Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För mitt begrepp innefattar detta ovedersägligen en rubbning af det först fattade beslutet, så vida man icke kan bevisa mig, att 3 är detsamma som i. Att åter det hufvudsakligaste moraliska stöd, hvarpå realisationens bestånd hvilar, utgör förtroende till den aktning, R. St. visa sina en gång fattade beslut, trodde jag icke skulle kunna bestridas; men en annan fråga är visserligen den, huruvida den förändring, som Utsk. föreslagit, skulle vara nyttig och lämplig, om icke R. St. på förhand fattat sitt beslut. Jag medgifver, att det vore prin cipenligt, om de 2:ne creditiven för belåning af Bankens egna skuldförbindelser och för publika pappersbelåningen hade varit förenade; men deremot hade det varit i högsta grad irrationelt att förena belåningen af dessa publika papper med handelsdisconten, efter de utgöra de mest olika grenar af lånerörelsen. Pappersbelåningen grundar sig nemi. på realcredit, der man blott behöfver pröfva hypothekets tillförlitlighet, då deremot handelsdiscontens lånerörelse grundar sig på personel credit, hvarvid man således måste pröfva lånsökandens och löftesmännens vederhäftighet. Om derföre R. St. ägde rättighet att nu antaga, hvad Utsk. tillstyrkt, skulle jag i alla fall sätta mig emot all samman blandning af handelsdiscontsfonden med fonderna för publika pappersbelåningen. Så har saken äfven förut blifvit behandlad. Vid förra riksdagen tillstyrkte BancoUtsk., att handelsdisconten skulle erhålla ett creditiv. Ständerna medgåfvo då handelsdiscontens inrättande, men förklarade, att den endast skulle få röra sig med de fonder, den sjelf genom upplåning kunde förskaffa sig. Nu hafva Ständerna gått ett steg längre, då de för handelsdisconten beviljat ett tillräckligt creditiv af 25o,ooo r:dr, hvarmed denna lånerörelsegren fullkomligen bör kunna vara belåten; så tyckte åtminstone Ständerna, då de beviljade creditivet, emedan de i annat fall säkerligen hade beviljat det till större belopp. I ingen händelse torde således saken vara af den vigt, att R. St. vid samma riksdag böra upprifva ett fattadt beslut.
Ridderffapet och Adeln narurligtwis ä ena sidm åstunda Hukvlsltationern'S afstaffande, men ,cke klyfta Fabriks-Jnrätrnmgarnes kullkostande, lä hemställer jaa än ytterligare, akt nävot annat medel mätte fvrestäs till deras wärdande ochbestä:d> salom lill exempel 20 prvcenrs Tullsörhöjnlug elier något dyllkc. Flere swirade, att det rätta medlet läge i bewakningen wrd Slö- och Gräns Tullarne. Herr Grefwen och) LandtMarflalkeii stägade om Rioderfkapet och Adeln ansäg denna ,ak för afgjord och dtfallen? Ropades ett starkt Ja. Herr krint^lkölä ropade!7kej. Höglost. Ridderssapet och Adeln älstiljdes kl. hast till 3. In tiöom kiotocolll A. 6. Lilverttolpe, Ridd. och Ad. pror. 5 D. 74 86r Den 15 Januarit. Thorsdcigen den i8 Januarii. Plenum kl. ro förmiddagen. ÖrvnadeS Protocsllet hällik den 15 dennes siwer Höglefi R-dderssopet och Adelns wal as en Rewstor tili NlksDi^contWerketö vsiverseendc, och besanö derttli wara ursedd: N-o ^04, Friherre k^ock, ?ekr ^ejolgb, HosMarssalk, Riddare af NordstjerneOrdeti. Upplästes ett ifrän StatöUtffottet inkommik sä lydande: wörbsamr Memorial! Uti till Statswsssttet cflätit Protocol!s-Utdrag har Högloft. R'dderffapek och Adeln anmodat StatsUtskottet att inkomma med de as Utskottet sammanfattade Tabeller ölwcr Personalet af Indragningsoch VenädnmgsStaterne.
N:o 184 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Lieutnanten Rousseaus ansökning, om utbekommande af inneslående Expectance-arfvode. 2. N:o 18Ö , angående Riksdagsmannen Jon Jönsson fran Malmöhus-Län Memorial om Arbetsoch Correctionshus-inrättning i Landskrona. 3. N:o 187 i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Remiss uppå Landshöfdinge-Embetets, i Vesterbottens Län underdåniga anmälan, om behof vet af en ny Vaktkarls - beställning vid Umeå-Landsfängelse. Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottets 1. N:o 85 i anledning af gjord motion, om vidtagande af vissa Provisoriska anstalter till befordrande af mera enhet och likstämmighet i afseende pä Fattigvården. 2. N:o 86, i anledning af väckt Förslag otti bidrag till fattigförsörjningen af Torpare, Dagkarl ar, Baskstufvu-sittare, med flera. 3. N:o 87. > anledning af gjord motion derom, att den åt Vesteibottniske Allmogen be - Prof'. Utdr. d. 2 5 April 1818. 347 viljade Seglations-fnhet antingen må uppbäfvas, eller sättas under nödig kontroll. 4. N:o 88, i anledning af gjorde anmärk, ningar, vid Utskottets Betänkande rörande skyldigheten för Götha-Canal.-Bolag, att besörja underhållandet af de Vägstycken, hvilka tillhört sndane hemman, sorn genom Canal-anläggningen blifvit indragne m. m. 5- N:o 71, angående väckt fråga om fortfarande af det emot utländska öfverflödsvaror utfärdade Förbud, och den till verkställighet deraf förordnade Kustbevakning. 6. 1 anledning af åtskillige motioner, om förändringar eller förbättringar uti skjutsväsendet och de i detta ämne nu gällande författningar. 5.
Såsom grunder för den ordinarie-rotei ingen, får jag i lind. föreslå: 1:0 att Jemtlands rotering jernnäs till likhet med rotelingen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfriga utskylder blifvit emellan länen behörigen jemförd» och tagna i beräkning; 2:0 att roteringen med tillbörlig försigtighet skall utföras efter jemkning emellan rotarne, med noggrann kännedom af hemmanens beskaffenhet och äfven med afseende å säker utsigt till framtida förbättring, hvarefter roteringen på skaltetalet öfverflyttas i vissa, högst 3 classer; 3:o att viii den nu skeende ordinarie roteringen, rotehållen endast komma att bestå af stamrotar; 4:o alt från rotering undantagas: a) de till landt-staten anslagna boställen militiae-boställen h) de till rusthållen i Jemtland anslagna aug - II 491 mant. inentshemman 41— rusthållshemman c) de s. k. inqvarleringshemman (föreslås i tind. till deltagande i half rotering.) cl) IJe till ecclesiastik-staten och deras hetjenles boställen, såsom enligt författningarna befriade från rotering 0 /) g) ber: h) de inom orten varande säterioell frälsehemman enligt privilegier postoch gästgifverihemman, på sätt författningarne stadga. det utom norra domsagan, såsom lön lill häradshöfdingen, indelta boställe förmedlade hemman sedan längre tid tillbaka, men sorn ännu qvarstå i jordebokeu . de till Gustafsoch Carlbergs kopparverk med kol, ved och körslor anslagna hemman, hvilka, genom utgörande af berörde tjenstbarheter, redan äro betydligen betungade 'i Summa mantal Hvilka mantal afdragasdock med de und. föreslagna modificationer — från Jemtlands 830^’^ mantal skattlagda hemman, då återstoden utgöres af61 o^jtf| mantal, som böra erhålla hel rotering.
Remitterades till S t a t s - U t s k 011 e t: 1:0 J. J. Rutbergs Memorial, angående ersättning för förlusten vid Gränse-regiemrgen melian Sverige och Finland. 2:0 D:o om ersättning, för till Vargeringsmanskapet lemnade kläder, jemte Heres yttrande, 3:o D:o angående ny rustning och jemkning i Skattläggnings-vefket. 4:o Lars Anderssons, från Skaraborgs Län, Memorial, om reglering af Militie-Boställens Arrenden. 5:o Olof Månssons, från Blekinge Län, Memorial, om Skatteköp af en Holme i Skärgården derstädes. 6:0 Pehr Pehrssons, från Calmar Län, Memorial, om förtydligande af Författningarne angående Vadstena, samt Amiralitets K. r i gs m a n s h u s - C a s s o r n e s inkomster. i 268 RiksrStåndens Stats-, Be vill ning s~ samt Allni. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Anders Månssons, från Jönköpings Län, Memorial, om ett Post-Contoirs inrättande i Vrikstad. Lagsamt Allm. Rutbergs Memorial, om Näringsfriheten. 2:0 Johannes Larssons, från Jönköpings Län, Memorial, 0111 Nämndemäns frikallande från åtskillige förrättningar, hvilka af Fjerdingsman kunna uträttas. 3:o J. J. Rutbergs Memorial, 0111 arfvode för Nämndemän. 4:o Olof Janssons, från Elfsborgs Län, angående rättighet i Eiiskiftes-stadgan. Allm.
Motionären anser att, vid afgifvandet af ett sådant förslag, alltför liten vigt blifvit lagd å sislberörde ämne, enär den allmänna elementära undervisningen icke bör omfatta de slag af läroämnen, hvilka blott afse ett visst stånd eller yrke, utan synnerligast dem, som erfordras till allmän bildning i vidsträcktare mening. Ibland dessa räknar motionären naturvetenskaperne, i betraktande af deras värde såsom bildningsmedel. De utgöra nemligen en väsendtlig grund för flere vetenskaper och yrken, de vänja ynglingen vid oafbruten sysselsättning, än i studerkammaren, än i den fria naturen, de leda honom till sjelfverksamhet, utbilda ordningssinne, uppöfva minne, observationsförmåga och eftertanke, de medverka i alla lefnadsåldrar till menniskans andliga och kroppsliga helsa, de utöfva ett förädlande och förmildrande inflytande och bereda en af de skönaste njutningar, då de uppväcka beundran af skapelsens mångfald, samt ingifva slutligen, genom den orubbliga ordning och höga fulländning de i det hela, likasom i hvarje föremåls minsta delar, upptäcka, en innerlig kärlek och förtröstan till den allsmäktige Skaparen. Stor vigt är dem ock tillerkänd öfver nästan hela Europa och hos oss påkallar undervisningen i dem en vida större uppmärksamhet, än som hittills blifvit deråt lemnad. Motionären har, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, (framslällt den önskan, att, vid Rikets Gymnasier, en Lector i, Natural-Historien måtte anställas, med lika förmoner, som tillkomma öfriga Lectorer. Detta skulle, enligt motionärens förmenande, kunna vid de flesta Gymnasier åstadkommas utan något serskildt Statens penningebidrag, om, efter nuvarande innehafvares afgång, Theologiska och Philosophiska Lectionerne förenades, och den ledigblifvande lönen ansloges åt en Lector i NaturalHistorien, då åter dennes förra lön kunde användas till af behofvet på Bih. till R. St.
PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o § för anläggning af en strandyta utefter Ladugårdslandsviicen från Nybron till Fredrikshof, åt 87 4 1 lil — b. 17 Juni b. 17 Juni b. 17 Juni b. 13 Juni 101 21 Stockholms stad, angående upplå- telse af en del af lägenheten Stallmästaregården, för anläggning af lastbrygga vid Brunsb. 17 Juni b. 17 Juni b. 17 Juni b. 13 Juni viken 103 4 1 112 — 102 21 Stockholms stads och läns kurhus, / se Kurhusinrättning. Straffoch arbetsinrättningar, angående en fullständig organib. 28 Mars b. 4 April b. 28 Mars sation af — Bd. 468 8 105 — b. 1 April Straffad person, om föreskrift derom att sådan efter vissa års förlopp, derunder han visat ett förbättradt uppförande, må erhålla anmärkningsfritt prestbetyg, se Frejdebetyg. Nov. » » om antagande af en författning rörande införande af den nya 93 7 1 36 — 18 Juli 15 Juli 17 Juli 17 Juli 1 anledning af gjorda anmärkningar och skiljaktiga beslut — 7 1 56 — 18 Sept. 18 Sept. b. 19 Sept. 19 Sept. 204 57 » om tillägg till i fråga om domstols rätt att stadga vite mot åverkan Bd. 419 7 1 36 10 ' I Register ö/v. liih. t. R StProt. 1862—1863. 17 130 s. Strengnäs, om anslag till förändringar af läroverkshuset i, m. m Strinnholm, om pension åt enkan efter Sekreteraren A Strömrensningar, angående bidrag till, se Statsbidrag. Stubböresafgift, i Norrbottens län, angående dess användande till befordran al länets odling Stufverum, om upplåtelse åt Westerviks tändsticksfabr! ksbolag af jordrytnd från Majorsboställe! Stuteri, om upprättande af ett i Jemtlands län för uppdragande af arbetshästar Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, om anslag til!
Författningssamling 1800 Låssa kyrkas arkiv Svensk författningssamling 1813 Låssa kyrkas arkiv Henning Adolph von Strokirch hälsar: Domare som efter varje tings slut skall uppteckna alla uppbjudna fastigheter i landet skall göra undantag med avgiften till Vadstena krigsmanshus kassa för säterioch skatterusthåll. Kongl Hovrätten skall underrätta häradshövdingarna. Stockholm den 12 januari 1813. H A von STROKIRCH. Cirkulär-Brev till samtliga Konungens Befallningshavande, angående Bondeståndets vid 1809 års riksdag gjorda underdåniga anhållan om befrielse för dagsverkens utgörande in natura. Stockholm den 2 februari 1813. Bondeståndet anhöll vid riksdagen 1809 att med pengar får lösa sin dagsverksskyldighet. De skadas nu av att behöva göra arbete ibland flera mil bort hos kungsgårdar, boställen och även rusthåll, i stället för att sköta sin egen jord. De som inte tillåter att dagsverksskyldigheten löses med pengar får inte beräkna arbetstiden mer än från 6 på morgonen till 6 på kvällen. Kungl Maj: t har i skrivelse förklarat att indelningshavare som äger rätt att fordra dagsverken in natura av räntegivare som bo 2 mil bort fortfarande har den rätten. De får dock inte ta ut hela arbetstiden under skördetid. Vad kronodagsverken angår får inga dagsverken beviljas de nya kungsgårdarna. Där det finns gamla arrendekontrakt skall dessa gälla tills ny arrendator tillsätts. Beträffande hjälpdagsverken som allmogen haft skyldighet att uträtta t ex vid bärgning av Kungs-, Hovoch Stallängar och inte fått någon ersättning för, tillåter Kongl Maj: t att de upphör. Vad gäller dagsverken vid kungsgårdar och boställen i Skåne, där särskilda förhållanden råder skall de bli vid de redan befintliga författningarna. Stockholm den 2 februari 1813. O, E. LAGERHEIM. Kungörelse angående Kollegii-Medici förändring till Sundhets-Kollegium. Stockholm den 27 januari 1813. En av Våra angelägnaste omsorger har varit att förbättra Medicinalverket. Ständerna har också gått Oss till mötes och beviljat högre anslag. Föreningen mellan den egentliga medicinen och kirurgin har på ett närmare sätt blivit stadgad. Den militära läkevården i fred och krig har förbättrats.
Gymnasier och Scholae. För deras framrida förbättring känner jag al. lenast en urwäg. Den nu warande Schole-Ordningen önstade jag marte genast aldeles uphäfwas, och at der updrages Bistoparne, at tils widare hwar och en inom sitt Stift, i samråd med Lararena, störa Scholarne, och ril nästa Riksdag wara färdige med sina Förstag lil en förbättrad inrättning för Scholarne. At Scholarne böra fattas i commurncmioir med t5nivei-8ikerer, är owedersageligt, men sättet och denna saks utarbetande i alla sima ämelie-,-kan ej beswära Riksens Ständer. Mädan afScholeOrdningens uphäfwande synes mig wara ingen. Der Bistoppen derom lade sin winning, stulte underwisning förbarrras: pa andra ställen kunde det aldrig komma ar ga sämre an nu. En waraktig förbättring kan efter min vfwertygelse ej göras, uran Den 14 Mars. e. m. 69; Akan sedan til och med de lägsta Schole-Lärare fatt »plysa om de cl^Lillc-r, som endast de känna. Alla l-vminittecr, som ej derifrån hämta sina första uplysningar, ej af vem lara pröfwa sina Förslag, kunna ej med säkerhet förestå någon förbättring. Bistopparne aro deremot i tilstand at lätt kanna alla äetgiU^r, när de nödsakas at derom med Lararena öfwerenskomma. Bistopparne kunna äfrven lättast contercrL med Universiteten, huru, efter Oniversitetens inraltning och behof, Scholarus böra lampas. Land - Scholae Mäste för hela Landet inrättas; sadanr kan ej ffe utan öfwerenskommelse med Allmogen, och Bistopparne samt Landshöfdingarne böra anbefallas, at dertil coneurrers. Man bör hoppas at Allmogen nu inser nyttan af denna Inrättning, och för sina Barns odling ej undandraga sig en ringa utgift.
Angående Rergs Sexmans befrielse från deltagande i Skjutsningsbesvär* .188 ~Dm 18 September e. m. N:o 200. Angående upphäfvande af Kongl. Angående en förändrag ordning i afseende på förseglade anbuds öppnande vid Entreprenad’Auctio ner. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän ConstitutionsUtskottei .• Af den 6 dennes: N:o 49. Angående ett tillägg i 14 §. af Instructionen för Justitieombudsmannen. Angående förslag tili ändring | 33 §• Riksdagsordningen. Frän Bevillnings Utskottet l Af den 15 dennes : N:o 39, Angående förslag tili en förän*’ drad Tariff för HusbehofsBrännvinsbrännings afgiften. Den 18 September e. m. i89 Frän Lagutskottett Af ilen 4 ilen res.* N.’o 180. 1 anledning af gjorde anipärk nlngar vid Utskottets förut ineddelte .Betänkande, angående yrkad ändring uti Kongl. Förr ordningarne den 24 AugU3ti 1813 emot fylle* ti och dryckenskap, samt den 20 December 1815. i hvad denna senare angår I^aga Domstol för åtal emöt Oloflig Biännvins-försäljning. Af den 15 dennes 1 jSf:o i8i. X anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående yrkad ändring, dels uti Kongl, Brefvet den 6 Maji 1767, i afseende på skyldigheten för sökander uti Utsökningsmål hoS Konungens Befallningshafvande, att anmäla,’ när sådane mål genom förlikning eller annorledes förfallit, dels uti .Kongl.
Efter att hafva vexlat några frågor angående vistelsen i Paris, åtskildes de. Herr baron, sade Lucy, jag bad er sednast att icke glömma bort oss på Abbey-Hall; nu upprepar jag min bjudning, men det är nu i Paris jag måste taga emot er, och hon lemnade honom sin adress. Är det lady Glithingham jag bör fråga efter? Huru? har detta rykte äfven nått edra öron? Nej, herr baron, det är ännu samma Lucy Suffridge, hvilken nu efter många äfventyr befinner sig ensam i Paris, liksom ni första gången såg henne ensam under den stora eken. Hon log härvid något skälmskt emot honom och försvann med lätta steg, innan Oskar Lejonstjerna hann hemta sig från sin förvåning. Denne glömde emellertid allt som omgaf honom och gick med fasta steg till sitt hem. Det var först då han kom till det hus han bebodde, som han afkastade det yttre lugn han hittills pålagt sig. I ett nu var han uti sitt rum, der han häftigt kastade sig i en soffa. Detta fattades! sade han till sig sjelf. Jag hade just börjat blifva förnuftig, då den ljufva och på samma gång plågsamma bilden åter lifslefvande står för mina ögon! Det kan man kalla en ödets skickelse. Hvad betydde väl hennes ord, ty hennes fader talade om hennes förlofning, såsom om någonting fullkomligt afgjordt? Hade han kanske gissat mina känslor? Ville han aflägsna mig? och af hvad skäl? Nej, allt detta förefaller otroligt. Sak samma Hon skrattade åt min fråga, och det bevisar att hon är fri ... Se så, gamle narr, har du kämpat så mycket och dock ej hunnit längre ... Det är visst intet lysande bevis på en utomordentlig själsstyrka hos dig, min käre Oskar. Studerandet af gamla manuskripter synes hafva föryngrat ditt hjerta. Men för tusan! jag må väl ej glömma min middag för det ... Men hvarföre befinner hon sig då här ensam? Nu satte sig Oskar åter, ehuru han redan fattat sin hatt, lade armarna i kors och försjönk ånyo i djupa tankar. Flere gånger framtog han sin klocka ur vestfickan, öppnade mekaniskt locket, såg medvetslöst på den och lade den tillbaka.
Småningom skall er omgifning, smittad af ert exempel, äfven tillägna sig det, och inom kort skall det vara lika oumbärligt för alla. Skall denna framtidsdröm någonsin förverkligas? Till stor del kommer det att bero af Sveriges kvinnor! • » Ni-vän U P t. notisboken. Äfven andra kammaren har nu afslagit grefve Hamiltons motion om rätt för gift kvinna att äfven utan äktenskapsförord råda öfver hvad hon infört i boet, förvärfvat eller under äktenskapet erhållit genom gåfva eller testamente. Till bifall för densamma talade motionären, hrr Lilienberg, med hvilken hr Linder instämde, och Biilovv. » Ur tiden har gått en ädel och varmhjärtad kvinna, brukspatronen C. Ekmans på Finspong fru Anna Augusta Josefina Ekman född con Schéele. Efter ett svårare lidande, som tog sin början sistlidne november, afled hon i dagarne i Stockholm, där hon för erhållande af den bästa läkarevård vistats sedan i januari. Dotter af bergmästaren i Filipstad, öfverintendenten Frans Adolf von Schéele, och född 1826, ingick han 1849 äktenskap med brukspatron Ekman och efterlämnar såsom närmaste anhöriga, utom sin efterlefvande make, en son, bruksägaren Axel Ekman, och en dotter, Anna Gustava Maria, gift med biskopen i Visby, dr K. H. G. von Schéele. Fru Ekman var en på hjärtats och hufvudets Carl vägnar synnerligen rikt utrustad, men anspråkslös kvinna och en den vackraste bild af sann kvinnlighet. Med en aldrig sviktande omsorg och omtanke om sitt hus och sina talrika underhafvande var hon i allo en föresyn såsom maka, mor och husfru. Hennes många vinnande egenskaper förskaffade henne också vänner och sympatier öfverallt, och länge skall hennes minne lefva hos alla dem, som ägt lyckan att med henne komma i beröring. * Af en kvinna om en kvinna, t Anne Charlotte Leffler, duchessa di Cajanello, några biografiska meddelanden af Ellen Key med tre porträtt » har utkommit på Albert Bonniers förlag.
Riksens Högloft. Stunders Stats-Utskot*s anmälan rörande Riks-Ståndens ser skildte Beslut i fråga derom, huruvida det för Manufactur - Discont - Fonden ställde Creditiv å Banken må kunna af Riksens Ständers Revisorer indra?as. TT . AJ ti det af Stats-Utskottet, genom Betänkanden af den 13 sistledne Maji och .19 i nästled ne månad', till Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande hemstälde ärende, angående den under Kongl. Commerce-Collegii Förvaltning stående Manufactur-Discont-Fonden, hafva Riks-Stånden, beträffande frågan om den af Utskottet föreslag - Ståts-Utskottets Betänkandeh. J99i ne rättighet för Riksens Siänders til! granskning af StatsBancooch Riksgälds-Verkens Räkenskaper förordnade Revisorer, att, i händelse de funno fcreskrifterne rörande Fondens Förvaltning öfverträdde* låta indraga det ytterligare Creditiv å Ranken, som vid denne Riksdag bestämmes för denne Discont-Inrättning, stannat uti serskihlte beslut sålunda: att Högvördigef PrestStåndet och Hedervärda Bonde - Ståndet, enligt Protocoils Utdrag den 27 uti nästledne månad, bifallit livad Utskottet i denne del tillstyrkt; men Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofh Borgare - Ståndet hafva åter under berörde dag, med undantag och förkastande af Utskottets Förslag, att det meddelande Creditivet borde af Riksens Ständers Revisorer kunna indragas, i öfrigt gillat hvad Utskottet föreslagit.
Den lill Kronan lemnade godkända oluttrade salpetern utgjorde: Berättelse öfver Westmanlands Län för åren 1848—1850. 18 Jagt och djurfångst kan i delta Lån nästan icke anses såsom någon näringsgren. Det ätbara villebrådet skötes oell vårdas icke med någon omtanka, så alt del nästan kan sägas allt mer och mer aftaga. Rofdjur fångas och dödas lill icke obetydligt antal och premier härför utbetalas årligen af häraderne, enligt uppgjorda och af Kongl. Majit stadfästade konventioner, till icke obetydligt belopp. Fiske idkas visserligen i Mälaren, Hjelmaren, de mångå insjöarna och vattendragen, men afkomsten deraf är med få undanlag så ringa, att den icke kan till något hufvudsakligt värde upptagas. Sjöfart, utom den som idkas från städerna Westerås, Arboga och Köping, och för hvilken vid berättelsen om hvarje af dessa städer närmare redogöres, bedrifves egentligen på Strömsholmsoch Hjelmare kanaler; blott några få jordägare vid Mälaren äga egna fartyg eller större båtar, hvarmed de föra sina produkter hufvudsakligen till Stockholm. Rörelsen på Strömsholms kanal har lidit icke obetydligt mehn deraf, att kanalen åren 1848 och 1849 varit stängd vid Sembla i Westanfors socken, och år 1850 vid Wirsbo i Ramnäs socken, så att omlastning af varorna måst ske vid dessa ställen. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 — 263 — (>!<‘i!<‘ral-krigs>koniimKsariat<‘ls underdåniga utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Ständers år 1857 församlade Revisorer mot nämnde Kommissariat framställd anmärkning. Stormäktigste, Allernådigste Konung!