Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. under denna Riksdag, hafva från K. M. erhållit Propos:r om så mångå vigtiga ärenders afgörande, alt de torde tillfyllest uptaga den tid, som R. St. på sitt sammanträde vilja använda. Förutom alla mindre frågor halva vi ännu icke ordnat skalle-väsendet och bränvins-väsendet, men om dessa frågor blifva väl ordnade, hafva vi ju gått tvä stora steg framåt. Kan Regeringen vid hvarje Riksdag afgifva Propos. uti lika vigtiga ämnen, och R. St:r äfven afgöra dem, anser jag att liden mellan och under Riksdagarne blifvit så väl använd, alt man icke bör sträcka sina anspråk alltför långt derutöfver. Man har klandrat Const.Utsk. derföre alt Utsk. icke i en sammanhållen bild framställt Regeringens system. Då jag f. n. icke vill inlåta mig uli denna fråga, emedan jag derigenom på eli obehöfligt och ändamälslöst sätt skulle uptaga R. o. Ad:s tid, samt förlänga discussionen, tager jag mig friheten all blott fästa R. o. Ad:s upmärksamhet deruppå, hur svårt, ja nästan omöjligt, det vore för Coost.- Den 5 Juli e. m. 113 Const.Utsk. alt under denna Riksdag framställa någon sådan helgjuten bild; ly då deo ena hälften af Utsfe. ser saken från en sida och den andra hälften deremot från en annan, så skulle det ju blott bero på ett lotterispel eller lyckträff, om denna bild blefve svart eller hvit. Ropen på Propos. förnyades. Hr Dalman: Jag anhåller endast att få till mitt förra yttrande tillägga — hvad jag då icke kom alt uttryckligen nämna — nemi. att jag för min del belt och hållet instämmer uti den reservation, som af Borgareoch BondeSuns ledamöter blifvit afgifven, och som finnes Betänk, bifogad. Gr. Sparre, Erik:
1 anledning häraf har motionären för de församlingar inom Stora Kopparbergs län, hvilka sålunda lidit minskning i den en gång bestämda skolafgiften, hos Rikets Ständer gjort hemställan om ett serskildt tillskott af allmänna medel, motsvarande den brist, som, enligt motionen bilagde Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 15. 7 handlingar, förefnnnes, och det ej mindre för den redan förflutna liden, då församlingarne skola egt uppbära dessa medel, än för framtiden. Af ett, motionen bilagdt, på vederbörande häradsskrifvares uträkningar grundadt, ”sammandrag af 1'örleckningarne öfver folkskole-afgiflerne inom församlingarne uti Stora Kopparbergs län år 1846”, inhemlas, att skillnaden emellan den, i följd af skyddsafgiflens nedsättning, debiterade afgifl oell afgiften efter full bevillning, för ilråga varande socknar under nämnde år, utgjort 4,908 r:dr 16 sk. 6 rst.
Sjette symfonikonserten egde rum sistl. lördag med biträde af den framstående och med rätta härstädes så högt uppburne violoncellisten Franz Neruda, hvilken äfven denna gång i ett af h o n o m själf komponeradt konsertstycke lade i dagen de solida egenskaper, som göra honom till en af nutidens mest framstående exekutörer på sitt svåra, men tacksamma instrument. Programmet inleddes med Dentes i Berlin prisbelönta d-moll-symfoni, korrekt och i klassisk stil hållen, med korta, melodiösa och väl genomförda satser. Kompositören, som själf ledde utförandet, helsades med lifliga applåder. Konsertens intressantaste nummer var otvifvelaktigt det sista, emedan det för oss presenterade en här alldeles ny tonsättare, den i utlandet högt uppburne ryssen P. Tschaikoiosky. Den nu framförda symfonien (g-moll) tillhör visserligen hans ungdomsarbeten, men vittnar dock tillräckligt o m, att man här har att göra med en tonsättare af rang. — Programmet utfylldes af hr Lundqoist, hvilken förträffligt tolkade Södermans vackra ballad » Tannhäuser ». Salongen var fullsatt o c h bifallet efter alla nummer lifligt. Måndagens föreställning af » Lakmé », gafs för utsåldt hus och bevistades af konungen med uppvaktning, jämte ett antal inbjudna damer o c h herrar. Första föreställningen af Meyerbeers » Robert af Normandie » vid dess nu förestående repris kommer att gifvas som recett för Kungl. teatrarnes pensionsinrättninr /. Under inöfning äro: Verdis » Othello », Rossinis » Barberaren i Sevilla * o c h Mozarts ' » Figaros bröllop ». K. dramatiska teatern har redan nytt stycke, ehuru den ännu alltjämt i har en gifvande kassapjäs. Det nya nåd och onåd », komedi i fyra akter upptagit ett » Cnamillac stycket » P å af Giuseppe IDUN 1890 Giacosa, öfvers. från italienskan, är en salongskomedi, synbarligen gjord af van o c h rutinerad hand.
Denna prisstegring åter måste i sin ordning inverka till förhöjning af de näringsidkares produkter, hvilka äro konsumenter af jern o. s. v. Mäktar Hr Frihrn följa den primitiva prisstegringens, rdrns, inverkan hela kretsgången igenom. Jag vågar påstå nej, ty, jag uprepar det, intet menniskosnille förmår det. Men, hvad som är säkert är, att, derest icke förlust för någon, till vinst för annan, skulle upstå, den flera gånger omtalade rdrn, fördelad uti mångfaldiga prisstegringar, vandrar sin väg hela kedjan igenom, och att den, som drog första vinsten, åter i sin ordning måste, med ränta återbetala den, till följd af prisstegringen uti de produkter, han måste konsumera. Jag har under fyra lliksdagar varit ledamot af Bevilln.Utsk:t. Jag förklarar, att min allt fastare anhängighet till en friare tulllagstiftning, min allt mera stadgade öfvertygelse om det oriktiga uti, att söka genom denna lagstiftning utöfva ett förmynderskap för näringarne, mindre härleder sig ifrån en tillgifvenhet för theorier, än ifrån en allt klarare upfattning af den sanning, jag ofvan framhållit och af lagstiftningens oförmåga att fullt rättvist utproportionera — om jag så får uttrycka mig — skyddet; en oförmåga så mycket större, som utländsk konkurrens och inhemsk produkts större eller mindre umbärlighet, äfven utöfva en ojemn inverkan, och förhindra en eller annan näringsidkare att kunna betinga den prisstegring å egna produkter, som skulle ersätta honom för den förlust, han lider genom andra varors fördyrande. Jag vill slutligen tillägga, att det finnes endast ett fall, för hvilket — ehuru ej obetingadt — jag anser ett skyddsystem, under viss bestämd tid tillämpad!, kunna försvaras. Detta fall är om ett land anser en viss näring vara för sig af den vigt, att det särskildt vill söka befordra dess upkomst eller tillvext. Det åsätta skyddet, dea förhöjda beskattningen, som genom detsamma pålägges alla afnämare af samma närings produkter, blifver då att anse såsom ett förlag, af hvilket jag afser att i framtiden draga riklig ränta. Mea må man väl märka att räntan äfven måste utfalla.
När Lydia ändtligen kom hem kl. tre för att äta middag, var hon vid det mest briljanta lynne, ty handeln hade gått så bra; men hvad som mest bidrog dertill var sannolikt, att Hellman berättat att det nu vore afgjordt, att han nästkommande vår skulle få tillträda sin befattning som bruksinspektor, och då var vidare intet hinder för honom att gifta sig med Lydia. Men den som ej var vid godt lynne, var Stellan. Han sade ej ett ord under middagen, utom då han snäste betjeningen för en eller annan liten förseelse. Sedan middagen var slut, aflägsnade sig Nanna som vanligt, Lydia satte sig åter vid sin sybåge, och Stellan tog sin vanliga plats i soffan. Ungefär samma scen som föregående dagen förnyades med Lydia, blott med den skilnaden, att Stellan denna gången gjorde mindre omständigheter. Såsom introduktion begagnade han ett slags moraliserande för Lydias oförsigtighet, att midt på ljusa dagen gå upp med en ensam herre i dess logis på en källare, och ehuruväl han var tillräckligt menniskokännare, för att hafva moralisk visshet att ingenting passerat, som kunde fläcka Lydias dygd, så fann han det dock för ögonblicket mera gynnsamt för sina planer, om han låtsade motsatsen, och den arma flickan var nära ihjelskrämd af hans blandade hotelser och smekningar, när hon ändtligen lyckades slita sig lös ur hans armar. Med ett högt skri flög hon in i Nannas rum, och var en lång stund mållös af ångest. Hon hade omfattat Nannas knän, och då hon ändtligen återfått så mycket fattning, att hon kunde redogöra för orsaken till sin ångest, fann hon likväl ögonblickligt, att om hon alldeles oförstäldt skulle framställa den, så skulle hon derigenom djupt bedröfva Nanna; och när nu Nanna kom med sina frågor, så besvarade ej Lydia dem, utan höll blott händerna för ögonen, och bad att straxt få lemna huset. Hastigt resolverade hon sig, tog kappa och hatt, och sprang till källaren Freden, der Hellmans skjuts redan var framkörd, och han gjorde sig färdig att om några ögonblick afresa.
Sedan 43, 44, 4^ och 46 §. §. i Riddarhur-Ordningen blifvit uppläste , börjades voteringen klockan ® till Nio eftermiddagen , och befunnos vid voteringens slut, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 2j. Nej_ 59. I följd hvaraf, oeh sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade , det Ridderskapet och Adeln således afslagit Utskottens Utlåtanden , samt endast medgifvit den ändring uti nu gällande Författning om Invisningar, att desamma må till ett mini* mi-belopp af 66 R;dr 32 sk. Banco utfärdas. Herr von Hartmansdorff: Sedan Ridderskapet och Adeln nu fattat det beslut, Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkännagifva, vågar jag tillstyrka Ståndet , att jnbjuda sine öfrige Med-Ständer, att sig deruti med RidderRidd. o. sid. Prot. X. Band. 6 8a Ven * November e. m. skåpet och Adeln förena , hvarom jag ytterligare får utbedja mig, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes framställa proposition. Och blef Herr von HartmansdoifTs berörde hemställan, uppå gjord proposition , af Ridderskapet och Adeln bifallen. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Från Stats-j Bancosamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 25 sistl, October: N:0 575. rörande anslaget för Strömrensningarne , samt öfver ätskillige dermed gemenskap ägande motioner. Fi 'ån Stats-j Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 21 sistl. October : N:o 576, I anledning af gjord anmärkning vid Utskottens förut afgifne Betänkande, angående ytterligare understöd för Nybyggarne i de Norra Provincerne.
Hvad sjelfva saken beträffar, kan det väl icke vara så vådligt, då den icke är mer,än 3 mil aflägsen från Enköpings hamn och således ligger nära Örsundsbro, och dessutom, sedan banan genomlöpt Jerlåsa-trakten, kommer den in i Hvittinge och Löfsta särdeles bördiga socknar och derifrån in på Sala-slätten. Ytterligare vill jag anföra till försvar för denna bana, att det uppgjorda kostnadslörslaget uppgår till 750,000 rdr pr mil. Det bör således icke vara någon svår trakt. Jag får af dessa skäl, till hvilka jag kunde lägga många flera, nu yrka att It. o. Ad, måtte förena sig i det slut, Borgareoch Bonde-Stånden fattat, alt nemi. anslå medel till Stockholm —Upsala—Salabanan. En mängd ledamöter hördes nu ropa på propos. Frih. Stjernstedt, Johan Wilhelm: Jag är till stor del förekommen af den siste värde talaren. De, som hafva undersökt Salalokalen, säga i allmänhet den vara särdeles fördelaktig. Gr. Sparre har talat om orimligheten att bygga en sådan bana, men Gr. Hamilton har redan bevisat att det icke håller streck. Hr Gr:n har Irågat, om Westmanlands och Uplands intressen skola uppoffras lör Norrlands. Uplands kunna väl icke gerna komma i fråga, och Westmanlands kunna icke heller anses uppoffras, då större delen af denna provins har lätt tillgång till Sala. Slutligen tycker jag det vara olämpligt att bifalla Gr. Mörners förslag, att vi först skola besluta en väg från Stockholm till Upsala, och sedan om fortsättning derifrån till Sala. Jag ber att fortfarande få vinna understöd för den af Gr. Taube föreslagna banan. Talrika rop på propos. hördes ånyo. Frih. af Ugglas: Gr. Taube ställde nyss till B. o. Ad. den uppmaning, att det vore skäl att låta de personer, som bodde inom de särskildta orterna, få bestämma banorna. Jag är fullt öfverensstämmande med den värde Gr:n i denna tanke, och jag frågar honom, om han hört någon enda Norrländning eller någon enda Westmanländning tala för en sådan bana, som han utprickar.
Ständer aflåtne Memorial, N:o 14» angående inställande af den beslutna falsningen och häfluingen utaf de till utdelning bland Riks-Ståndens Ledamöter, successivt färdigtryckta handlingar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, har Uällöfl, Borgare-Ståndet funnit godt, att samma Memorial, medelst Protocolls-Uldrag af den 3o'nästlidne Januarii, till Utskottet återremittera, Till följd häraf får Utskottet, som, efter Vunnen erfarenhet om den icke obetydliga kostnaden af falsningen och häftningen utaf ifrågavarande handlingar, ansett sin pligt vara att derpå fästa Rikets Högloft, Ständers uppmärksamhet, med hemställan, huruvida, till besparing af nämnde kostnad, dessa handlingar kurtde på annat lämpligt sätt till utdelning hopläggas och ordnas, härmed hos Vällofl. BorgareStåildet vördsamt anmäla, att. Utskottets förberörde Memorial endast utaf Högloft. Ridderskapet och Adelil blifvit bifallet, men deremot af Högvördige Presteoell Hedervärda Bonde-Stån 0, 0 _ ... den afslaget; vid hvilket förhållande, och då antingen genom Väl loll, Borgare-Ståndets bifall Bihang t. R. St$ Prat. iQ:de Sarah {Q 74 ExpeditionsUtsi otte t s Utlåtande, jV.-o 33, 34- till det återremitterade Memorialet, hvarigenom 2:ne Stånd komme att stanna emot 2, eller genom afslag, hvilket då vunne pluralitet af 3:ne Riks-Stånd, följden i bägge dessa fall, enligt Riksdags-Ordningens föreskrifter, måste blifva enahanda, nemligen af den redan utaf Rikets Höglofl. Ständer samfällt beslutna falsningens och häftningens fortsatta iakttagande, Utskottet alltså, under åberopande af det återremitterade Memorialets innehåll, finner sig endast bora till Vällofl. Borgare-Ståndet vördsamt öfverlemna, livad beslut till afgörande af förevarande fråga må af Vällofl. Ståndet finnas lämpligast.
Den 8 April, Upplåstes Statsoch Banco-Utskottens deri 3 dennes afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den io De* cember ign, angående Allmänna Penninge.rö* reisen och Mynt-värdets upprätthållande. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke detta Betänkande kunde hvila pä bordet, intill dess detsamma genom Statsoch Banco-Utskottens föranstaltande blefve tryckt, samt Exemplar deraf bland Riks.Ständens Ledamöter utdeldte. Bifölls. Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, anhöll, att få i ett sammanhang till trycket befordra allt hvad rörande Skånska Roteringen blifvit vid denna Riksdag innom Ridderskap pet och Adeln yttradtj hvilken anhållan, uppå gjord Proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan a eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim• Den u April. 309 Lördagen den II April. Plenum kl. 10 förmiddagen. Upplästes följande från de öfrige Respective Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag: Frän Högvördiga Pr ette-Ståndet t . Af den 34 sistledne Martii, om bifall till Stats-Utskottets Utlåtande, angående Redovisning för Stats-Verkets förskott till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll med Bihang vid 18if års Riksdag, jemte Ståndets beslut i afseende på Dispositionen af de öfverblifne Exemplaren af Bihanget m. m. Af den 1 dennes med underrättelse att Pre-’ ste-Ständet: 1:0 Bifallit nedannämnde Utskotts Betankanden och Memorial, nemligen: Stats Utskottets : Angående Flyinge och Dahlby Kungsgårdars och Stuteri-Inrättnings-Stat j samt upphörande af de Flyinge och Dahlby Kungsgårdar anslagne Dagsverks-skyldigbeter. Allmänna Besvärsoch Oeconomi*- Utskottets Angående Spannmålsoch Victualie-Haife
Uti Direktionens berättelse omförmäles vidare, hurusom genom nådigt bref den 10 Juli 1861 blifvit förordnadt, dels att Danviks hospital under åren 1861, 1862 och 1863 skulle till den nya hospitalsinrättningen å Kungsholmen såsom årligt bidrag erlägga ett belopp af 24,000 R:dr, hvilket, räknadt från och med den månad, hvari förflyttningen af de sinnessjuka från Danviks hospital till det nya hospitalet toge sin början, borde qvartalsvis och i förskott utbetalas, dels ock att den till dårhusinrättningen vid Danviken begagnade byggnad med dertill hörande tomt skulle tillfalla den nya hospitalsinrättningen, hvars Direktion skulle ega att, intilldess samma egendom blefv? på antagliga vilkor försåld, ur Danviks hospitals kassa mot sex procents årlig ränta utbekomma ett lån å 20,000 R:dr. Sedan förflyttningen af de sinnessjuka i slutet af November 1861 tagit sin början, har det för årets 2:ne sista månader belöpande underhållsbidrag. 4,000 R:dr, likasom ock lånet å 20,000 R:dr, blifvit till Direktionen för Stockholms hospital utbetalde; och lärer, enligt hvad Revisorerne inhemtat, nämnde lån, sedan å berörde egendom gjordt köpeanbud af Direktionen antagits, under innevarande år blifvit till fullo återgäldadt. Vid anställd inventering at säkerhetshandlingarne för hospitalets utlånta medel, hvilka inventeringsdagen den 3 nästlidne September uppgingo till ett belopp af 60,461 R:dr, befunnos dessa handlingar i behörig ordning. Räkenskapen har i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning och visar följande förhållande mellan inkomster och utgifter: § 3. Drottninghuset. Debet. Uppbörd: — Donerade medel 16,512: 86. Balans till år 1862: Utgifter: Underhåll, gåfvor. pensioner och lifränta' Balans till år 1862:
-Mechdtiiska Spinnerier för Ull och Bomull, finnas vid Kul1 ^eutle och Sjuntorp i Flundra Härad, på hvilka stallen 80 mantalsskrifne arbetare begagnas, jemte ett ännu större antal minderårige Barn. Hela tillverkningsvärdet lärer Hilgot öfver stiga 90,000 R:dr årligen; och anses vinsten derpå hafva varit betydlig 1 synnerhet år i83r. Färgeriet äro inrättade ett vid Kullen i Wedtle Härad e«-enteligen för färgning af Turkiskt rödt Bomullsgarn och ett annat i Kinds Härad, som besörjer diverse färgning för Gårdfarihandelsortens behof. för bleknInS På EnSelskt sätt, är äfven inrättadt vid Kullen 1 Wedtle Härad. Garfverter, finnas inom Länet fem stycken privilegierade på Landsbygden, hvaraf ett för Läderberedning på Engelska sättet. Öfrige mindre Garfveri-inrättningar äro att räkna ibland Allmogens binäringar. ö Kattstens-Stamp, vid Trollhättan. Der stampas årligen för Bromö Glasbruks behof 4 å 5oo Skeppund Kattsten. Va Ikar eller Vådmals-Stampar. Deraf finnas i Marks Härad J\Tio stycken, som betjena Gårdfärihandels-Districtet med stampning af omkring 200,000 alnar Vadmal årligen. De Öfrige Stamparne äro af mindre betydenhet. Pot laske-Cal einer ing sVerk; af befintelige Sex stycken sådane hafva Fyra varit begagnade och tillverkningen dervid bestigit sig till 5 å 600 Skeppund, hvilken funnit god afsättning, synnerligen uti Götheborg. En Oljeqvarnvid Säteriet Strömsberg uti Tössö Härad, har årligen tillverkat omkring 1,200 kannor, som gått till afsalu utom orten. Om Mj ölqv ar narn es antal och stenpäron dervid åberopas i underdånighet Statistiska Tabellen.
Herr von Kock anförde: att, som Utskottet uti Betänkandet ibland annat tillstyrkt fri handel med alla sorter Trädvaror mellan Sverige och Norrige på gränseorterna, men densamma i afseende på Sågblock vore ytterst menlig för alla på dessa orter varande Svenska Sågverk, sorn derigenom skulle gå under och upphöra, så trodde han sig Betv. och Ekon. Utsk. Betänkanäen. 939 * tyärpå höra fästa Utskottets uppmärksamhet til 1 vinnande af nödig ändring i denna punkt; likväl, då härom ingen anmärkning blifvit gjord af någorf Ledamot i de Stånd, som återremitterat Betänkandet och följaktligen Utskottet i eke lämpligen kunds förändra sin tanka i detta afseende,förklarade han sig åtnöjas, om denna hans mening finge i Protocollet intagas, och såsom hans Reservation till Respectiva RiksStånden åtfölja Utskottets svar i anledning a£ de gjorde anmärkningarna; hvartill han fann sig så mycket mer befogad, som han, då beslutet rörande denna fråga fattades, ännu icke var ledamot af Utskottet, och således utur tillfälle att sig deremot reservera. Herr Prosten Säve åberopade sin förut i ämnet afgifna mening. Riksdagsmannen Nils Månsson yttrade: att han trodde, det Högloflige Utskottet bordt, i enlighet med alla anmärkningarne vid Utskottets förra Betänkande i ämnet, tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer att hos hans Maj:t Konungen frambära deras underdåniga önskan om en friare export af trädvaror i synnerhet från norra orterna, då den, med iakttagande af reciprocitet, säkert skulle föranleda till Sveriges förmon. Ut Supra. Besil. och Ekon. Utsk. Betänkan elen. é N :r 142. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts förnyade Utlåtande angående jörsutna Bergsmanspri i" legiers ersättning, samt inrättandet af en ny Bergs a g i Norrbottens Län. Uti Protocolls-Utdrag af den 27 sistlidna Maj har Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterat Riksens Höglofl.
S. D. Wid föredragning af StatsUtskottets förnyade Utlåtande l\:o 279, i anledning af återremiss af dess den 28 sistlidne April meddeldte Betänkande, öfver åtskillige vid förslaget till inkomsternas beräkning förekomne frågor, fann BondeStåndet, som den 7 nästlidne Maji bifallit Utskottets först afgifne yttrande, det fordrade nu i frågavarande Utlåtande icke någon annan åtgärd, än att läggas till Handlingarne. S. D. Enär StatsUtskottets Utlåtande N:o 274* angående Pension åt framlidne RiksRådet Grefve Liljecrantsz’s dotter, Friherrinnan Tornerhjelm, föredrogs, blef detsamma af BondeStåndet förkastadt. S. D. Wid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial N:o 19, rörande gjorde anmärkningar i afseende på Utskottets den 28 sistlidne April, afgifne Utlåtande om utvidgad Fribrefsrätt för Slädernes Magistrater, förblef BondeStåndet vid dess den 7 sistlidne Maji till första Utlåtandet lemnade bifall ; i följd hvaraf be» rörde rättighet är afslagen. 456 Vrot, JJtdr. d. 12 gfu'ii 1823. S. D. Wiel föredragning af Constifntions* Utskottets Memorial: No 54, Rörande ett föieslaget nytt nio. ment vid slutet af 68 jT. Regeringsformen ■— och N o 56, Angående föreslagen ändring i 523 §. Riksdagsordningen ; fann BondeStåndet för godt antaga desse förslag till sådan behandling, som 56 §.
Saltpetterfond komma att reserveras tili betalande af löner för de vid Saltpeter - Staten antagne Tjenstemän och Verkmästare, samt öfrige för verket erforderlige kostnader, äfvensom till inlösen för den öfverlopps-Saltpetter, som af jordegare kan levereras utöfver det för hvarje Heraman faststäldte Gärdebelopp, så att de, hvilka redan gjort anläggningar för Saltpetter-tillverkning utöfver eget behof, må försäkras öm samma afsättning af berörde vara, som de hittills kunnat påräkna, osli sorn jordbruket genom denna nedsättning skulle tillskyndas en lindring i de utgifter detsamma för försvarsverkets upprätthållande hittills ålegat, har Kongl. Maj: t ytterligare velat föreslå Rikets Ständer, att vid den allmänna Stats-regieringen, till Tredje Hufvud-Titnlns förstärkning , anslå en summa, sorn svarar emot värdet af ifrågavarande nedsättning i Saltpettergärdem Kongl. Majit, som icke har annat föremål, än att Rikets säkerhet och oberoende, så hufvudsakligen hvilande pä dess försvars - st yrka , matte bibehållas, har med nöje omfattat tillfället att för jordbruket bereda en lindring genom uppgifvande! af denna utväg, att erhålla tillgångar till den outngängliga tillökningen för Tredje Hufvud-Tituln, och vill till Rikets Ständer öfverlemna antagandet deraf under önskan att ändamålet måtte vinnas, på det sätt, som bäst förenar enskildt trefnad med allmän säkerhet och välmåga. Proposition om personers anhållande m.: mi 681' Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. B. C, Quiding. Utdrag af Protocollet öfver Justitia?- Årender, hållet i Konungens Högste Domstol den 26 April 181D. Närvarande: JustitiaStats - Ministern , Hans Excellens Herr Grefve Gyllenborg. Justitias-Råden Torén, Grefve Hamilton. Friherre Kurck. Noreus. Peterson. Eckorn. Orbom.