Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under Riksförsamlingens öfverläggningar någon Riksför samlingens pröfning understallas. I följd häraf böra, när nyssnämnda frågor i Riksförsamlingen R. O. §. 29. väckas, följande ordalag och inga andra nyttjas: ”Det är anmorn. 2. ledning ti:l anmärkning mot Stats-Rådet, eller den och den Ledamoten eller Föredraganden, hvarom remiss begäres lill Constitutions-Uskottet, ” hvarjemte en närmare framställning af skälen förseglad aflemnas. Remiss till Constitutions-Utskottet skall deref ter ovägerligen verkställas, och behandle då Utskottet må - §. 125. va, kan hos Konungen skriftligen anmäla sin önskan gjord. R. O. $. 29. morn. 2. Conslilulions-Ulskoltets Memorial, N-o 68. let, enligt en af de två nästföregående §§., eller framställe för Riksförsamlingen de skäl, på hvilka det har ansett anmärkning icke döra äga rum. §. 127. p p. ^03 Till ledamöter i Tryckfrihets-Comiteen, hvaruti Justitia;. Jfr.R.O.^.^.Ombudsmannen är Ordförande, och om hvilkens åligganden reti Tryckfrihetslagen stadgas, väl/e Riksförsamlingen vid hvarje lagtima Riksdag Sex för kunskaper och lärdom kände män på det sätt, att först tvänne lag färne utses, och sedan fyra andre utan afseende på sådan kunskap. Afgår emellan Riksdagarne någon af Comiteens ledamöter, välje Justities-Ombudsmannen och de öfrige ledamöterne en behörig man att det lediga rummet intaga. §. 128. Jfr. R. O. <$. Riksförsamlingen välje vid hvarje lagtima Riksdag, efter 66 och 67 serkildt fättadt beslut om antalet, Fullmägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoret; hvilka val förrättas så tidigt, att de valde kunna, medan Riksförsamlingen ännu samlad är, sina befatt - ningar tillträda. §. 129.
Nådiga sänctiöri till de forändringar i Götlia-Canal Bolags Octroy, hvilka Riksens .Ständer anse nödvändiga, sorn Eders Kongl. Majus Nådiga afsigt är vunnen, då tillräckliga utvägar blifvit utsedda till Cariälens fullbordande; äfvensom underdänigst tillförse sig, att Eders Kongl. Majit å de ofvannämnde föreslagna Reglementariska förändringar uti Discont Reglementet täckes göra allt det afseende till förmon för Landets Näringar, som Eders Kongl, Majtt till deras uppmuntran och förkofran nödigt pröfvar. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung Liders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och un* dersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom. h. t. Landtmarskalk» n. v. Talman, På Den 8 Augusti På Borgare-Ståndets vagnar II. Schwan. h. t. Talman. På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson. n. v. Talman, Uppläst ho3 samtliga Riks-StSmden d, g Ang asti Stornnigtigste Allernådigste Konung! I anledning af hos Riksr ns Ständer gjord framst. '.’Ilning, att den så kallade allmänna Indragnings Staten matte hädanefter hvart annat år, i sammanhang med urgifvandet af Riksens Stanners Revisorers allm.inna berättelse om Bankens, Sutsoch Rikgälds-Contoirens med flera jir.bliqua Verks tillstånd, lill trycket befordras, lå Riksens Stander härmed i underdånighet anhålla, tiel täcktes Eders Kongl. Majit i
S. D. föredrogos och biföllos följande sedan sista Plenum på bordet hvilande Utlåtanden: Staisoch LagUtskottens N:o 95, angående mindre brottslige personers användande till Sjömän på Pikets Handelsflotta; N:o 96, angående angelägenheten, att förekomma afgörande! mellan Biksdagarne, af mål som tillhora Riksens Ständers pröfning m. m. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets: Tho go, angående väckt fråga, om upphäfvande af den Författning, sorn påbjuder Trädplantering å Skånska slätten; * N:o 91, t anledning af gjorde anmärkningar vid Prot. TJtdr. d. 2 Maji 1818* 375 Utskottets aflåtne Betänkande, rörande väckt fråga, om rättigheten för Lumpsamlare, att omkringresa i Landet, samt om sättet till Lumpors anskaffande för Pappersbrukens boiaof; N:o 92, i anledning af väckt motion om frihet för Landtinannen, att mot låg eller ingen Tull få exportera sina produkter; N :o 93, i anledning af väckt fråga om inskränkning i Exclusiva Privilegiers meddelande; N:o 93, om Götha-Canal arbetets inskränkning tills vidare inom linien mellan Venern och Vettern; N:o 96, i anledning af gjordé anmärkningar vid Utskottets af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterade Betänkande , rörande yrkadt förbud emot införandet utifrån af utländskt Bomullsgarn; 3Nt:o 98, i anledning af Herr Leff ters väckta motion, om vidtagande af vissa anstalter till besparing af skogseffecter. Stats-Utskottets: N:o 192. i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottet^ afgifne Betänkande, angående de uti Södermanland befintlige Jagtbackar.
Skillnad emellan gamla och nya lump värden, vid sortering 2,901: i5. 3. 365: 35. io. Brist af lump vid sortering 110: 3o. Rensning af pappersspån, affall m. m. 37: 45. — —• — Förlust vid diverse effecters försäljning 107: 3o. ii. Nybyggnad och reparationer, hvaribland flyttning af Hagelby krog 614: 31. l\[. Vägombyggnad vid Tuna Backe' 804: samt hela kostnaden för koppar-rörledningen i nedra Verkhuset Reparation å nya Verkhuset Diiferance i runstyckes-bråk Saldo behållning Credit. Vinst enligt papperstillverkning: Behållning af Tumba Hemman d:o af Mjölqvarnen . d:o å försålde elfecter d:o vid lumpskärning •huset i • • • • 7* 135: __ Summa 11,625: 3o. 10. 24,017: 21. 4- Härvid, och angående räkenskapssättet i allmänhet, få Revisorerne »PPlvsa, att, före år 1835, 6oo R:dr Banco af kostnaden för nybyggnad samt underhåll af byggnader och machinerier, årligen påfördes PapperslillTerknings-Conto, men att allt hvad som årligen derutöfver kunde utgå, äfven om det vore för underhållande af en gammal byggnad, upptogs, i form af Capital-behållning, u.ti en Räkning kallad: Nybyggnadsoch Repar ationsConto; och har denna imaginaira Capital-behållning, såsom ingående Balance i i835 års Bok, uppgått till icke mindre än i6o,i5o R:dr 18 sk. 4 J's^> — 47 “ ehuru kostnaden för begge Verkhusens och stora Stenhusets uppförande derunder icke inbegripes.
Mörk och stor är världen, Och lifvets lösen är ett blindt: » framåt »! Ellen Innehållsförteckning: Ellen Anckarsvärd j af Ellen Key. (Med porträtt.) — Adventstankar; af E. — Den 20 december; af A B. — Ett konstnärs-jubileum; af Magnus Josephson. (Med 3 porträtt.) — Iduns julrmmmer. — Jul och ungdomsglädje. Ur notisboken. Idun Prenumerationspris pr år: Idun ensam kr. p l. K l a r a v. Bedaktör och tr. Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. 7: de år g. Utglfnlngstld: hvarje Aktiebolag. helgfri fredag. Påskhelsning. P åsken nalkas, våren vaknar, hjärtats och naturens vår, Underbara makter lösa själens vinge, som var bunden, Under långa sjukdomsdagar vecklas ut passionens ros, Hjärtat säger tyst och ödmjukt: gode Fader, ske din vilja! Skapelsen en sällsam brytning i sitt inre genomgår, Säkert hör Han våra böner, och när kvalet flytt sin kos, Och det arbetströtta sinnet söker kraft vid altarrunden. Dubbelt skön skall stråla påskens, återvunna styrkans, lilja. Om uppståndelse predikar blåa sippan i sin snö, Nemi ' s Om uppståndelse de isar, hvilka flyta ut mot hafven, Så, där fordom plågan brunnit, kommer frid, som stilla värmer. Men uppståndelsens mysterium och det lif, som ej kan d ö, Palatinens Täljer tydligt för de trogne Mästarn, som stod upp ur grafven. Michelangelo sin kyrka bygger på de brustna O, så sväfva öfver landen, sväfva öfver frigjord våg, Askonsdagens miserere Hjärtats och naturens gryning, påskens djupa andehelsning! Alla kandelabrar släckas i det skymmande Sistina, Gif de sjuka lugn och lisa, stärk hvar mattad mänskohåg, Men uppståndelse och helsa bringas snart af Herrens ord, Och förkunna öfver jorden: Segerherren bragt oss frälsning!
Hans Excellens Herr Justitie Stats-Ministern hemställde i underdånighet, att, med afseende å hvad sålunda förekommit, Kongl. Maj:t behagade besluta att till Rikets näst sammanträdande Sländer aflåta nådig Proposition derom, att Vaktknekten Wennberg må berättigas att från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked från Vaktknektsbefattningen vid Länscellfängelset i Gefle, å allmänna Indragningsstaten uppbära en årlig pension för sin återstående lifstid til! belopp af Fyrahundra Riksdaler Riksmynt. Hvad Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda i underdånighet hemställt, täcktes, uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfriga Ledamöter, Hans Maj:t Konungen i nåder bifalla; och skulle utdrag af detta protokoll till Finans-Departementet öfverlemnas, på det att berörda framställning må vid förslaget lill reglering af Nionde Hufvudtiteln iakttagas. Ex protocollo Gr. W. Westberg. Bil. N:o 1 till Kongl. Majus Prop. om Statsverket 1865, 9 Hufvudtiteln. 11 Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Kådet å Stockholms Slott den 13 September 1865, i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-Mini?tern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Hans Excellens Herr Justitie Stats Ministern anmälde i underdånighet:
IDUN l«v; 9. ängeln » röjer, som många af den tidens konstverk, den himmelssträfvande viljans tragiska kamp med teknikens ofullkomlighet — och dock har detta leende, groteskt som det i början synes, något, som man icke glömmer. Konrad den tredjes ryttarstaty, uppburen af en konsol högt uppe på en af korets pelare, utmärker sig för ädla linier och karaktäriserar väl medeltidens riddarideal. Nere i kryptans skymning, dit man ej får komma, endast blicka in genom små gallerförsedda fönster, finnas också statyer; de skymta som skuggor i de mörka vråarne. En bild af aposteln Petrus (tror jag) står midt i dagsstrimman från ett af fönstren, alldeles ensam. Han ser märkvärdigt lefvande ut; en liten hvit spökgestalt, som tyst trefvar sig fram öfver det ojämna golfvet, ur skuggan och in i skuggan. MATSALEN I SVENSK-NORSKA MINISTERHOTELLET I PETERSBURG. bro m e d höga bröstvärn, från hvilken vi hade utsikt öfver den vänstra flodarmens nyckfulla lopp och raderna af förfallna trähus, hvilkas balkonger hängde ut öfver det smutsiga vattnet. Vidare förde ett mörkt hvalf under rådhustornet — rådhusets murar tyckas stiga rakt upp ur floden — till en liten gata, som slingrade sig uppåt, uppåt, mellan allt ålderdomligare hus — hus m e d spetsgaflar, gamla madonnabilder, underliga skyltar — till dess plötsligt domens östra tornpar, med den mäktiga absiden mellan sig, steg majestätiskt framför oss öfver den höga terrassens trappor och skulpterade balustrad. aningens och den inre åskådningens medium — hur nära den var, hur lefvande, hur för själ och sinne öfvermäktig! Vi hafva ofta, vid tal om spiritiska uppenbarelser och dylikt hört den fullt befogade anmärkningen framställas, att sådana visioner röja sitt jordiska ursprung genom att aldrig tillföra vår tankevärld något nytt element.
Summa 70,000: — —- 4 Stata-Utälcottsts Utlåtande, lV:o 4a8. c) att af det hittills å 8:de Hufvud-titeln uppförda anslaget till Extra utgifter_, hvaraf, i följd af Utskottets, genom votering i Förstärkt Ståts-Utskott, godkände hemställan, så stort belopp blifvit förminskadt, som motsvarade hittills gjorde anvisningar lill Cabinetts-Cassan , Stats-Tidningen och Kongl. Theatern, för hvilka behof detsamma således icke vidare bör afses, måtte upptagas å 2.’dra Hufvud-titeln för Justi t ice-Depar temeritet 3,ooo: „ 6:te dito för Civil-Departemen tet 6,000: — „ y:de dito för Finans - Departe mentet, med hänseende till disposition af pensioner och nådegåfvor 35,000: „ 8:de dito för Ecclesiastik - Departementet 6,000: Summa 5o,ooo: Börande Utskottet, i anledning af förenämnde förslag, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att för Miiitair-Departementen serskilde anslag till reseoch tractaments-penningar, skrifmaterialier och expenser samt extra eller oförutsedda utgifter finnas å nuvarande 3:dje och 4:de Hufvud-titlarne anvisade, samt att serskilde anslag, som böra till Ecclesiastik-Deparlementet öfverföras, lemna tillgång tilt de resekostnader, hvilka i och för detta Departements behof kunna ifrågakomma. 3:o
Emellertid befunno wi, general-guvernörens gäster, oss i en swår ställning, sammanträngda på Lejonbacken, under det slottet kringslöts af de från alla torg anryckande trupperna framför oss, och slottsportarna stängdes bakom oss. Wi stodo, förundrade och bewakade åskådare af det hemska blodbad, som nu begynte på bron. Folket lät der icke utan motstånd sabla sig, och de wilda kossackernas flockar glesnade alltjemt, under det pistolskott knallade och klingor blottades ibland folkmassorna. Upproret war alltför litet ordnadt, för att hafwa rätt framgång, och, ehuru icke wäntande en sådan wändning af den glada festen, befann sig likwäl hela garnisonen under gewär. Striden, som genast fördes med förbittring och utan skonsamhet, war likwäl snart nog afgjord. Torg och gator rensades af de täta truppmassorna, och inom ett par timmar war folket injagadt i husen. Då ur flera hus skott lossades, begynte Ryssarne att här och der storma en byggning och nedhugga dess innewånare. Likwäl rönte de wid sådana anfall ett starkt motstånd, så att de mången gång måste först flera gånger draga sig tillbaka, innan öfwermakten förmådde tillwinna dem segren. Då slutligen Gustaf Adolfs torg war rensadt, begåfwo sig flere af oss öfwer bron. Hindiah och jag wille skynda till wår bostad. Wi hoppade och sprungo öfwer och emellan sårade och döende, både Ryssar och Swenskar, på trottoirerna. Men då wi kommo fram till torget, jagade en Rysk styrka efter oss. Flere omkring oss blefwo skjutna. Äfwen fruntimmer i sina baldrägter genomborrades af barbarernas kulor och lemnades af sina flyende anhöriga, eller då de ångestfulla böjde sig ned till sårade eller skjutna fäder och bröder, nedtrampades de af den wilda fienden och nedslogos med gewärskolfwarne. Jag och min dotter, wi kastade oss åt sidan mot teaterhuset. Många togo dit med oss sin tillflykt. En port befanns öppen, och wi inrusade genom densamma.
Utskottet liden dertill ännu icke vara inne, då i betraktande tages den mindre gynnsamma ställning, hvaruti bergshandteringen i sin helhet sig för närvarande befinner, samt en afgift, lagd på tackjernet, egentligen drabbar den redan förut hårdt beskattade stångjernstillverkningen, hvilken länge befunnit sig i en föga vinstgifvande belägenhet; hvadan Utskottet hemställer, alt nu ifrågavarande afgift må fortfarande intill nästa statsreglering utgå med samma belopp, hvartill den vid sista riksdag bestämdes; kommande alltså tionde-tackjernet att, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, upptagas till 12,000 Sk'//., hvilka efter ett värde af 5 R:dr 32 sk. S/.'//.:det utföras med 68,000: hvarjemte Utskottet tillstyrker Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, efter utredning af förhållanderna i afseende å bergshandTransport R:dr 3,593,420: Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51. Transport R:dr 3,593,420: teringens ställning, samt efter nådig pröfning, huruvida tionde-tackjerns-afgiften skulle kunna till sitt förra belopp förhöjas, täcktes lill Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. Beträffande åter hammarskatts-, stångoch ämnes jernet, hvilket vid sednaste statsreglering beräknades till 6,000 Sktl efter ett värde af 14 R:dr Skt(.' Aét med 84,000 R:dr, så utgjort: 5,823: har densamma År 1844 . 1845 « 1846 « 1847 1848 eller i medeltal 6,015 Sm. inkomst, på sätt Kongl.
Sandby, om jordafsöndring, till anläggning af ny kyrkogård för Sandby församling, från Ryttb. 13] Juni b. 16 Juni 82 mästare-bostället 81 4 i 67 — b. 17 Juni b. 13 Juni Sandströmer, om pension åt Enkan efter aflidne Landshöfdingen rn. m. A. P 135 4 i 259 — b. 12 Febr. b. 12 Febr. b. 13 Febr. g. 13 Febr. Sanna hed, om stats-anslag för utdikning af i 4 i 103 — b. 19 Aug. b. 19 Aug. g. 19 Aug. g. 19 Aug. Seglations-ordningen den 15 Maj b. 13 Maj b. 16 Maj g. 13 Maj 1S53, om granskning af, m. m. — 7 2 11 — b. 13 Maj *> om ändringar i 8 121 — b. 14 Oct. b. 14 Oct. b. 17 Oct. 17 Oct. Seglora församlings Folkskola, om plats för, se: Ingeshult. Serafimer-ordens-gillet, angående ändrade grunder för användandet af uppfostrings-hjelpen, b. 4 Mars som utgår från — 4 2 7 — 7 Mars å. 7 Mars å. 11 Mars Svar på återremiss — 4 2 60 — a. a. 4 Mars a. 3 Mars b. 3 Mars a. a. 3 Mars i Silfver, angående nedsättning af I Bankens försäljnings-pris för b. 15 April b. 8 April ; omyntadt — 6 I 28 — b. 8 April b. 15 April i l — 59 — te •g a<? OD pr CO fel g 1 S-lg Riks-Ståndens Beslut. fl I 2. ^ 1 o tv gg ^ Oj 2- SO» co a CD — • 09 sL s. <*3 CD "3 *1 fr 5* (M B. 1 3* i OT • Bonde~N-o" i N:0 | Sid. Adeln. Ståndet. ståndet.
Derföre, så sant som jag lefver, säger Herren Herren, efter du hafver med din styggelse och afgudom orenat min helgedom, skall jag ock bortskrapa dig, och mitt öga skall intet skona dig, eller se öfver med dig. Tredjedelen af dig skall dö af pestilentie, och förgås af hunger; och den andre tredjedelen skall falla för svärd allt omkring dig; och den yttersta tredjedelen skall jag förströ i alla väder, och draga ut svärdet efter dem. Alltså skall min vrede fullkomnad varda, och min grymhet öfver dem uträttad varda, att jag skall få en hugnad öfver dem; och de skola förnimma, att jag Herren i mitt nit talat hafver, när jag mina grymhet uppå dem uträttat hafver. Jag skall sätta dig till ett öde, och till en försmädelse för alla Hedningar, som omkring dig äro; för allas deras ögon, som der framom gå. Och du skall vara till en försmädelse, hån, exempel och vidunder allom Hedningom, som omkring dig äro, när jag låter rätten gå öfver dig med vrede, grymhet och vredeligit straff; det säger jag Herren; Och när jag onda hungrens pilar ibland dem skjutandes varder, hvilke skadelige vara skola, och jag dem utskjuta skall till att förderfva eder, och låta hungren ju större och större varda öfver eder, och taga bort ifrån eder bröds uppehälle. Ja, hunger och ond vilddjur skall jag låta komma ibland eder, de skola göra eder barnlösa; och der skall pestilentie och blod vanka ibland dig; och svärdet skall jag låta komma öfver dig; Jag Herren hafver det sagt. Och Herrans ord skedde till mig, och sade: Du menniskobarn, vänd ditt ansigte åt Israels berg, och prophetera emot dem; Och säg: I Israels berg, hörer Herrans Herrans ord; detta säger Herren Herren, både till berg och högar, både till bäckar och dalar: Si, jag skall låta komma svärdet öfver eder och förgöra edra höjder. Att edor altare skola förödd varda, och edra afgudar sönderslagne och skall låta ihjälslå edra kroppar inför beläten.
Här är fråga, dels om utvidgande af (estamentsrätten efter stadsrätt i det fall, då föräldrar efterlemna ägta barn, dels ock om borttagande af den genom 1762 års Förordninginförda skillnad mellan arid och förvärfd fastighet i staden; oell då den förstnämnda förändringen alldeles icke, på sätt motiven i Betänkandet antyda, föranleder till någon större enhet, i afseende på prineiperne för teslamentsrätten, utan endast innefattar ett utbyte af ett stadgande emot ett annat, lika afsöndradt från grundsatserne för testamenlsrätten i öfrigt uti 1734 års lag, samt dertill åsyftande minskning i ägta barns rätt uti boet efter deras föräldrar, samt i fråga om 1762 års Förordning förekommer, alt ehuru den uti samma Förordning stadgade skillnad emellan är/d och förvarfd fastighet i stad ej uti 1734 års lag omtalas vid bestämmandet hvarken af arfs-, giftoeller testamentsrätt efter stadsrätt, samma skillnad likväl på det nogaste öfverensstämmer med hvad efter landsrätt i dessa mål stadgas; afstyrker jag för min del för närvarande bifall till Herr Hjertås motion. Anis. till Exp. Utsls den 21 Aug , kl. 1 c. m. Betänkande, i anledning af sä väl Kongl. Maj.ts Nädiga Proposition, med förslag till förändrade stadganden, rörande hysättning, som ock serskildt i detta ämne väckta motioner. Till Lag-Utskottet hafva samtlige Riks-Siånden remitterat följande: ”Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till förändrade stadganden, rörande bysättning; gifven Stockholms Slott den 3 Juli 1840. Man torde kunna antaga, att den säkerhet, sont bisättning må medföra, sällan ingår i beräkning uti de mera vigliga och t edbara aftal, hvilka 6 Lag-Utskottets Belänkandej IV:o n3. förnämligast hafva anspråk att af samliällslagarne skyddas. De serskildta betänkligheter emot mildring uti bysättningstvång^, hvilka, under ett vacklande myntvärde och deraf följande osäkerhet i creditförkållanden, förut egt rum, hafva också numera upphört.
Men om nu alltså, på hvarje lifs-grad, det på denna grad möjligast Fullkomliga af Varelse tänkes såsom uttryckt i det på samma grad möjligast Fullkomliga af Daning: då står ögonskenligt framför oss någonting, som är Fullkomligheten sjelf – i egenskap af föremål; vare sig ett föremål för ögat, eller ett föremål blott för tanken (ty allt det, som gäller om föremålen för det förra, gäller – i denna hänsyn – äfven om föremålen för den sednare); och detta objectiva Fullkomliga är, hvad vi kalla det Sköna. – Det nu om Naturens daningar sagda, är ock yttradt närmast i afseende på dem. Men det har en giltighet, som lika sträcker sig äfven till Konstens; emedan Konstens eller (öfverhufvud) Poesiens rymd – som icke får förblandas med Konstleriets och Versmakeriets – är i sjelfva verket Naturens egen högsta, sådan, som denna upplåter sig i och för Menniskosjälens fullmått af sinneliflighet. Vid uppstigandet inom denna rymd visar sig dock klart, att i natur-föremålen, sådana de i allmänhet äro, framstå icke (eller åtminstone ej omedelbart) Skönhetens lagar såsom de uteslutande lagarne för beskaffenheten af föremåls daning, och alltså icke såsom så ovillkorligt bestämmande densamma, att föremålets högsta (ja enda) värde består i dessa lagars fullmotsvariga åtlydnad. Hvar deremot sådant inträffar; hvar föremålet äger hela sitt värde, eller sin varelses egentliga mening, i sin oinskränkta motsvarighet till nyssnämnda lagars bud: der är Skönheten sådan, som Konstnären, som Skalden åskådar henne i en inre syn och skapar henne (eller med förhöjd skärhet återspeglar henne) i en yttre handling. Rätt har fördenskull Ehrensvärd, som sätter Skönheten i – ”det Fullkomliga”: ty skönt är detta såsnart det skådas i den egenskap, der det yttrar sig i Skenet af sig sjelft, eller såsom det rena Skenet af ren Varelse.
Det syncs mig wara sbsoiot nödwänbigast, at Innan öfwcrläggningcn widare fortsättcs, uplpsa eller häfwa ben betänkligheten, -uruwida wi äga rättighet at i kro^sLet til Ljenstehjons» stadgan förestä nägot svin gör rubbning i 17Z4 ärs Lag. Gn wärd Ledamot, krelistsnten j Götha Hof.Rätt Herr Grefwe koste, har kallat ben Grund-Lag, til min stora förundran. Jag har ej den lyckan at wara Lagkarl, men jag tor mig ändä weta, at blott ben Lag, som angär Regeringssättet, kan fä namn af Grund-Lacr. More I7Z4 örs allmänna Lag werkcligen en GrundeLag, sä wore ben uphäfwen genom 1772 ärs Regeringsform. Oä nu 17Z4 ärs Lag ej är en Grund-Lag, sä äro wi genom Konungens Nådiga proposition fullkomligen surkonler»- cie at beri förestä all ben ändring, hwartil i frägawarande pro^sQ VIN en förbättrad Tjenstchjons-stadga ger anledning. Friherre Hjerts, Isans. Jag ber at fä anmärka, at Oeonomie-Utskottet i ben projscir-raös Tjen - stehjens-stabgan tilstprkt ätffilliga ändringar i dr föreskrifter som 17Z4 ärS Lag i detta ämne innchällcr. Har detta stedt i nägra delar, mäste det ock kunna ste i flera, ty det ena Lagens rum är ej heligare än det andra. Hans kxceilence: Herr Grefwen och Landt-Marskalkcn: