Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer måtte likaledes hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det äfven härutinnan må vidtagas den åtgärd, som skyndsammare befordrar slut på denna fråga, hvilken synes äga Ståts-Utskottets Betankanderi: 470g| eft väsendtligt inflytande på den enklare och säkrare redovisning för Statens medel, sorn genom ett RiksHufvud-bokslut åsyfta» och derförutan icke kan vinnas. Sedan Herrar Revisorers Berättelse tilf Kongl. Majt inkommit, har Kongl, Maj:t deröfver täckts infordra Kongl. Stats-Contoirets underdåniga utlåtande, hvilket äfven, sedan Kongl.' Stats Contoiret, under den 30 sistl. Januarii,' detsamma afgifvit,- Kongl. Majit under den lif derpå följande Martii till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat. Kongl. Stats-Contoiret har derutinnan anfört: att Kongl. Stats-Contoiret hoppade», det Kongl. Maj:t ej allenast af hvad Riksens Ständers Herrar Revisorer anmält utan i synnerhet af hvad Stats-Contoiret under loppet af tiden' haft tillfälle, att inför Kongl. Maj t andraga och hemställa, Nådigst täckes finna, att StatsContoiret icke underlåtit, att, i hvad på dess åtgärd berott, söka befrämja fortgången af detta ärende, och att, å dess sida, något hinder derför icke blifvit lagdt: att, sedan Stats-Contoiret, under den 15 sistledne
Hans blygsamma yttre hade intet, som, vid första anblicken, förrådde diktaren af Adalrik och Thekla. Vid förtroligare samtal uppblänkte dock strax i ögonen snillets strålar, och en öppenhjertighet, ofta munter, lade genast i dagen hans tankar och hela sinnelag. Icke stolt, men öm om sitt ämbetes dyrd och värdet af sitt författarkall, var han, när så behöfdes, dristig och frimodig; alltid redebogen att infinna sig ehvar pligten kräfde hans närvaro, men eljest helst ensam och ogerna besökande andra än dem, af hvilka han kände sig fullt förstådd; gifmildt delande sitt knappa bröd med sin ännu fattigare nästa; mot gynnare erkänsam, mot vänner trofast, mot ovänner försonlig. Under de sednare åren bestodo hans förnämsta – och kanske enda – uppfriskningar i de Stockholms-resor, dem han företog i Vetenskaps-Akademiens uppdrag såsom Talare på dess vägnar. Hos Dalin, som alltifrån Adalriks utgifvande gjorde sitt bästa att verka till hans fördel, var han då en välkommen gäst; och än mera sympathiserade med honom Fru Nordenflycht. Ofta blef han ock ”hedrad med bref ifrån folk dem han aldrig sett, de der alla med utsöktaste ord, liksom på allmänhetens vägnar, betygade honom både vördnad och erkänsla”. Hvad han sjelf tänkte om sig och sin lott, torde i dessa ord nogast finnas uttryckt: ”Då jag, uti ett ofta med bekymmer uppfylldt sinne, ändock kunnat hysa så muntra och höga tankar, är ingen tvifvel, att de ju hade svingat sig än högre upp, om lyckans gunst endast något litet velat fatta mig under armarna”. Det är en tung suck; en hel riktbegåfvad menskoförmåga utandas der sin sammanpressade klagan. Men äfven den är en flägt, som försvinner. Den varelse, som hette Mörk, har längesedan upphört att sakna någon jordisk lyckas ynnest.
För ett Lån-Capital af i5o R:dr Banco utgör årliga betalnings-skyldigheten R:dr 3 i Silfver, som, efter Myntbestämnings-grunden, ä 128 sk., motsvarar R:dr 8 Banco. Ursprungliga CapitaI Decimal-Bråk let och återstoden deraf efter hvarje ars Efter betalning. Årliga Räntan. Memorial N:o 99.) Litt. R, Arliga a,procents-inbetalningen i Sil/ver tilt Banco-Sedlar a „8 sk, med umortissement pä 36 år. Albe R:dr sk. r:st. Memorial Nio <jg.) iv* ■ ; Litt. C. Årliga a:pro cent s-inbetalningen i Silfver å ett Capital af 100 Rdr B:o reducerad i Banco-Sedlar a 128 sk. med beräkning af 4 procents årlig Räntaj till amortissement på 36 år. Afbetalning. Primitiva Capitalet och dess återstod årligen. dr. sk. r:st. Memorial Nto gg.) ■y.vi • ■■ vtAtf: Banco-Utshotteti Memorial IV.-o gg. i N:o 99. Ankom till Exp.-Utsk don 21 Jan. i83». Memorial, med förslag angående grunderna för lirf vidj då ett, emot återbetala in gs-skyldighet i Silfverj erhållet Balico-lån kommer,före utsatt termin., att till sitt återstående belopp på en gång gäldas. UliB anco-Ulskottets, till svar å gjorda anmärkningar angående Låne-rörelsen, afgifna Utlåtande, N:o 82, i hvad som rörer grunderna -för redan utgifna Fastighetslåns återgäldande, är omnämndt, (pag.
Vid den af en värd ledamot Herr Friherre Skjöldebrand gjorde motion rörande aflemnandet af de i Riket befintebge lifstidsfångar till de magier sorn Sga deportatjonsställen, får jag äran anföra, att jag ganska väl påminner mig hafva hört i England klagas öfver dyrheten af transportkostnaderne till Botany Bay, att desse enligt en i Colqhouns fFecilth and, Power af the Britisk Empuire meddelad uppgift, uppgingo från år 1788 till I797 till 1,000,000 Pund Sterling, under hvilken tid 5oro couviets blifvit deporterade, hvars transport sålunda kostade 200 Pund Den 12 Februarii. Sterling per man. Att om äfven medelst en diplomatisk underhandling, vi möjligen skulle lyckas att få aflemna våra fångar i England eller Holland för att derifrån transporteras till Botamy Bay eller Jawa, vi likväl icke kunna hoppas få dem på främmande magters fartyg transporterade, utan att ersätta kostnaden derföre, hvilken efter ofvannämnde beräkning för de å Rikets fästningar nu befintlige 5po lifstidsfångar ä 200 Pund Sterling per man, skulle uppgål fill en summa af 100,000 Pund Sterling eller 1,200,000 R.dr Banco, som troligen skulle öfverstiga icke allenast tillgångarne, men framför allt den deraf väntade nyttan, i synnerhet som Fångarne nu göra någpn nytta vid renhållningen, och vidmagthållandet af Rikets Fästningar, hvarföre jag för min del får afstyrka den gjorda motionen. Grefve Posse, Carl Hindrie', I anledning af Friherre Björnstjerna? yttrande , får jag blott vördsamt hemställa, om icke, i fall några betydliga kostnader blifva nödvändiga, det i sådant fall åtminstone för framtiden, skulle blifva långt nyttigare, att anslå en del af samma medel till allmänna nyttiga uppfostringsanstalter, emedan det torde blifva lättare att förekomma laster och brott, än att göra sig af med ett jämt tilltagande antal brottslingar. Friherre Anckarsvärd, Carl Hindric:
Då de förordna, som bestämma rättigheter och skyldigheter i fråga om updämning af åar och floder, för drifvande af vattenverk, beredande af flottled eller vattenledning för andra ändamål, samt strömbyggnader i allmänhet, äfvensom om ändring eller utrifning af redan befintliga dammbyggnader till förekommande af öfversvämningar eller bakvatten för ofvanliggande vattenverk, för beredande af flottled eller uprätthållande af fisken, synas dels ofullständiga och dels mindre tydliga, får jag föreslå, det R. H. St:r ville hos K. M. begära en ny förordn. uti ifrågav:de vigtiga ämnen, hvilken i ett sammanhang må skilja emellan de intressen, som i frågor af denna art vanl. upträda i strid emot hvarandra och medgifva, att den som dervid har ett intresse af större vigt må, efter den pröfning och med den förhöjning af 50 proc., som K. Förordn:n af d. 20 Jan. 1824 föreskrifver, för ändring eller utrifning af vattenverk, som hindra odling eller vålla updämning, inlösa deras rätt, som dervid hafva mindre vigtiga intressen. Dessa stridiga intressen äro: Vatlenfallsegarens, att uttaga största möjliga naturkraft med minsta anläggningsoch underhålls-kostnad, hvadan han söker upföra sin dammbyggnad så hög och så tät han lagligen kan, eller om han förut har en damm, som motsvarar hans anspråk, att bibehålla den sådan den af ålder varit. Ofvanför liggande jordoch valtenverks-egares, hvilka, till följe af mindre fullständig utredning om updämningens verkan, då den medgafs, eller vatluflödenas tillväxt, beroende på skogarnes uthuggande och ökad odling, lida af öfversvämnin - 110 Heil 3 December e. m. ningar eller af bakvatten, samt fiskenas och redan hefintlige eller framdeles möjl. upkommande trafikanters med timmer och båtar, hvartill kommer i floder med mindre fast bädd strandägarnes intresse, dels att genom byggnader af olika slag skydda sina egna stränder emot utskärningar och strandbrott, och dels att ej skadas af de byggnader, andra göra för samma ändamål och hvilka kunna utöfva en skadlig verkan äfven på långt afstånd.
Utlåtandej angående regleringen af Utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel. (U. Af Denna Titel, som innefattar anslagen till Civile och Landt-Staternej beräknades vid sistlidne Riksdag till 2,354,4^0 R:dr med 45,568 t:r spanmål under lönerne. Utskottet, som skall serskildt yttra sig öfver hvarje punkt, i den ordning, anslagen uti Riks-Staten förekomma, har ansett sig pligtigt att för Rikets Ständer först redogöra för de allmänna motiv, som legat till grund för Utskotlets afstyrkanden af sådana anslags-lillökningar, som, dels uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, och dels af enskilde motionärer blifvit begärda, antingen till nya löner eller löne-tillökningar inom Styrelse-verken. Sedan Utskottet lill den åtgärd, som vederbör, anmält, att Kongl. Maj:t ej lemnat Nådigt afseende på Rikets Ständers vid sista Riksdag framburna önskan, att några Aflönings-Stater, fordrande högre anslag, än de redan befintliga, icke måtte definitivt fastställas förr, än Rikets Ständer kommit i tillfälle alt af förslagen taga kännedom och yttra sig om anvisande af erforderlige medel, har betänklighet uppstått hos Utskottet alt för sådana, i annan ordning tillkomna, Lönings-Stater tillstyrka ökade anslag, emedan detta skulle i sjelfva verket innefatta frånträdande af en utaf Rikets Ständer förr antagen, och, enligt erfarenheten, till bibehållande vigtig grundsats, samt möjligen kunde hafva till följd, att definitiva regleringar än vidare företogos, som satte kommande Rikets Ständer i nödvändighet att, ulan deras deltagande i pröfningen af regleringarnes ändamålsenlighet, bevilja ytterligare medel. Då nu Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, för deras del, beslutat en förändrad ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet och, så vida Kongl. Maj:t dertill lemnar
Som, enligt hvad upplyst blifvit, ifrågavarande medel blifvit tagne i beräkning för löneregleringen vid Elementar-Läroverken, och sålunda icke kunna sägas vara till för Stiftets bästa fremmande föremål disponerade, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka, att nämnde belopp må, såsom ersättning till Stiftets Läroverk, för det af Prosten Ödmann uppgifne ändamål, af Stats-Verket utbetalas. TRYCKT HOS V. A. NORSTEDT & BÖNER, Kongl, Boktryckare; Förstärkta Stals-Utskottets Memorial, iV.-o 2^3. i N:o 242. Arik. till Exp. Etsk. ilen 24 Juli, kl. 11 f m. Memorial_, angående 'verkställd omröstning, till följd af RiksStåndens skiljagtiga beslut uti de frågor, som upptagas i Stats-Utskottets memorial JSf:ris i3f , iyg och 180. teilan, viel pröfning af Stats-Utskottets, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga heslut i nedan omförmälde frågor, afgifne följande memorial, nemligen: N:o 134, i afseende å hushyres-ersättning tili Justitiae-Stats-Ministern och de Stats-Råd, som äro Departements-Chefer; N:o 179, angående anslag för innevarande år till vatten-communicationer, och N:o 180, ifråga om anslag till gevärs-tillverkningen, äfvenledes för innevarande år, samtlige RiksStånden godkänt de af Utskottet föreslagna voterings-propositioner, dock att Preste-Ståndet, med antagande af UtskotteLs uti memorialet
Går Konungen i fält eller lill aflägsnare inrikes orter reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Ilan, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus, eller ibland StatsRådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra styrelsen i de mål, Konungen föreskrifver; hvarvid Stats-Rådets Ledamöter vare underkastade det ansvar, sorn 38, 106 och ioy §§ stadga. Med de mål , Konungen då Sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 § stadgar. Stockholm den 26 October 1840. AnE. till Exp. UtsE. den g November, El. 1 e. m. Bland de Grundlagsstadganden, hvilka synts Constitutions-Utskottet tarfva rättelse och närmare bestämning, äro de, hvilka i Regerings-Formen förekomma, angående det antal Ledamöter, som i Stats-Rådet måste öfvervara föredragning och afgörande af olika slags mål.
Under åberopande af de i Stats-Råds-Protocollet anförda skäl, har Kongl. Majit föreslagit, dels att hittills bestämda årliga anslaget till Forsvars-Verket i allmänhet, hvarunder jemväl innefattades koslnaderne för Artilleri-läroverket å Marieberg, samt för underhållet af Garnizons-Regementenas caserner, måtte förhöjas med 13,880 R:dr, dels ock alt de från Krigs-Collegii Forlifications-aldelning hittills utgående medel till Topografiska corpsens arbeten mätte serskildt anvisas med 12,000 R:dr. Då Utskott et föreställer sig, att det vid förra Riksdagen å Stat uppförde anslag af 644,166 R:dr 32 sk., jemte det af rotefrihels-afgiften utgående bidrag till förs vars-verkets materiel 22,500 R:dr, skall, om det bibehålies oförändradt, äfven fortfarande lemna tillgång lill de utgifter, som å detsamma förut varit anvisade, intilldess, efter det den af Kongl. Maj:t i Nåder omförmälde plan för försvars-verkets organiserande kunnat för Rikets Ständer framläggas, Rikets Ständer blifva i tillfälle att, i öfverensstämmelse dermed, reglera anslagen under denna Hufvud-Tilel, har Utskottet ansett sig ej kunna tillstyrka de af Kongl. Maj:t äskade, ofvanberörde 13,880 R:dr; men, med afseende å v'glen deraf, att Topografiska corpsens arbeten må kunna oafbrutet fortgå, utan anlitande af de för Forlifications-afdelningens behof afsedde medel, hvilka dymedelst kunde blifva för sitt ändamål otillräcklige, får Utskottet tillstyrka, att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, ett anslag af 12,000 R:dr årligen, för Topografiska corpsens arbeten, å Stat uppföres.
I anledning deraf, har jag den iSnästderpåfÖljde November begärt, att Konungens Befallningshafvande, uti afgifvande förklaring, ville upplysa, ej allenast orsaken till dröjsmålet med redovisningen för ofvannämnde Testaments - bevillning , utan ock hvarföre Konungens Befallningshafvande så lång tid lemnat Commissariernes och Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret skrifvelser i berörde afseende obesvarade; och då denne min begäran äfven blifvit af Konungens Befallningshafvande öfver två månader lemnad utan svar, har jag genom ytterligare skrifvelse , den a3 Januarii 1821 , ålagt Konungens Befall-! 71 * I I I 2 Il i Is en s Stan det -S ningshaf vande., vid vite af a5 R:d. Banco, att innan fjorton dagar efter undfåendet deraf, förklaring öfver mitt förra Memorial till mig insända. Den sålunda äskade förklaringen, har väl Konungens Befallningshafvande den i3 derpåföljande Februarii afgifvit; men då jag deruti saknat ali upplysning, cj mindre om orsaken till dröjsmålet med den affordrade förklaringen, än om anledningen hvarföre Konungens Befallningshafvande så lång lid lemna t Commissariernes och Fullmägtiges i detta ämne aflåtné skrifvelser obesvarade, har jag ansett mig böra Öfverlemna Handlingarne till Advocat-Fiseals-Ämbetet i Kongl. Svea Hof-Rätt, till den vidare åtgärd, hvartill Lag och sakens beskaffenhet kunde föranleda.
» Kom till mitt bröst här skall du finna frid och lycka! » Saligt leende i tårar, blickade hon upp, såg derefter pä det vida hafvet och andades ut: » Ar då ej allt en dröm? » » Nej, älskling! Det är uppvaknandet! » Och fartyget gled framåt och förde dem från den gamla till den nya hembygden, från drömmen in i lifvet. Toaletten. Huskurer. Gerda. Fönster trädgården. Blommande nerium (rosenlager). Claire. M e n ett r å d finnes. Blomstervän. Tj en ar ne. » Jaha, jag v e t redan.] von D. Köket. annonser som beröra familjekretsen. Abonnentsamlare antagas. Hvarjehanda. En stång vanilj kan en sparsam husm o d e r a n v ä n d a ett helt år. Blomsiervän. N:o K a n nägon gifva ett verkligt godt bepröfvadt råd huru man skall få sina bänder, hvilka fordom varit mjellhvita och mjuka, men nu af arbete förlorat dessa egenskaper, till sin forna glans igen. Elna. N:o 97, En ung fru, hvilken förr haft guldgult hår, h v i l i * t lien siigor att det var hennes onda prydnad, beder om r å d hvad hon skall göra, då guldglansen försvunnit och håret börjat få en smutsgrå färg. Huru N:r 99. Huru N:o 100. K a n någon uti Tdun lura mig några nätta och lätta arbeten för hemmets p r y d n a d? Äfven de enklaste råd emottagas m e d tacksamhet. Lisi. P å l ö n fästes ej afseende. S v a r till » T. G. » jemte upplysningar å FredrikaBremer-Förbundets byrå. K a n s k e » Wippe » vill vara god upplysa om, hvar det i n:o 3 0 af Tdun omtalade » na^eletuiet » kan erhållas? E — n. H u r u skall man få frost och kyla ur händerna? E — n. K a n någon upplysa om billigaste sättet, att anskafla en salongsmatta? Ellen.
St:rs årliga verksamhet skall åstadkomma mera samverkan mellan regering och folk samt gifva mera lif och kraft åt statsmachineriets gång, böra deremot bifalla förslaget, såvida nemi, detsamma icke är behäftadt med sådana fel, att detsamma af sådan anledning bör förkastas. Hvilka äro nu de fel, som mot förslaget blifvit framställda? Så vidt jag kunnat fatta, endast två. Det första är, att man skall hafva gjort ett förfärligt ingrepp i Konungamagten, då man beröfvat Konungen rättigheten att upplösa riksdagen. Förslaget innehåller dock icke annat än ett hinder för Konungen att under fyra månader åtskilja riksdagen. Men man har härvid glömt, att ett sådant stadgande förefinnes ju redan nu uti 109:de §:n R. F., som innehåller, att R. St:r skola vara till - Den 6 December e. m. 391 sammans trenne månader från den dag, då Konungen låtit om statsverkets tillstånd och behof R. St:r eller deras Stats-Utsk. underrätta, samt att, derest vid nämnda tids förlopp, R. St:r ännu icke hafva riksdagsärendena afgjort, de skola anmäla det hos Konungen och äska att riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter, hvilket Konungen ej ege magt att vägra eller förhindra. Om det nu skulle vara en fördel för Konungen, att så fort som möjligt kunna blifva Ständerna qvitt, så främjas denna fördel i någon mån just genom antagande af detta förslag; ty efter detsamma skola Ständerne åtskiljas efter 4 månader 5 dagar, då Konungen deremot, efter det nuv:de förhållandet, icke kan åtskilja dem förr än efter 5 eller åtminstone 4^ månaders sammanvaro. Det är således snart sagdt löjligt att säga, att genom borttagande af Konungens rätt att upplösa riksdagen ett attentat blifvit gjordt mot ett af Konungens prerogativer. Det andra felet, som mot förslaget blifvit’ anmärkt, består deruti, att riksdagen ej skulle få räcka öfver 4 månader.
(De marschera ut under sång, åtföljda af en mängd promenerande.) FEMTONDE SCENEN. HERMAN (inkommer med ett glas vatten). Se här har jag ändtligen hunnit skaffa vatten. Fanny! (ser sig förfärad omkring.) Hvar är Fanny? (skyndar till bersåen.) Nej, inte heller der. Min Gud! Hvart ha de fört henne? (Man hör på afstånd bullret af en vagn, sorl och rop bland folket, slutligen en röst:) »En qvinna är öfverkörd!» En qvinna öfverkörd! Barmhertige Gud, om det skulle vara ? (stirrar vildt framför sig.) Åh nej, hon måste finnas här. (går några steg mot venstra sidan, ropande:) Fanny! Hvar är du? Fanny, min älskade Fanny! (vill skynda åt höger, men mötes af Jakob.) HERMAN (lyssnar med fasa). SEXTONDE SCENEN. JAKOB. HERMAN. Hvarföre så brådtom, herr Herman? Ni kommer ändå för sent, ni, liksom jag. (skrattar, med af tårar halfqväfd röst.) Ha, ha, ha! Från gallerporten, som jag hade äntrat upp på i trängseln, såg jag hur öfverstens vagn rullade öfver stackars Annas hufvud. Hon dog på minuten, den arma. Det kosta på, att se den synen, måntro. Men se, det var inte något JAKOB. Barnhusbarnen. 122 lagligt brott, det. Kusken skulle köra så fort, kan tänka, när det lyckats dem, att få mamsell Fanny i vagnen. Jag kunde inte komma åt att hindra't. Stackars herr Herman! Han kommer för sent! För sent? Nej, vid den Barmhertige, inte för sent! (störtar ut till höger.) JAKOB (ser medlidsamt efter honom). HERMAN (med hemsk röst) Stackars Anna! Stackars gosse! (med stigande vrede.) »Du skall icke dräpa», heter det väl, men hade jag nu öfversten här, och hade jag liksom Moses tio Guds bud på två stentaflor; kanhända ändå, att jag skulle pränta Guds lag i hans syndiga hjerna med stentaflorna, och det bit för bit.
Remitterades till Stats-Utskoltet: d;o Herr Roos's, Carl Ulrik, denna dag väckta motion, att försuten fatalie-tid måtte förklaras icke utgöra hinder för utanordnande af innestående ena hälften utaf ett aktorats-arfvode för anmärkte och levererade 9,492 R:dr 44 sk. chartae sigillatse-medel; 2:o Herr Stjernsvärds, Gustaf Mauritz, denna dag väckta motion, om anslag af 50.000 R:dr banko för att af Hushållnings-sällskaperne utdelas såsom premier för god och billig öltillverkning å landet; 3:o Densammes denna dag väckta motion, att en summa af 66,666 R:dr 32 sk. banko måtte anvisas till räntefria lån för uppbyggande och inrättande af mejerier vid de landtbruks-skolor och stamholländerier, som äro i saknad deraf; 4:o Grefve von Plåtens, baltzar, denna dag väckta motion, om statsanslag för Svenska Slöjd-föreningens skola. Bevillnings• Utskottet: l:o Herr Rosenblads, Bernhard, denna dag väckta motion, med förslag till åtskilliga förändringar i nu gällande Bevillnings-förordning; 2:o Densammes denna dag väckta motion, om tullfri införsel af skeppsförnödenheter, och premier för inhemsk tillverkning af segelduk och tågvirke; 3:o Herr S'uarts. Carl Gustaf, denna dag väckta motion, om upphörande af den s. k. personliga skyddsafgiften; 4:o Grefve Lewenhaupts, Sten, denna dag väckta motion, om tullfri införsel af ulloch kamullsgarn eller nedsättning af tullafgifterna derå samt upphäfvande af det stadgande, hvarigenom tullbehandling af grof ull blifvit tillåten endast uti vissa städer.
Jag utbeder mig att få rätta ett af Utskottet begåogit misstag om rätta förståndet af mitt yrkande oin Presterskapets förpliktande att befrämja bamaundervisningen , en rättelse som jag är så mycket mer pligtig att gifva, som misstaget verkligen är tillkommit genom en otydlighet t mitt anförande. Utskottet tyckes nemligen trott mig hafva åsyftat ett åliggande för Presterskapet att lära Allmogens Barn A. B. C-, och jag upprepar ännu en gång att jag vid närmare påseende funnit ordalydelsen, i mitt Memorial till en sådan tolkning gifva anledning. Jag försäkrar icke desto mindre att det aldrig varit min tanka: Jag delar i detta hänseende Ucn 25 Junii f. in. Utskottets öfvertygelse: Mia önskan har al drig, sträckt sig längre, än att Presterskapet måtte vaka öfver att Barnen få lära läsa; en omsorg sorn jag ansett mera tillhörande det andeliga kallet, än Policbefattningar och mycket annat hvarmed Presterna nu ärö öfverhoppade. Jag har trott, och jag tror ännu* att om Regeringen skall vidtaga några anstalter för Barnaundervisningen på landet* så måste Regeringens åtgärder stadna vid Prästernas befriande från den mängd af oecönomiske omsorger som nU hindra dem att åt Barnaundervisningen lemna en så behöflig uppmärksamhet; men skulle någon annan anstalt icke destomindre nu nödvändigt böra framställas* så vore den af Utskottet föresjagne eller åläggande för Consistorier och underlydande Presterskap att befrämja veXelUndervisningen den söm jag i allt fall skulle finna minst förenlig med mm öfvertygelse. Jag känner ganska nog* VäXelundervisningensmethoden: jag vet att dert ar en bland mennisksnillets vigtigaste uppfinningar, och jag väntar mig af densamma de största de mest förvånande resultatér; men jag trör att desse härliga resultater skola förminskas, om mata gör växelundervisningen till en skyldighet för vissa Tjenstemän, vare sig andeliga eller verldsliga.