Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
' Sluteligen fä Reksens Ständer hos Eder Majtt i underdänighet anbälla, det täcktes Eder Majrt i Räder widtaga nödige anstallter, att Magastns-inrättningens förändrade organisation ifrän och med nästa är kunde taga sin början, hwarigenom ordning och redighet i räkenffaper. ne och Werkets öfriga förhällanden kan winnås. Riksens Ständer framhärda rc. Utdrag af Högloflige Ridderssapets och AdelnS Protokoll wtd Urtima Riksdagen i Orebro den 18 Ocrob. 1310. S. D. o^eflöt Högloflige Ridderstapet och Adeln i likt,et med hwad sistledue Riksdag stedt, att Arfwodena ät Utstottens Secreterare och Canceliister icke böra til! dem utbetalas förr än genom Riddarhus. Secreterarens qwitto kan intygas, att Utstottens Protocoller och Handlingar blifwit til! Riddarhuset afiemnade. Or supra. ^x ?rokveollo (-. Lilkvsrstolps. Utdrag Den is October. ZZ7 Utdrag af Högloflige Ridderffaptts och Adelns Protokoll wtd Urtima Riksdagen i Örebro den r8 Octob. 1810. S. D. ^^et af Högwördige Preste-Ständet föreflagna tillägg i Riksens Ständers underda. niga Skrifrvclst till Kongl. Maj:t rörande Be. willnings. Förordningen af orden: bade Lere-, nings och, blef af Högloft Ridderstapet och Adeln gilladt. supra. Tx krotoeollo O. 8ilvcrllolpe. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste. Ständet wid Urtima Riksdagen uti Arebro den »8 Octoder »8 is. S. D. ^ anledning af ifrän Högloft.
St:rs serskilda tillåtelse, Extra Canzlister antagne vid Utskotten till lika antal, som vid sisth Riksdag, då af alla Utskotts Betänkanden och Utlåtanden ovillkorligen måste utskrifvas fem exemplar, men hvaremot, vid innevarande Riksdag, endast 2tne exemplur af dessa Handlingar kunna komma i fråga att utskrifvas. Med afseende härå, har Utskottet, som hufvudsakligen instämmer uti den af Hr Biskopen Thyselius yttrade åsigt, skolat vördsamligen föreslå och tillstyrka, att de Extra Canzlister vid Utskotten, hvilka åtnjuta dagtractamenten, förklaras pligtige att biträda Betänkande n, N:o gt. 455 vid correctur-läsoingen af alla de Betänkanden oell utlåtanden, hvilka afgifvas af det Utskott, der de äro anställde, samt till den ändan förständigas en gäng Knalla, att, så snart ett Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 K anst ilul i o ns-Utsk o t telt Memorial, N:<> 23. 3 (lanter i fästningarne, Ofverstar för Eegementerne, Se.kund-eheferne för Gardesregementerne till häst och fot och för Lif-regementcts korpser samt Cheferne för öfrige särskildt för sig bestående militära korpser ekler bataljoner. C hofe me lor Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätningsoch Sjömätnings-väsendet, Ministrar. Sändebud —- dertill skäl ega. Stockholm den 14 Juli 1854. lie s c r v a t io n e r: aro anmälda af Herr Biskopen Hallström, Herr Professoren Lindgren och Herr Brinck. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af tre Stånds återremiss af Memorialet. N:o 12, innehållande förslag till ändring i 28' § Rcgerings-Formen.
I grund af hvad sålunda förekommit, ansåg Directionen nödigt, att innan vidare åtgärd vidtogs, rörande tryckningen, tillförlitligen bor de utredas, huruvida berörde Protocolistryckning tilläfventyrs blifvit af Rothlieb längre fortsatt ån till och med den 25 Maj 1818, under hvilkens vård de tryckta exemplaren för då närvarande kunde finnas, samt om desamma kunde af RiddarhusDireciionen få emottagas. 1821 den 22 November upplyftes: att aflidne Boktryckaren Gadelius i lifstiden tryckt Adelns Protocoll för December månad 1817, sednare hälften af Januari 1818, samt Februari och April månader samma år: att utaf exemplaren en del voro af Rothlieb från Boktryckeriet afhämtade och en del ännu qvarliggande i 166 Den II Augusti e„ m\ Gadelii Sterbhus, att Boets Syssloman, Grosshandlaren Smerling förklarat sig icke vilja dem utlemna utan mot betalning af Sterbhusets fordran för tryckningen, uppgående till 5tu R:dr Banco. Att Grahn tryckt förra hälften af Januari månad 1818, hela Mars månad oell för Maj till och med Ridderskapets och Adelns Plenum den 25 Maj; att hela upplagan vore hos honom qvorliggande utom 100 exemplar för Januari och Mars månader, som blifvit lemnade i Bokhandeln, samt att Grahn såsom vilkor fö»r exemplarens utlemnarde gjort påstående om betalning för sin fordran, b^x R:dr 12 sk. Banco. RiddarhusDirectionen beslöt, att RiddarhusSecreteraren skulle från särskildta Boktryckare infordra uppgift på tryckningskostnad och papperspris efter 5oo exemplars upplaga. 1821 den 28 November: anmältes dessa infordrade uppgifter; hvarefter Direetionen beslut att antaga Grshns anbud af 10 R;dr Banco för hvarje tryckt ark, papperet deri inbegripet: att
Ständer inkomma med en öfversigt af orsakerna till den i alla orter af Riket öfverklagade förlägenhet i allmänna rörelsen, tillika med förslag, att densamma afhjelpa på ett med Xandtbrukets och Näringarnas uppratfhållnade samt sedelmyntets bibehållna anseende svarande sätt, hvarjemte Utskottet fått sig uppdraget, att efter noggran undersökning, huruvida flera eller färre af nu tillåtna utländska varor må kunna i Riket umbäras, afgifva förslag till en inskränkning af deras införsel och förbrukning, äfvensom i allmänhet till hämmande af den tilltagande skad. liga yppigheten. Ehuru verkligheten af den förlägenhet 1 oekonomiskt afseende, sorn för det närvarande utgör ett bekymrande föremål för Riksens Ständers uppmärksamhet, lärer så mycket mindre kunna sätta* •<* ■ ' ' \ - ' " ' ' . 7 sattas i tvifvelsmål, som densamma ejj allenast 31: vitsordad uti flera af de tili Eiks-Standen inkomna Memorialer, utan äfven är i Kongl. Majit» Nådiga Proposition af den 28 sistledne Mars, rörande uppskof med afgörandet af vissa hvilande Constitutionella frågor, framställd såsom ett vigtigt ämne för Riksens Ständer» öfverläggningar, torde likväl, hvad graden af denna förlägenhet angar, allmänna omdömet ej vara nog stadgadt; o,ch det ar af denna anledning Utskottet tror sig, till närmare upplysning härom, hör:l förelägga Riksens; Ständer de bevis, sorn Utskottet varit i tillfälle, att 4 4edna dej erhålla? Af meddelta uppgifter fran Skaraborgs pch Östergöthlands
Krigsoch Kammar-Collegierne d. 20 nästlidne Januarii sig ånyo utlåtit, samt Kongl. Maj:t, genom Nådig Remiss, d. 11 derpåföljande Februarii, öfverleinnat alla Handlingarne till Rikets Ständers Stats-Utskott, Uti omförmäldte yttranden hafva Kongl. Maj:t Befallningshafvande uppgifvit och utredt huruledes grund-räntorne från äldre tid utgått, samt för öfrigt hufvudsakligen anfört: Landshöfdingen i Malmöhus Län, att desse Räntors afbördande i Penningar vore grundad å särskildte Kongl. Bref och Författningar, rörande de, efter Provincernas återläggning till Sverige, verkstälde Jord-refningar och den Skattläggning, som i Skåne åren 1670 och 1671. föregått Indelnings-Verkets upprättande; hvarföre ock åtskillige betänkligheter förekomma, mot den ifrågastälde rubbningen i det sålunda stadgade sättet till Räntornas utgörande i Penningar, i synnerhet som egande rättens helgd kräfde dess bibehållande, samt de Hem - (j5o Stats-Ut skottets Betäi/handen. man, hvilka egentligen njuta förmåner deraf, såsom anslagne att erlägga de så kallade Fördelsoch Häst-hemmans-Räntorne, nu mera, genom den tillkomne Roteringen, skola vara lika betungade, som, derest de skulle efter förvandling utgöra sina Ränte-persedlar, och hvilka begge tyngder icke möjligen skulle kunna förenas med Hemmanens bestånd och innehafvarnes bärgning, eller få på billighet och »rättvisa något anspråk; och har Landshöfdingen i Christianstads
Vjenom remiss af bifogade Transsumt ur Rikets Ständers Revisorers sistlidet år afgifna underdåniga Berättelse, i hvad den rörer Saltpeterfondens förvaltning under åren 1836 och 1837, liar Eders Kongl. Majrt täckts infordra Comitens för Saltpeterärendena underdåniga utlåtande deröfver, till följd hvaraf Comiten nu får i underdånighet anföra följande punktvis och efter den ungefärliga ordning, hvari ämnena blifvit af Revisorerna framställde. Således l:o angående de i hufvudböckerna upptagna proprie Balancer, vid 1837 års slut utgörande 3,625 R:dr 7 sk. 6 r:st. Desse Balancer, till större delen härledande sig från bristande redovisning för Saltpetergärden den tid samma gärd utgick, bero på utredning af Advocat-Fiscals-Embetena uti Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium och Kammar-Rätt, hvarest denna utredning lärer det sislförflutna året blifvit i det närmaste fullbordad samt Balancefrågorne med slut afhulpne. 2:o Angående de Carl Gustafs Stads Gevärs-Factorie såsom förskott af Saltpelermedlen påförde 55,000 R:dr. Lika med Revisorerne och på enahanda skäl, tror Comiten sig böra hemställa detta förskoltsbelopp till afskrifning. 3:o Angående det Assessoren C. F. Plagemann den 30 Juni 1835 ur Saltpelerfonden i Nåder tillagda arfvode under 5 år af 500 R:dr om året, för undervisnings meddelande åt allmogen i Norroch Westerbottens
R:mt R:dr 4,500: — » Departementets Kansli-Expedition 6,842: 50. » Departementets Kommando-Expedition 4,320: — Förvaltningen af Sjö-Ärendena * 6,420: — samt derjemte för anslagets till Lotscrioch FyringS-staterna befriande från det deraf nu utgående bidrag till bemälda Embetsverks aflöning, såsom nytt anslag 4,001: 50. 10,421:50. för Flottans Officers-Korps 163.400: — 55 Flottans Under-Officcrare, inbegripet nytt anslag för 40 nya beställningar 91,491: — 55 Marin-Regementet 50,519: 81. 55 Matros-Korpsen 44,694: 50. uti hvilket belopp ingår aflöning och underhåll för en styrka af 200 man, hvarmed Kongl. Majit anser denna Korps böra ökas; för Kanonier-Korpsen 12,479: 83. 55 Skeppsgosse-Korpsen, tillökad med 20 Skeppsgossar 20,461: 28. Kongl ftlajäs Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket 1856. 53 Transport 409,130:42. för Konstruktions-Korpsen 11,465: — » Machinist-Officerare, derunder inbegripet ett nytt anslag till 2 nya löner 5,775: — » Mekaniska Korpsen 2,370: — » Civil-staten •. 31,640:50.
Vid livarje a.fdelning skall därföre förekoinnia tabellappgifter öfver i hvilken ntstrackning och p&amp; hvad satt kvinligt0arbete ingått i de atstiillda föremilens tillverkning. Prisjuryn inom livarje afdelning skall iifveii saininaiisiittas af e t t i förh8llaiide till arbetet lika stort antal nian och kviiiiior. Af denna korta öfversikt af den blifvaiide ~~ %rldsiitstiiUiiingeiis kvinliga afdelning torde fraingi, att liufviidsyftet med densainina ä r att, läiniia en klar belysniiig af Icviiinans stiilliiing. i oli ko liiiidex och pk skilda oinriden. Till sist uppliiste frölceii 7Vcei.n ett utdrag iii. det cirkiiliiy, soin af inrs potter Palmer tillställts Amerikas kvinliga iitställningskoinitéer.
Jag anser universitetet i Lund lika litet fördelaktigt som det i Upsala, och om i framtiden en flyttning af det förstnämnda skulle ske, vore det till Göteborg. Jag kan icke begripa annat, än att den humanistiska bildningen skulle ske med mycket större fördel i hufvudstaden. Jag tror att »le frottement du monde« är nödvändig och att ensidigheten icke kan på annat sätt häfvas. Jag hade hoppats att andra, vida mera kompetente i denna fråga, kommit att yttra sig, men diskussionen var nära att afstanna och jag nödgades derföre alt taga till ordet. Jag har ansett mig föranlåten af det uttryck i Utsk:ts Betänk., att det borde Den 20 A pril. 579 vara närmare utredt, huruvida några allmännare svmpathier inom representationen funnos för denna idé. Jag anser att Utsk:t aflärdat Hr Ljungbergs motion alltför lättfärdigt, och förenar mig med reservanterne, Gr. v. Rosen och Hr Nordenfelt, men jag skulle dock vilja föreslå en liten annorlunda uppställning. Jag förordar icke några komitéer. Jag tror i stället att regeringen bör vara i tillfälle att, genom de källor, som den disponerar, kunna inhemta de nödiga underrättelserna och göra de förslager, som kunna erfordras; och om R. St:r finge ett sådant förslag från regeringen, så kunde man komma till ett resultat. Jag föreslår således: »att R. o. Ad. måtte för sin del besluta, det R. St:r skola hos K. M. i underd. anhålla, att K. M. i Nåder täcktes, genom sitt Ecklesiastik-Departement, låta sammanfatta de erforderliga åtgärderna för universitetets förflyttning frän Upsala till Stockholm, jemte de approximativa, härmed förenade kostnaderne, för att vid näst instundande riksdag af R. St:r kunna tagas i öfvervägande, såsom en oundgänglig ledning för deras omdöme». Hr von Koch, Nils Samuel: Behofvet af ett univer sitet i hufvudstaden är, enligt min tanke, ofta så väl bevisadt, att jag föreställde mig, att ganska få fullt opartiska personer, hvilka tänkt allvarligt på saken, skulle kunna bestrida detta behof.
Vi måste emellertid förutsätta, att vår svenska fördelning, som i fredstid räknar 8 bataljoner eller något mera, genom ny förmering af tredje bataljoner på krigsfot skall utväxa till 12 bataljoner, förenade i 4 regementen och 2 brigader. Samma indelning af divisionen (fördelningen) återfinnes med små variationer i utländska härar — i den ryska har regementet dock såsom nämdt 4 bataljoner och divisionen följaktligen 16 —, hvarefter 2 — undantagsvis 3 — divisioner utgöra en armékår. I våra båda första uppsatser hafva vi redan framhållit, hurusom infanteriet trots förbättringen af dess vapen icke kommer till rätta på slagfälteten här i fält. utan tillhjälp af artilleriet, hvilket kan verka, medan infanteriet samlar sina krafter, och med hvars biträde infanteriet först blir i stånd att beherska slagfältet både när och fjärran. Vi hafva äfvenledes funnit, huru artilleriet under de senaste tjugo åren oupphörligt ökats inom alla härar, så att dess styrka i Tyskland och Frankrike för närvarande uppgår till bortåt 5 kanoner på tusen man af de öfriga vapnen, under det italienarne komma upp till närmare 4, österrikarne till 3 1j2, ryssarne till 3 och de flesta mindre stater till 3 — 4. Anmärkas må härvid, att artilleriet är det jämförelsevis svagaste vapnet i ryska hären, och att många och starka röster ofta höja sig för dess ökning, en åtgärd, som väl icke länge låter vänta på sig, särskildt med hänsyn till tyskarnes betydliga öfverlägsenhet i detta nu mera så betydelsefulla vapen. I de stora härarna rycker armékåren i fält med ett antal kanoner vexlande mellan 96 och 120. Dessa förenas alla i en artilleribrigad, som sönderfaller i tre grupper (regementen), om armékåren utgöres af två divisioner. En af dessa grupper förenas, med hvardera divisionen, under det den tredje såsom kårartilleri ställes till kårchefens omedelbara förfogande för att sättas in, där den största kraftyttringen skall åstadkommas. I Tyskland och Frankrike erhåller hvarje infanteridivision sålunda 6 batterier eller 36 kanoner, under det 8 batterier med 48 kanoner ingå i kårartilleriet.
Då församlingarne ega, att såväl å mantalsoch skattskrifningarne, som vid mantals-längdernes justering, iagttaga och bevaka sin rält, i afseende på inflyttande personers skattskrifning, samt, i händelse af befogenhet, fullfölja sin talan å vederbörlig ort; så anser Utskottet ett så beskaffadt stadgande, som motionären föreslagit, hvarken vara behöfligt eller lämpligen kunna uti Bevillnings-stadgan intagas, helst detsamma äfven innefattar sådane bestämmelser, som icke äro tillämplige vid nämnde förrättningar, hvilka icke kunna tilläggas rält att ingå uti pröfning, hvarest personer, vid vägrad skattskrifning - Bcvitlnings-VtskoLUls BetänkandeNo 11. »7 skrifning i församlingar, dit de inflyttat, skola i manlals-längderne qvarstå och taxeras; hvadan Utskottet, som likväl funnit en sådan redactionsförändring uti lista momentet af 46 § nödig, som hänvisar till stadgandet i Kongl, kungörelsen den 5 December 1788, föreslår, att berörde moment må erhålla den förändrade lydelse, som Utskottets förslag innehåller; hvarjemte, enär, i anseende dertill, att Coopvaerdi-Skeppare, enligt 15:e § i Bevillnings-stadgan, skola taxeras lika med handtverkare i den stad, dit fartyget hörer, men 46 § 3 morn. deremot innehåller, att borgare skall, för sin person och borgerliga näring, mantalsoch skattskrifvas i den stad, der han är borgare, Copvaerdie-Skeppare, som föra fartyg, tillhörande andra städer än dem, uti hvilka de äro borgare, ej sällan undgått att blifva behörigen taxerade, af bristande kännedom om den mer eller mindre förmonliga sjöfart, de idkat, Utskottet funnit behofvet påkalla den förändring, att Coopvaerdie-skeppare må för fartyget taxeras uti den stad, dit fartyget hörer, oansedt han uti annan stad är borgare; och får derföre föreslå, att uti 3 mom. af 46 § må tilläggas orden:
Län, att fä betala de Tjugutre parmar hö. hwilka, enligt Arrende-Lontractet, ej in natura utgöras, efter samma förhäl. lande till örtens manliga markegäng, som dä Arrendet ingccks, mar emellan det i Contractet utsatte lösningspriiet af Sjutton Riksdaler parmen och den dä gällande 1787 ärs markegäng. §. 9. I afseende pä grunderna för Bewillmngens utgörande, samt utlagornas fördelning, hasme Wt ä nyo stadfästat den wid sistlidne Riksdag Sf. ZZ6 Den 12 Nowember. öfwerenskomna och faststälda B^willnings. Förordning af den 28 April innewarante är, dock med undantag af nägra nu derwid ajorda förklaringar, kommande alla de, hwilka sä unda härefter i ny redaction utgifwas, att gälla, säsom more de i berörde Bewillnings. Förordning införde. Derjemte bäfwe Wi äkwen grllat och stadfästat Replor och Förestrifter till de Skattsky! diges och Taxerings männens, samt andre wederbörandes efterrättelse, Formulair till uppgift ivid Mantalsskrifning och Taxering, Förmulatt till Berednings, och Taxerings. Längder, samt Förklaring deröfwer; bwilket alt i ett sammanhang utfärdadt, stall anses, säsom more det i detta Beslut intaget och bekräftadt. §. 10.
Cassör utvexling af befintelige förråder af dessa Sedlar må fortfara till sex veckor efter den dag, då Banken börjat utgifva sina nu föreslagne nya Sedlar; 3:o att sedan utvexlingen af RtgsSedlarne upphört, Fullmäktige uppdragas, att hos K. M:t i underdthet anhålla om utfärdande af en Allmän Kungörelse, bestämmande en prescriptionstid afTio (io) år från Kungörelsens datum, inom hvars förlopp alla af RtgsCoutoiret utgifne CreditSedlar böra derstädes till inlösen vara uppviste, vid vite att eljest förklaras förlustige af all inlösningsrättj börande den - Betänkan den, N:o 413- 5o3 na kungörelse under prescriptionstiden minst en gång om året ifrån Predikstolarne uppläsas och i officiella tidningen införas; 4:o att till prescriptionslidens slut med dessa Sedlars inlösen förfäres såsom hittills. Detta Hr Rosenblads förslag är i mer eller mindre måtto vordet motsagdt af andre talare. Hr Friherre Boye, Ludv., har ansett förslagets antagande skola medföra de skadligaste följder. —- Allmänheten har blifvit vand vid räkningen i RigsSedlar; och indragningen af dessa Sedlar skulle, i Hr Frihérrens tänka, höja alla priser till Banco, och dymedelst göra RörelseCapitalet jämnt 5o procent svagare. Äf Hr Lefrén, Johan Pehr, är yttradt, att om värdet af En Riksdaler RrgsSedlar skulle blifva enhet för Landets hya MyntSyste'me, så blefve det vid nästa Riksdag tillfälle att öfverlägga om Hr Rosenblads motion. Men då realisationen ännu icke kommit i gång, har Hr Lefre'n ansett det vara nyttigt, att RtgsSediärne, såsom hittills, cursera, dock att inga nya sedlar varda slagne. Hr Tham, Wolrath, har satt i fråga, huruvida det vore för tidigt, att besluta hvad som med nödigt tålamod i framtiden följer af sig sjelft.
Den som utan behörig anmälan rillwerkar Bränniln eller dertill nyttiar större panna än hwartill hatt sig angifwit, hwarwid 2 kannors öfwermäl dock ej mä säsom brott anses, har hwarje gäng förbrytelsen ffcr» förwerkat all redskapen med hwad dertill hörer; Och den som dertill obe ättigad i minut försäljer Brannwin, gör sig derigenom förfallen till 3 R:d. 16 st. böter, hwilka lika med förbruten redskap böra pä det sättet fördelas, att tillfalla angifwaren och 4 pios usus i den Socken der förseelsen skett; warande destutom den, som icke ägt rätt till en utöfwad Bränwins-tillwerkning eller minutering , eller ock nyt jat större panna än öwartill han sig anmält, skyldig att ersätta Kronan den afgift för äret, som han derigenom undansnilla sökt. Allom och en hwar mä det wara tillätit att brott emot hwad således stadgadt ar angifwa och ätala, undantagande eget husfolk och enskildt» tjenare i mäl emot deras Husbönder, deruti de hwarken fä wara angifware eller witnen; Och stola alla förbrytelser emot BränwinsFörfattningarne härefter upptagas och afdömmas, i Städerne af wanlige Domstolarne derstädes och pä Lander af Härads Tings-Rätstrne, samt derifrån, r händelse af mistnöje, genom beswär dragas under Hof-Rätterne pä satt allmänna Lagen stadgar.
Mvelat i Nlder inhemta Riks-Sråndens utlåtande i förberörde afseende, för att derefter, och sedan förenämnde förslag blifvit E. K. M. understäldt, om dess gillande och antagande fatta sitt Nådiga beslut. Med underdånig erkänsla för E. KMits Nåd, att lemna Riksens nu församlade Ständer tillfälle till yttrandes angifvande uti ett så vigtigt hänseende, hafva Riksens Ständer ansett sig böra upptaga och skärskåda alla de omständigheter, som ega ett tydeligt inflytande på sakens allmänna förhållande och hvilkas inbördes jernförande följaktligen utgöra grunden för det i Nåder äskade utlåtandet. Men uti ett ämne af denna art, som så mägtigt ingriper i enskilde menniskors olika sätt att se och tänka, efter hvarjessärskilda bildning, vanor och erhållna intryck, blifver det alltid svårt att förklara hvad, sorn af alla utan undantag önskas, samt att finna ögonblickets rätta uttryck för den egenteligen så kallade allmänna rösten. Riksens Ständer hafva derpå erhållit ett förnyadi prof, då Stånden, efter slutade öfverläggningar, stannat uti olika meningar. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva yttrat sin öfvertygelse, att den nya Evaogelii-bokens antagande, sorn redan länge varit påkalladt, icke kan annat än, såsom bidragande till den allmänna Gudstjenstens förökade värdighet och uppbygelse, samt den enda ännu Bi hani till Rikl-St, Pr* t) lii}, loide Sani. 1 B. 2 A, 11 \ - 362 Z.Tnder<länign Skrif velter. saknade Ibiand vära förbättrade andagtsböcker, vara för ändamålet gagnande och önskansvärd!; Men de hafva tillika ansett, att, ehuru inga betydeligare hinder finnas motverka dess antagande, detta likväl synes böra verkställas med det gifna rådrum, ärnnet fordrar, och att således Riksens Stander borde bos jE. K.
M g e r \ • Begär profver! O D E lO Birger Utlåtande om mellins Food. Becker. H. Herr A x e l Lennstrand, Gefle. D å j a g nu en längre lid vid m i n praktik s o m aceushörska användt det af Eder till Sverige införda preparatet » Mellins F o o d », är det mig ett nöje kunna intyga, att jag anser detta födoämne värdt allt erkännande och j a g tror ej heller att det beröm, det erhållit, är öfverdrifvet. V i d ett särskildt fall kan jag på heder aflägga det vittnesbörd att j a g anser » Mellins Food » hafva r ä d d a t lifvet. Jag k o m m e r fortfarande där så behöfs att använda » Mellins Food » och kan endast tillägga, att jag är glad att sådant^preparat i verkligheten existerar, ty att på kemisk väg kunna framställa något, s o m till alla delar skulle ersätta modersmjölken har j u länge ansetts s o m ett olösligt problem. n D E P A R I S 2. Ktädningar förfärdigas efter nyaste m o d e till moderata priser. 3 q.JTJTJTJTJTJTJTJXITJTJriJXIT^ r s s; e gratis, OJSHOU &amp; Jenssen, Skien, R Å G A S o m någon bättre barnkär familj vill såsom sitt eget barn upptaga en två- årig snäll flicka s o m saknar föräldravård. Svar till » Snäll flicka », Kungsgatan 2, 1 tr., Enköping. Norge. Borddukar. Thehufvar. Serveringsdukar. K o r g a r m. m. Bordlöpare. K å l m å r d e n. Riddaregatan 1 1 A. Liktornslösningsmedel. Detta utmärkta medel, hvarigenom de sv: raste liktornar inom trenne dagar upplös: och borttagas, försälj es ä 1 kr. pr sats Stockholm Till landsorten franko m 1 kr. 20 öre i 10-öres frim. af M. S e utförlig annons j ä m läkareintyg i Idun för den 20 m a j. Sofia Jönköping. Larsson, Östra Storgatan 63. endast hos C. F Dufva, nlnggatan 41.