragna betänk. anhåller jag blott att få åberopa den reservation jag i anleda, deraf afgifvit, och som finnes betänk, vidfogad, under anhållan att detsamma, på de skäl der äro anförda, varder ålerremitleradt. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Jag skulle ej anse att något vunnes genom en ålerremiss af detta betänkande. Utskts plural i tets tanke är bär nedlagd och blir troligtvis icke ändrad endast på de skäl, sorn i reservationerna äro åberopade, emedan dessa skäl varit använda inom Utsk. emot dess beslut. Det innebär således en oformlighet att återremittera ett betänk, endast på grund af reservationer, emedan dessa förut äro kända af Utskottet.
Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeli*. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln vänligen inbjuda Högvördige Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet att instämma i Ridderskapets och Adelns, genom Protocolls-Utdrag af den 27 sisllidne April e. m., förut meddelade beslut öfver Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 448> 1 an_ ledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 420, i frågan derom, att Utskottet måtte inkomma med förslag till formulaire för den förbindelse, sorn. skall af Hypotheks-Föreningar afgifvas. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats Utskottets den 4 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, S:o 461, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande å 8:de Hufvud-Titeln, så väl för underhållet af Arbets-Compagniena på Kungsholmen, som för dessas syselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona, godkände Riddorskapet och Adeln den af Utskottet föreslagne voterings-proposition. S, D. Då nu ånyo föredrogs Stats-Utskottets den 4 dennes e. m„ på bordet lagde Memorial, N:o 4^7, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i frågan om grunderne för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnes omsättning och förenkling m. m„ godkände Ridderskapet och Adelil de föreslagne voterings-propositionerne, samt medgaf det af Utskottet föreslagne alternativa tillägg af ordet: district, uti momentet c af 3:dje punkten. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 3o sistlidne April på bordet lagde Utlåtande ]N:o :8b i anledning af återremisser utaf Betänkandet N:o 178 öfver Herr kV, 3.
Evolution och kristendom liaf va samma upphofsman, samma niål, samma anda. Ingen kan följa evoliitionens naturliga linier utan a t t böqst upp på dess spets komma till kristendomen^. Griindidden och nyheten i Driiiiiinoiids stora verk, ehurii iiiira sammanhängande med det ifragavarande amnet, kan här dock blott flyktigt påpekas. Drummonds hufruduppgift ä r att bevisa. det evolutiolisläraii blifvit skeft franiställd, då dess iipphofsmän grundat den endast på egoism, p&amp; kampen för tillvaron ocli förbisett den andra lika maktiga faktorn i iitvecklingen: altriiismeii, kampen för andras tillvaro. Genom denna och andra ofullkomliga ocli eusidiga frainst.allniugar af evoliitionen, t. ex. förbiseendet af utrecklingens andliga sida, liar läran r %kat i misskredit och kommit i strid, ej blott nied en fullständigare uppfattiiing af faktiska förhkllanclen utan ock med etikens och kristendoinens djupaste kraf: Bärleksbiidet. Teoriens anhängare hafva i följd af denna skefhet nästan tringats a t t förneka antingen sanningen af utvecklingslärans briiitessens eller ock det berättigade i etikens fordran på altruism, @ kiirlek till niistan. Från detta dilemma har Drurnmond~räddnt sina samtida genom en allsidigare uppfattning och framställning af utvecklingsförloppet. H a n har Bdagalagt, a t t iigen evolution varit möjlig, on1 ej jiitnte sjiilfberarelselagen omsorgen för släktets uppehållande stiindigt gjort sig giillande. Största delen zf Drulninonds verk, som handlar oni miiunisk,zns fysiska iitveckling ocli själens gryning;), niaste helt och hiillet föibigtts shsom ej tillhörande amnet för denna uppsats; ehiirii redan i de bida kapitlen: * Kampen för tillvarons ocli Krimyen för aiidras tillvaro » sjalfva griinddragen till evolutionens sista och liögsta former kunna upptäckas.
– Det var under det allra första intrycket. Sedan sade han: ”bränn upp det der, så att vi slippa att se det mer.” Det var endast trasorna af bladen, ty jag hade rifvit dem sönder; jag gick bort till ugnen och brände det. Fru Drachman hatar Brandes emedan han eger en del bref från henne, hvilka hon påstår att han läst upp i Wien eller Berlin, jag mins ej hvilketdera. Han sjelf påstår att brefven lågo i godt förvar hemma i Köpenhamn.132 Han skulle ha sådan lust att skrifva en roman, men han vågar sig icke på det, ty han fruktar att den icke skulle bli så bra som han gör fordran på. Han tycker att min stämma är för svag och för monoton, och så afskyr han den skånska dialekten. Jag är så svår att förstå. Den dagen vi togo vår långtur utåt Bredgade gick han och talade om äktenskap. Alla äro vi ju ense om att det är någonting ”forkert” vid det. Men hvem kan säga hvad man borde sätta i stället! Det fins något som allting strandar på: barnen. Enda möjligheten för lycka tyckte han vore om de kunde lefva hvar för sig, liksom nära vänner, samt aldrig sammanblanda erotik och ekonomi. De två sakerna ha ingenting gemensamt med hvarandra. En gång senare talade han om Karls och Mattis förlofning, hvilken han finner bedröflig, derför att utsigterna äro så långa. Det enda de hade att göra tyckte han var att ”flytta tillsamman”, som han uttryckte sig, d.v.s. gifta sig, men inga barn få. Han finner det så märkvärdigt att endast de som äro älskare och älskarinna kunna hålla i med att icke skaffa sig barn, de gifta göra det alltid, det är precis som om de inte kunde låta bli, bara derför att de ha rättighet. Han fann det så oförnuftigt. Men somliga qvinnor vilja absolut ha ett par barn, tillade han, det är alldeles som om det vore ett behof för dem. Fröken Thoresen, den norska matematikern, som legat och studerat i Kjöbenh. och som sqvallret kört med i sällskap med G.B., skall gifta sig till våren. Hon tycker fästmannen är snäll och bra, men har inga varmare känslor för honom. Hon är alldeles blixt kär i Brandes.
D % ansökan, ställd till Fr.~cl~ika-Wreiiies-F~rt~i~i~dt: ts sty. relse insändes, bör den atföljas af intyg om koïiyetemis samt iippgih om den tilltänkta anvandningen af stip~ndiet. Airsökiiiri;; stiden iit$; r. med november mldnad. Hvarjehanda i kvinnofrågan. Sverige. En kvinllg juris doktor kommer vårt land inom kort att ein1iålla i filosofie och juris kandidaten Elsa Olava Kristina Eschelsson, hvilken hos k. in: t begärt att, utan hinder af universitetsstatuterlias föreskrift, att den som vill vinna juris doktorsgrad, skall på eget ansvar ntöfvat doinareembete, få vid universitet i Upsala för ' vinnande af sådan doktorsgrad aflagga juris licentiatexamen samt stadgadt disp~itationsprof. Kanslersembetet liar tillstyrlrt ansökningen. Fru Anna Hierta-Retzius har nyligen iiterkommit till Stockholm från en 5 niånaders resa i Nordamerika, där hon äfven besökt så aflagsna trakter som JMexiko, Kalifornien och Britiska Koluinbia. Fru Retziiis liar under sin resa studerat sociala, filantropiska och pedagogiska förliållaiiden och sainmanträffat med en mängd af Förenta staternas mest frainsthende persu@igheter på olika områden, däribland många af kvinnosakens mest representativa förkämpar. Ett arbetarehem liar under innevarande år blifvit upprättadt i Stockliolm, Sibyllegatan 52, förniimligast på initiativ af den för sin valsigiielsebringande verksamhet bland hufvudstadens fattiga kända fröken Agnes Lageïstedt. Arbetarelieininet, som står under förvaltning af » Föreningen för Välgörenhetens Ordnande, upptager en större iigeiidoin, d a r en inangd arbetwrefaiiiiljer mot en inhttlig hyra erhållit bostad.
Kun8 vederkufligkel neli 8udunl medgäfve. 8l^rel8en öfver Dungel8er oek Xrkel8-inrullningur i lidet, 8om med. underdunigl ullälunde kuröfver inliommil, kur ulven lör de88 del u»8ell 8ädune omslundiZkeler sörekommu, 8om 8liäligen korde lorunledu lill keviljunde i lXädevug uf de nu 8Ölile eflergifler; oell Kongl. !>1uj:l kur, med unlsdning kuruf, velut lill Kiliel; 8lunder8 8lul8-IIl8>ioll öfverlemnu kundlingurne i förevurunde mul, för del utseende, nv88,iämnde omslundigkeler zvnuL forljenu. Kongl. lVkuj:l förklifver Kiliels 8lunder8 8lul8-IIl8lioll med ull Kongl. i>'ud oell ^nne8l sludse vulkevägen. I^iilierre Oer/e^^öm ^ IIeir IHberre o-e/^/e/^e, ^/r^Er^L , «r/ //r^e^ 2^o>»eö/ar//r, 1. f. Oresen sur Onrmee-De^rirtementet, Ltuts-b/ulet a/ np^lsste Ull justering ett, i ösverensstrimmelse meri sörut futtrirlt beslut, np^s-rtt sörslrrg till I^ongl. Ugj:ls A/äcligr> 8krisve!s6 till Ilikets 8tZN(lers 8trrts-I7tskott, i krägrr om eltergist risen viä Arbets-oeb Lorreetions-Inrättningen i Norrkoping ^ppgcl brrlrrnee. linligt 8tr>ts-Iläctets un6erciänigg tillstvrkrin-Ie, bebrrg-rcle Hongl.
Hvad jag sålunda såg och erfor, var bjärtslitande, och jag kunde intet, intet göra! Så kom en ännu sorgligare dag. Läkaren underrättade mig i hemlighet om, att sjukdomen tagit en svår vändning. Ännu kunde dock ingenting med säkerhet sägas. Men oron och sorgen äro förfärliga, när de stå i förbund med döden. Om några dagar visste vi, att hoppet var slut. Den sjuke och hans hustru måste underrättas därom. Jag vill ej, jag har ej hjärta att söka skildra, hurudana dagar, som nu följde. Det lugn, som resignation och tro skapa, vanns slutligen. Men ack, måtte jag slippa på närmare håll se något sådant mera, som här hade försiggått i min väns hem under den sista tiden af hans lif. Den svarta kistan hade burits ut, sörjande maka, barn och vänner hade stått kring den öppnade grafven. Allt var förbi. Allt, nej! Den otröstliga makan stod ensam med sin sorg, ty hvad vänner i dylika stunder kunna göra, huru litet är ej detta! Nu började först i verkligheten visa sig, hvad ekonomiska bekymmer betyda. Äfven därvidlag kunde vi ej göra något af betydelse. Den sörjande kvinnans krafter brötos nu alldeles. Då erbjödo sig två i landsorten boende besläktade familjer att taga till sig de två flickorna. Med blödande hjärta måste modern tacksamt antaga tillbudet, skilja sig från de båda kära för att återse dem kanske — aldrig. Denna skilsmessa var lika bitter som en begrafning! Jag såg min väns enka några gånger. Sinnets spänstighet, allt intresse för lifvet var borta. Hon dog ock efter ett par år. Hade min vän i tid lydt mitt råd, hade hans hustru insett sakens betydelse och med mera ifver påyrkat lifförsäkringens afslutande, hade, mänskligt att döma, all den sorg, allt det elände, jag här i största korthet sökt skildra, kunnat förekommas. Smånotiser från kvinnovärlden. Kvinnorna och rösträttsfrågan.
N:o 4, med återlemnande af motion ang:de rättighet att i lagsökningsinål vända sig till domaren i orten, hvilken skulle, lika som K. M:ts Bebde, ega meddela qvarstads-och utmätnings-beslut. Frih. Cederström, Rudolf: Då denna motion i Ekon.- Utsk:t anmäldes, upplyste dervarande ledamöter af Bonde-St., att den oriktiga remissen berodde på en lörvexling af motioner inom kansliet, och att någon anmärkning derför icke borde drabba Ståndet eller dess talman, hvarom de anhöllo att de öfrige Stånden måtte underrättas. Med anledning af motionens innehåll af förslag till ändring i Utsökningsoch Rättegångs-balkarne, får jag yrka att densamma måtte till Lag-Utsk:t öfverlemnas. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos, , lades Menr.t till handlingarne med förklarande, att den deri omlörmälda motionen borde till Lag-Utsk:ts behandling öfverlemnas. Anmäldes och inbeledsagades på vanligt sätt Hr Stats-Rådet Carl Johan Malmsten, hvilken å K. M:ts Höga vägnar öfverlemnade nedannämnde Kongl. Propos:r till R. St:r, nemi.: l:o om förhöjd pension åt Expeditions-Chefen M. G. von Schantz vid afskedstagandet; 184 Den 2 December. 2:o angtde upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter; 3:o ang:de anslag lill jernvägs-byggnader och till rörelsemateriel å redan anlagde stambanor; 4:o angtde anskaffande af medel till jernvägs-byggnader och ökad jernvägs-materiel; samt 5:o ang:de folkskole-lärares pensionering. Sedan Hr Stats-Rådet utbeledsagats, blefvo de Kongl. Propos:ne föredragne och bordlagde. Föredrogs Riddarh.-Utsktts d. 29 sisth November bordlagde Utlåt.
Annanspris: 35 Bre pr nonpareillerad. För » Platssökande! o. » Lediga platsen 25 öre för hvarje päbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (Iösmr endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Nordling. Prinsessan Gabriella Wiszniewska. » Denna kongress skall med Guds hjälp blifva ett lyckligt förebud för det kommande seklet; den skall till ett mäktigt helt samla krafterna hos alla de stater, som uppriktigt söka medverka till att världsfredens stora tanke måtte segra öfver orons och tvedräktens element. » Så lyda slutorden i det världshistoriska manifest, med hvilket ryssarnes unge själfhärskare för jordens alla folk tände en fredsfackla, minnande om den stjärna, som i tidernas fullbordan under änglars lofsång » frid på jorden » lyste människosläktet till den gudasände fridsfurstens boning. Fredsbudet från öster väckte genklang hos millioner, och på alla tungomål och från alla världsändar tilljublade man den unge fursten sitt tack för hans ädla, af människokärlek förestafvade ord, som, om några, voro ord i sinom tid. Bland den mängd tacksamhetsadresser, som med anledning af manifestet kommo tsaren till del, var en af följande lydelse: » Ligue des femmes pour le désarmement internationell anhåller att få ' framföra sina vördnadsfulla och entusiastiska tacksägelser till Hans Majestät Nikolaus II, som genom sitt ädelmodiga inlägg till förmån för afväpningen uppfyller våra innersta önskningar, af hjärtat hängifna som vi äro den sak, hvilken Hans Majestät från och med nu värdigats hedra med sitt mäktiga beskydd. » President i nämnda förening, » Kvinnoförbundet för internationell afväpning », är den franska prinsessan Gabriella Wiszniewska, som för sin storslagna verksamhet i fredssakens tjänst plägar jämföras med baronessan von Suttner, hennes fräjdade österrikiska själsfrände och föregångerska.