Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Många äro de ämnen, som vid detta riksmöte utgöra föremål för R'. St:s öfverläggningar; vigtiga äro de liesta af dessa ämnen; några af utomordentligt inflytande på fäderneslandets hela, framtid. För mig står i denna sednare cathegori den fråga, vi nu här hafva före, om prygelstraffets afskatfande inom Svenska arméen; ty kanske beror på densamma, om Sverige alltid med framgång skall kunna försvara sin sjelfständighet. Med en här, 0111 ock aldrig så val öfvad, men af blott 3o h 4°)0O° man, kan det icke vara fullt säkert att deri alltid lyckas. Landet är dertill mycket för vidsträckt, hvarigenom de för långa afstånden försvåra communicationerna, så att det blir nära omöjligt att någonsin kunna, sällan med lika, långt mindre, som sig borde, med öfverlägsen styrka, på rätt tid och rätt ställe, möta en så stark fiende, som den hvilken åtminstone kan hota oss ifrån öster. Men om på hvarje punkt af Sveriges jord, der denne fiende satte sin fot, han genast möttes af hela den manliga befolkningen deromkring, som gått man ur huset att värna sitt land, och hela denna massa af fria Svenska män, som strömmade fram att offra lif och blod för maka, barn och hem, ägde icke allenast brinnande vilja, utan ock full förmåga att väl fylla sitt sköna kall; då skulle icke en tums bredd af denna jord, vi ärft efter våra fräjdade förfäder, någonsin af oss kunna förloras. Min käraste önskan, för hvilken jag glad skulle uppoffra hvarje annan , vore att en dag, ju snarare desto hellre, se hufvudelementet i Sveriges lefvande försvarskraft bestå i folkbeväpning. Må man icke svara mig, att vi redan hafva denna folkbeväpning ; ty den står nu endast på papperet, och dermed nöjes jag visserligen icke: den måste finnas i verkligheten, stående fullt ordnad, fullt rustad, fullt stridsbildad; ynglingarne färdige att genast skynda dit faran men också äran kallar; de äldre, i början blott samlande sig hotande på afstånd, roen ändock fullt redo att vara med om att slå de sista afgörande slagen.
Jag tror för öfrigt, att när särskildta valdistrict sammanträda för att välja , äro de mera oberoende, eller rättare sagdt mera beroende af sig sjelfva, af sin egen öfvertygelse, än sedan ledamöterne äro hitkomne för att välja i den första kammaren. Här sammanträda de och känna icke hvarandra till den grad, sorn ortens innevånare känna dem de välja. Jag medger, alt då samma personer välja lill första kammaren, som lill den andra, så är detta en brist, men jag kan icke säga huru den skall kunna afhjelpas, och denna brist blir efter min lanke aldrig så stor, sorn den om Ständerne sjelfve skulle välja den öfre kammaren. Jag får således tillstyrka afslag lill Frih. Hamiltons förslag, och att Ståndet matie yttra sin gemensamma lanke vara Hr von Hartmansdorffs förslag. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Jag har förut någon gång, jag tror arne gånger, yttrat mig emot Frih. Hamiltons förslag i denna punkt. Jag fortfar dermed. För korthetens skull vill jag upptaga de skäl Hr Grubbe anfört , såsom de hufvudsakligasle. Men jag vill tillägga ett, som är följande. Jag anser de val för alt vara de riktigaste, sorn äro antingen direcla eller åtminstone äro directa i två omgångar eller flera. Jag anser deremot val, som utöfvas genom electorer, för a't vara de sämsta, derföre att de slutligen valde icke äro kände af dem , som primitivt började välja. Detta Den 38 O c t o b c r e. m. anser jag vara en väsendtlig omständighet; och jag önskade, att inga val till riksdagsmän må ske genom electorer, der icke nu så tillgår. Om gamla vanor finnas, hvarenligt man hellre vill se valen verkställda genom electorer, anser jag det icke så farligt, men tiden skall visa, att val genom electorer äro i allmänhet oriktiga. Den som har rättighet att välja, han bör få se de namn framkomma inom representationen, som varit omtalade, kända och discuterade inom sjelfva valcollegierna.
Män kunde göras, blifvit samlade, och Comitéen granskat , huruvida de till förändring af det föreslagna ansågos föranleda, Comitéen bordé det fulländade Lagarbetet till Kongl. Maj:ts samt Riksens Ständers vidare pröfning öfverlemna; alltså funne Hatts Excellence något skäl nu icke vara för handen, att, med af•vikande från Högstberörde nådiga föreskrift, i förtid framställa nu i fråga satta förslag, hvars iner eller mindre nytta och verkställbarhet Hans Exijellence förmodade närmast kunna utrönas, då det, i sam - Den 5 Maf. 91 j sammanhang med Lag-Projectet, kunde komma ■under profning och öfvervägande; i följd hvaraf Kans Excelience ansåg sig nu icke vara i tillfälle att sina tankar i sjelfva ämnet afgifva. Hans Excelience, Herr Grefven och Justitia Stats-Ministern afgaf följande yttrande: De nu väckta frågor, örn Härads Rätterne böra vara perUtanente, om Lagmans - Rätterne böra indragas, och om i hvarje Stad blott en Under-Rätt må finnas, anser jag för min del af den inflytelse på grunderna, ej allenast för en ny Rättegångs-Balk och hela dess upprättande, utan äfven på flera föreskrifter i de öfriga Balkarna, att om dessa ämnen ej blifva af Jjagstiffande Magten preliminaliter afgjorda, många svårigheter och ovisshe. ter möta vid Lag-Arbetet; och då de skäl, hvarpå det upplästa Betänkandet i dessa delar sig stödjer, äro, efter min öfvertygelse , ovedersägliga, tvekar jag ej att förena mig deruti, så väl sorn att Lag.Comitéen må hos Kongl, JVlapt nu i underdånighet särskildt anmäla sin tillstyrkan af denna allmänna förändring med Dom, stolarna i Riket, jemte de omständigheter, hvilka föranlåtit Lag-Cornitéen, att, i -afseende på Rikets Ständers sammanvaro, för det närvarande göra berörde'framställning , till det afseende Kongl, Maj:t täckes anse lämpligt.
På grund af Rikets Ständers > deras förevarande underdåniga skrifvelse gjorda anhållan, har Kongl. Majit i nåder förordnat, att den i Tullverkets räkenskaper balancerade oguldna fordran i Handelsbolaget J. & O. Halls konkurs må i Tullverkets räkenskaper omföras och tills vidare inom linien balanceras. Slutligen har Kongl. Majit befallt, att transumt af denna Rikets Ständer skrifvelse angående ett från 6:te Hufvudtitelns anslag till extra utgifter anordnadt arfvode åt Polisens ombud vid Pantlåneinrättnigen i Stockholm borde jemte Protokolls-utdrag meddelas Civildepartementet för underdånig föredragning. 194:o af den 12 Oktober 1860, angående begrafningsoch öfriga kostnader, förananledda af Hans Majit Konung Oscar lis dödliga frånfälle. (153.) De för verkställande af detta Rikets Ständers på Kongl. Majits nådiga framställning fattade beslut erforderliga föreskrifter hafva under den 26 Oktober 1860 blifvit vederbörande embetsverk i nåder meddelade. 195:o af den 12 Oktober 1860, i fråga om förändrade grunder för mjöloch sågqvarnars beskattning. (148.) Detta Rikets Ständer beslut har genom nådigt Bref den 26 Oktober 1860 blifvit Kammarkollegium till kännedom meddeladt. 196:o af den 12 Oktober 1860, angående ersättning för sådane af Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. (151.) Den 26 Oktober 1860, i underdånighet anmäld, då Statskontoret och Fullmäktige i Riksgäldskontoret erhållit föreskrifter i afseende på verkställande af Rikets Ständers ifrågavarande beslut. 197:0 af den 15 Oktober 1860, angående anslag af allmänna medel åt Kamereraren C.
Men huruvida sådant skulle vara helsosamt och leda till bildandet af dugliga läkare, må öfverlemnas till deras prof 24 Allmänna Betvärsoch Ekonomi Vtikollels Betänkande N:o 94. ning och bedömande, som veta, i huru nära samband det medicinska studium står med de filosofiska, naturvetenskapliga och språkstudier, som endast vid universiteterna kunna med framgång bedrifvas. Universitetssammansättningen af fyra fakulteter har för sig, om möjligt, en ännu bättre grund än våra riksdagars sammansättning af fyra stånd. Denna universiteternas ledfogning vittnar om de gamles vishet och har historisk kontinuitet samt hela fornålderns häfd. Men konseqvenserna af den medgifna rättigheten kunna och böra dragas ut ännu längre. Det är mycket taladt och skrifvet om Upsala universitets förflyttning till hufvudstaden; dertill vore ock det nu af Utskottet tillstyrkta bifallet till motionerna i ämnet ett första steg; ty hvar man sticker in hufvudet, der följer gerna kroppen med. Här behöfver förutseendet icke vara särdeles skarpt. Hvad man icke kan på en gång åstadkomma, det söker man med ihärdighet att undan för undan tillvägabringa, tilldess brytningen med den gamla tiden, som dock fostrat och bildat oss till hvad vi äro, blifver fullständig. Man har icke här uttalat ordet: icke ens med den lättaste häntyduing påpekat den af mig framhållna följden, och jag är derigenom frikallad från vidare diskuterande af universitetsflyttningen; men behåller jag för ögonen de för mig otvifvelaktiga följder, som förr eller sednare skola inträda; betänker jag, att Carolinska institutets bestämmelse aldrig varit den nu föreslagna; tager jag i betraktande, att en öfversigt och måhända reorganisation af hela medicinalväsendet lärer komma under Kongl. Majds pröfning, och har jag ej funnit anledning till klagan öfver oskickliga läkare med våra nu varande bildningsanstalter, så saknas icke skäl för den reservation, som jag vördsamt utber mig måtte få åtfölja Betänkandet.» af Professor Agardh: »Att Rikets Ständer skulle utan särdeles tvingande anledningar söka rubbning af ett nyss förut fattadt regeringsbeslut, har jag för min del icke kunnat tillstyrka.
I afs:de på denna varning får jag fästa upmärksamheten derå, att då äktenskapet, såsom det säges, är ett heligt förbund, då det af kyrkan stiftas, så är det väl icke för mycket att kyrkan, som anses handla å Guds vägnar, får göra 10 Den 4 Augusti. hvad den kan för att förhindra uplösning of ett sådant band, hvarpå sedligheten beror. Nekar man domkapitlet, som Sr den högstamyndigheten, att göra delta, så har man verkligen begått mot kyrkan en stor orättvisa, men äfven gjort Stalén en stor skada, ty enhvar måste medge, att på äktenskapet och på den omständigheten att det ieke ingås blott af verldsliga afsigler, beror i vesändtlig man samhällets lycka och rätta välbefinnande. Hvarje sleg man gör att underlätta äktenskapsskillnad är på samma gång i allmänhet ett steg att undergräfva samhällets moralitet och således bästa grund. Vi lefva i detta hänseende i ett ganska lyckligt förhållande. Jag tror mig kunna säga att det knappast i de katholska länderna, der äktenskapsskillnader äro i lag förbudna, ske si får skilsmessor mellan makar som här. Från 1b36 till 1856, således på 20 år, hafva äktenskapsskillnaderna i Sverige upgålt till 1 på 304, under det de i Preussen utgjort I på 248 (?) Gr. Sparre liar trott att i den man kommunalandan utvecklas, skall kyrkorådet också kunna ersätta domkapitlet. Sfen först och främst veta vi huru litet kommunalandan hos oss är utvecklad, pcb det är väl på de närvide förhål landerne som vi böra göra afsrde. Vi se dessutom huru långsamt det i andra länder gått att skapa en sådan anda; är det då skäl att grunda en lagstiftning, sä> ingripande som denna äfven i de ädlaste delar af samhället, på förutsättningen att en utveckling af kommunalanda skall ske. Grin säger att meningen kan icke vara att hädanefter såsom hittills betrakta dessa varningar såsom grader eller trappsteg till ändamålet — skilsmessa, men så blir säkerligen förhållandet, då man borttager den kraftigaste af dessa varningsgrader, och de återstående icke komma att anses svårare än förut.
en man som företagit tre vallfärder till M e k k a. P å det högra berget ligga Karthagos s. k. ruiner, cl. v. s. de finnas egentligen knappast till, endast några pelare o c h ett par hvalf, i stället reser sig kardinal Lavigeries stolta d ö m e öfver grushögarna o c h de saftiga gräsmattorna däremellan, där det ser ut som o m det regnat b l o m m o r — underliga afrikanska blommor, som jag aldrig sett maken till — o c h högst upp på branten har en liten hvit arabisk b y, Sidi bou Said, klängt sig fast. Tunis i mars 1895, datum vet jag inte. K ä r a lilla N i n i! E n hel evighet har förflutit, sedan du hörde något från mig, men du vet säkert orsaken; våra alltid så väl underrättade vänner o c h bekanta ha nog redan talat om för dig, att jag och min man äro ute på långresa, med det obligata tillägget: » G u d vet, hvar de människorna ta pengar i f r å n! » Ja, vi äro, som du ser, komna ända till de svartes världsdel, om också bara på den öfversta kanten däraf. Men jag vill börja från början. » säger Klas cn dag, då han träder in i mitt arbetsrum, där jag sitter o c h ser ut öfver Humlegårdens tjocka snödrifvor. » Hvart? » » J a g tänker Sicilien och möjligen cn tripp till Tunis kunde d u g a? » » Genast, käre, välsignade K l a s! Skall du ha din fotografiapparat m e d? » » Naturligtvis! » Jag gjorde en grimas. Kameran, som jag själf i min dumma, kvinnliga oegennytta gifvit h o - nom, är min farligaste rival — men att resa till T u n i s! Ett nej kunde naturligtvis inte komma i fråga; o c h i allmänhet skall en klok hustru vara sparsam med sina n e j.
2:0 att Bankens metalliska Cissa» evatverad efter myntbestämningsgrund till Banco R:dr» ej får bibehållas i lägre förhållande mot förenämnde samfälde sedelstock, än sorn ett (1) till Yre (3); 3tO att till förstärkande af metalliska Cassan» i händelse den, genom stark utvexling, någon gång skulle blifva så minskad, alt densamma sjunker under nyssnämnde förhållande, Banco-Styrelsen må berättigas och anmodas, att, ju förr desto hellre, emot möjligast lindriga vilkor» å en eller flera platser, bereda sig creditiv i utländskt mynt, till belopp motsvarande, efter pari curs, 2,666,666 Rtdr 3s sk. Svenskt Banco, för så lång tid, som denna Styrelse anser det nödvändigt? att Banco-Styrelsen, för samma ändamål, må tillerkännas rättighet att framdeles, så vida bemälde Styrelse skulle anse omständigheterne det fordra, likaledes emot möjligast lindriga vilkor, samt på en elfer flere platser, bereda sig ytterligare creditiv i utländskt mynt, till enahanda belopp, eller motsvarande, efter pari curs, 2,666,666 Ridr 32 sk. Svenskt Banco, för så lång tid, som samma Styrelse då anser det nödvändigt? allt med rättighet för Banco-Styrelsen, att, i och för anskaffandet af desse creditiv, få, såsom Hypothek, använda Bankens egande Stats-Obligationer» om så nödigt pröfvas? 4to att, på det en härifrån uppkommande tillfällig skuldsättning utrikes icke må iklädas natur af stående» Banco-Styrelsen» när Banken genom det ena eller andra creditivets anlitande råkat i Utländsk skuld, åligger begagna första inträffande förmonliga cursförhållande, för att derå göra afbetalningar?
Svea Lif-gardet. kflönings-stat (820 man) med rekrytering 73,116 feklädnad, remtyg, personella utredningsoch sjukvårds-persedlar 47i7^° Inqvartering och casern-kostnad utföres utom column. Andra Lif-gardet. Aflönings-stat (820 man) med rekrytering 73,226 Beklädnad, remtyg, personella utredningsoch sjukvårds-persedlar 4^350 Inqvartering och casern-kostnad utföres utom column. 100,000 135,44° 120,870 122,0S0 102 Den i Februari. För de 3:ne Gardcs-reg:terna till musikaliska instrumen - K.Gardes-reg:terna ärohär utförda till deras nuvar. anslag, meri Sverige är det enda land, som framvisar en reg:tsstab för 800 man infanteri, och åtminstone — med full visshet kan det anmärkas — det enda, som för en så ringa styrka lönar 5 regcts-officerare. Det lärer svårligen kunna bestridas, att samma stab, som nu finnes för 800 man , skulle kunna vara tillräcklig för hela gardets styrka, och då dessa staber för hvardera regttet kosta omkring 18,000 r:dr, skulle således de båda gardesregrternas organiserande till 3:ne bataljoner, under ett gemensamt chefsbefäl, lemna en besparing af omkring 15,000 lldr. Jag föreslår alltså, att StatsUtsk. måtte tillstyrka R. St. att, med ogillande af den emot Ständernas beslut stridande nya staten för K. gardes-reg:terna, hos Konungen anhålla, att dessa reg:ter måtte sammanslås till ett enda på 3 bataljoner, samt stgben derefter lämpas. De derigenom öfverflödiga reg:ts-officerare borde å indragnings-staten uppföras, i fall icke Konungen skulle finna för godt att, på deras ansökningar, transportera dem med löner på stat på regtterna i arme'en, då ledigheter der uppstå.
Banko^Utskotlets Utlåtande JYs 17. y af Riksdags—fullmägtigen Erik Christensson från Göteborgs och Bohus län, som, jemte tillstyrkande, alt de vinstmedel, Banken nu innehade och framdeles intill slutet af nästa riksdag kunde sig bereda, måtte åt Banken reserveras, för så vidt de icke erfordrades för utbetalning af hvad som vid sistförflutna riksdag blifvit till Riksgälds-konloret anvisadt, hemställt, att dessa vinstmedel måtte från lånefonderne småningom skiljas och för dem inköpas sådana räntebärande obligationer, sorn genast, dä omständigheterna det fordra, kunna realiseras och sålunda användas till metalliska kassans förstärkning; of Riksdags-fullmägtigen Johannes Andersson från Skaraborgs län, som föreslagit, det Rikets Ständer mätte besluta, att så väl den nu disponibla som blifvande Banko-vinst mätte oafkortad till Banken och dess Styrelse öfverlemnas, vare sig till metalliska kassans förstärkning eller, efter sig företeende omständigheter, till uppköp af räntebärande papper och bildande af Filial-banker, der dylika erfordras; samt af Riksdags-fullmägtigen Anders Nilsson från Hallands län, som hemställt, att Banko-vinsten mätte användas til! förstärkning af fonderna för fastighetslån och allmänna diskonten, med iakttagande af den fördelning dem emellan, att tre fjerdedelar anvisades till fastighetslån och en fjerdedel till allmänna diskontlån; Och har slutligen vice Talmannen Herr J. G. Schwan uti en, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, väckt och till Utskottet hänvisad motion föreslagit, att Utskottet, i sammanhang med behandlingen af Kongl. Maj:ts ofvannämnda Nådiga Proposition, i hvad den angår användandet al Bankens vinstmedel, måtte til! pröf ning företaga frågan om ändamålsenligheten deraf, att för hela Banko-vinsten uppköpes af Riksgälds-kontoret å utländskt mynt utgifna obligationer, allt i öfverensstämmelse med Herr Schwans den 30 sistlidne November väckta och lill Höglo!!. Stats - Utskottet remitterade motion.
Deremot är jag för min del af dea tron att StatsUtsk. har haft orätt, då det sagt att försäljningen af dessa obligationer skulle komma att medföra serdeles betänkliga följder, ty jag kan icke förstå hvarutinnan dessa betänkliga följder skulle bestå. Allmänna krediten af obligationerna måste bero af den noggranhet som dessa föreningar visat i att betala sina räntor och ingenting annat, ty hvar och en vet att de äro fonderade på tillräcklig real-säkerhet. I följd deraf måste man äfven finna att den nedsättning, som dessa obligationer rönt i allmänna krediten kan icke förorsakas af något annat än de serskilda politiska förhållanden, som nu äro för handen. Mången har gjort sig mycken möda att utfundera hvad orsaken kan vara till det starka fall som dessa obligationer fått vidkännas på utländska handelsplatser. Jag tror att en af dessa orsaker möjligen kan vara den att man känner att Riksg:s-kont., innehar ett betydligt belopp af dessa obligationer och att Riksg:s-kont, genom R. St:rs beslut att bevilja milla' R:dr såsom kreditiv på Riksg:s-kont., skulle blifva nödsakadt att antingen sjelf upläna penningar eller upsäga dessa obligationer. Den utländske Bankiren föijer noga med dessa penninge-förhållanden och jag har för min del anmärkt att fallandet af Hypotheks-föreningarnes obligationer, hvilket tyckes till stor del hafva gifvit anledning till den farhåga man hyser emot dessa föreningars rörelse, inträffade 5 II. 16 242 Den 15 Mars f. m. verkligen icke förr än det blef bekant att R. St. hade beviljat dessa 2} millaR:dr. Nu är således en omständighet inträffad, som man med bästa vilja i verlden ej kan förekomma, att den utöfvar en tryckning på penninge-marknaden, och då måste man taga såken sådan den är. Frågan är då huruvida denna tryckning,"livad beträffar obligationerna, är momentel eller ' om den koslmer att blifva varaktig och fortfara. Jag tror för — min-AftC-aft den är momentel och att, när penningemännerne i Hamburg få besinna sig, så kommer obligationernas värde att åter upgå.
Ser man nu på, huruvida det kan anses omöjligt, att en lika svår konjunktur kunde inträffa härstädes under de följande, som de föreg:de åren, så hemställer jag, huruvida icke det kan hända, att en missväxt inträffar här nu, likaväl sorn en sådan egde rum i en stor del af hela vår verldsdel år 1847. En föreg:de talare har med mycket skäl åberopat, alt Sverige blifvit ett spanmåls-exporterande land; men Tyskland är ett ännu större spanmåls-exporterande land, och likväl mäste Tyskland, under missväxten år 1847, hämta stora sädesqvanliteter för sin brödföda frän andra länder. Skulle nu detsamma här inträffa, och det sedermera tillkommer att kaffeprisen fortfarande stiga, hvilken vara åtgår till millioner U mera nu än för några år sedan, så npstår redan derigenom en stor aftappning af silfver. Dertill komma vidare de 1,100,000 r:dr, som årligen utgå ur landet i räntor för hypothekslån, m. m. hvilket visst icke kan betyda så mycket på det hela, men dock gör sitt till i förening med andra omständigheter. Hvad frakthandeln beträffar så hafva vi icke heller ännu någon bestämd förhoppning att komma till en så serdeles gynnande konjunktur. Vi hafva här hört upgifvas att den dåliga konjunkturen under loppet af åren 1849 och 1850 för frakthandeln, härledde sig från 1848 års revolutioner i Frankrike och Tyskland och de verkningar, som deraf voro en följd. Detta är ganska sannt till en del; man bör icke heller förbise en annan stor orsak, nemi. den stora missväxten år 1847, det ofantliga pris, hvartill spannmålen då upgick, och de öfverdrifvet höga frakter, som blefve en följd af det stora behofvet att skeppa spanmål från aflägsna länder, och hvilket, genom den Den 15 Mars f. m. 449 den förtjenst det lemnade, sedan ledde till en mycket ökad import, och ökade konsumtionen af kolonialvaror. Dessa öfverdrifna fraktpriser medförde sedan andra resultater, nemi. dels en ovanligt ökad verksamhet i skeppsbyggeriet, dels också en stor tillökning i spannmålsodlingen öfver hela verlden.
Behållningen af 1841—1843 års tullafgifter för importerad utländsk spanmål Äldre depositionsmedel samt i outtagna bref inneslutna penningar Norska Statskassans bidrag till kostnaderna för Konung Carl XlV:s begrafning Köpeskilling för Kongl. Sundhets-Kollegii förra hus Afbetalning å en Nummer-Lotteri Kollektörs balans • • Kapital-afbetalning och ränta å en hypothicerad inteckning Orätt insatta medel för inlösandet af uppsagda obligationer ' . ‘ • • Årligt ränte-anslag till Hans Maj:t Konungen Anslag till stats-behofvens fyllande Brister i de å Riksstaten uppförda.förslags-anslag Riksdag beviljade extra stats-anslag för Länshäktenas ombyggande Dito dito för uppbyggandet af ett nytt Häradshäkte i Södra Möre Dito dito för en ny Fängelsebyggnad i Stockholm ... Dito dito för vattenkommunikationer och hamnbyggnader Dito dito för landsvägarnes omläggning och förbättring Dito dito för vattenaftappningar och odlingsförelag Dito dito för Civil-Ingeniörers bildande vid Mariebergs Läroverk Dito dito för praktiska Slceppsbyggeri-Instituters inrättande Dito dito för uppförande af Landshöfdinge-residensbyggnaden i Wexiö Dito dito för tillbyggnad och reparation å det Fria Konsternas Akademi till höriga hus Dito dito för Riks-Arkivets samt VitterhetsHistorieoch Antiqvitets-Akade miens flyttning Särskildt anslag till Garnisonsskolan i Christianstad Ersättning till Postverket för postskjutslegans förhöjning Dito dito till liqviderande af skulden för Lejonbackens ombyggande . Dito dito till aflöning och expenser för Lagberedningen Dito dito för försvarsverket till lands Dito dito till understöd för rustningen och roteringen inom Jemtland Dito dito för betalning af en i Kronans egendom Marieberg intecknad skuh Dito dito för försvarsverket till sjös Dito dito till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader samt reseoch undersökningskostnader vid allmänna arbeten Dito dito till arfvode och stipendier för Civil-lngeniörers bildande