Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla dessa skäl hafva föranledt förslaget, och jag hade önskat, att åtminstone det afseende derpå blifvit gjordt, att man uppskjutit med sina anmärkntr tills svar från Regeringen ankommit, hvarefter det alltid tillkommer Utsk. att alt yttra sig öfver, så vä! localen, som löneanslaget. Jag tror således, att man kunnat dröja, tills svaret rörtde undersökningen inkommit; och hoppas jag, alt samma skyndsamhet, som i fråga derom af R. St. blifvit Den 2 Maj c. m. iakttagen, skall kvinna påräknas af Styrelsen, ifall saken är af den stora vigt, sora ätskillige värde talare förmenat. Skulle åter, såsom andras yttranden tyckas gifva vid banden, det egentligen vara löneanslaget sora fordras, och localen endast vara en underordnad sak, hvarmed man kan hjelpa sig; så tror jag visserligen, att en utgift af ett par tusen r:dr är lättare att åstadkomma, än byggnaden af ett hus, i fråga hvarom man icke vet hvar man stannar, då hvarken något kostnadsförslag för byggnaden är uppgjordt, eller ens någon passande local dertill synes kunna bestämmas, utan alla de förslag till local, som förekomma, blifva underkända: Jag skulle eljest tro, att det förslag Frih. Sprengtporten gjort om utbyte och begagnande af Riksg.contorets lius till detta ändamål, skulle lemna en skälig anledn. att bestämma sig för localen derstädes, såsom fullt motsvarande allt hvad man kan önska och motionen afsett, samt ledande till stor besparing för statsverket. Frih. Sprengtporten: Jag kan icke med Hr von Hartmansdorff dela den tanken, och finner mig icke af hans framställning öfvertygad, att Riksarchivet skulle behöfva en så obegränsad local, som han ansett nödig. Jag har också besökt Riksarchivet och sett huru handlingarna der förvaras. De äro till största delen oinbundna och lagda i högar, och på somliga hyllor finnas litet, på andra intet. Om en utgallring af dessa handlingar sker, så är det gifvet, att en ganska stor del deraf skall befinnas vara af så liten vigt och föga intresse, att någon särdeles omtanke om deras förvarande ej är behöflig.
Stenkohls-Verk ; oin förändrad reglering äf Mospitais-Inrättnihgarne i Riket; och angående inrättning af Porto-Franco med åtföljande nedeVlags-rätlighet för Öu Gotthi nd samt af « E x|p e d i t i o n s - U t s k o 11 e t: Förslag till underdånig Skrifvelse lill Kongl, Majit, angående, närmare bestäm - Den 19 Novermher f. m. mande, i hvad fall Provincial-Medici besigtningar ii ro nödvändigt vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådeligen omkommit eller icke. 3:o Bifall till nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden , nemligen : C ö n s t i t u 110 n s Utskottet; Öm beviljande af ett ytterligare Vaktmästare - tractamente, alt; beräknas från och med den f sistlidne F ebni aril till och med Junii månads slut; rörande Stats - Utskottets anmärkning mot dispositionen af Stats-Räntorne för Kongl. Theatrarnes understöd; angående .Stats Utskottets 'anmärkning mot dispositionen’: af Tnllfrihetsmedel till Stockholms Innevånares förseende med groft bröd; i anledning af Stats-Utskottets anmärkning mot dispositionen af medel infhitne för exporterad! krut; i frågan om Stats-Utskottets anmärkning mot beviljade Lån förs tr itc k n i u ga r af Sallpetérrriedlen; angående Statr-Ut-skodets anmärkning vid verksliilde antieipaiioner på följande års anslag; rörande. Herr C. G, Treffenberg»'anledning till anmärkning] -emot Föredraganden af Krigs-Ärendell; angående Grefve C. F, Morns anledningar Lill anmärk emot Stäts-Rådet och Stats-Secreterarlie; med hemställan om en underdånig artmalan, i afseende på innehållet af 8 mo - iS4 Den 19 November f.m. mentet 4 §• Tryckfrihets-Fcirordningen samt rörande en af Grefve C. H. Posse uppgifven anledning lill anmärkning emot H. E. Herr Stats Ministern för Utrikes Äränderne.
Nu valde hon en ny sång af Harald, ett stycke, som saknade öfverskrift, men der både orden och musiken voro en vaggsång för Irenes hjerta. Den sången var säkert den rätta, ty Irene visste icke ens af att hon sjöng den; hennes själ var en enda samklang med orden och musiken i deras helhet; det var det mest ense triumvirat. Hon hade sjungit blott trenne verser häraf, då hon såg för sig en förhatlig syn – v. Assar var i rummet. Hon sade så lugnt hon kunde: – Herr Kammarjunkaren vet, att etiketten i detta hus fordrar, att fruntimren äro för sig till klockan tio, frukosttimmen. Ursäkta derföre, att mina «lockar» ligga i en «behaglig oordning.» Jag kunde icke tro, att ni, för hvilken etiketten hittills varit det högsta goda, denna gång skulle öfverträda dess enkla bud. Kammarjunkaren förstod sig icke på att denna gång anta dessa Irenes ord för annat än ett vanligt koketteri. Han inföll: – Men man måste glömma etiketten, när man hör sådana toner ifrån så kära läppar. Dörren till taflerummet stod öppen ... – Jag vet det – inföll Irene. – Och jag kunde icke underlåta att höra det som lockade mig att glömma all etikett. – Jag tror det – sade Irene. – Hvad var det för en sång, som fröken sednast sjöng – sade Assar, som icke alltför tvärt ville komma på saken? – Jag vet ej; sången har ej någon titel. – Men af hvem äro orden och musiken? – De äro af samma person. – Som heter? – Jag vet inte. – Ni rodnar; ni har således sagt en osanning. – Dels rodnade jag deröfver, dels öfver er nyfikenhet och den frihet ni tager er att förhöra mig såsom ett barn. Men vill ni nödvändigt veta sanningen, så kan jag säga er, att jag känner den person, som skrifvit sången och att han är mig dyrbar. Irene kände sitt mod vexa, nu då hon var ensam med den för henne fruktansvärde v. Assar. Denne teg något litet och bet sig i läppen, innan han svarade: – Jag vet det, och jag känner äfven mannens namn; han heter ...
Vid det kända förhållande, att lefnadskostnaden i Malmö betydligen ökats sedan år 1835, då vaktmästarelönen bestämdes till dess nuvarande belopp, 200 r:dr, anser Utskottet billigheten fordra, att någon förhöjning deruti medgifves, hvilken förhöjning Utskottet likväl, i betraktande deraf, att vaktmästaren, utom lönen, åtnjuter förmånen af fria husrum, icke velat föreslå till högre belopp, än 50 r:dr årligen; hvadan Utskottet tillstyrker, det lönen för vaktmästaren vid Malmö lånekontor måtte ökas från 200 till 250 rrdr banko. Stockholm den 14 Mars 1848. STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1848. Banko-Utskottets Memorial, N:o 41; Betänkande, N:o 42. \ i\:o 41. Anil. till Exp.-Utsk. d. 20 Mara, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af erhållen äterremiss å Memorialet N:o 31, nied hemställan, att ett tillfälligt förskott mätte meddelas åt fonden för belåning af fast egendom. Ofvanberörda memorial, enligt ankomne protokolls-utdrag, af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgareståndet afslaget, men af Hederv. Bonde-ståndet bifallet, har af Högvörd. Preste-ståndet blifvit återremitteradt, på grund af anmärkningar, hufvudsakligen innehållande, ätt då det, jemnlikt 5 §” i den för Banko-utskottet gällande instruktion, åligger Utskottet att, så vidt ske kan, i ett sammanhang behandla alla frågor, som angå Bankens lånerörelse, så hade Utskottet icke bort från det hela lösrycka ifrågavarande del af lånerörelsen, angående ett förskott till fonden för belåning af fast egendom. Som emedlertid 2me Riks-stånd redan afslagit Utskottets framställning, samt förevarande fråga är af beskaffenhet, att, i händelse 2 Stånd stadna emot 2, böra förfalla; så lärer, ehvad beslut Högvörd.
Allt detta fastställdes af Syne-rätt genom Utslag den 2 November 1797, men synes icke hafva blifvit Kongl. Majds Nådiga pröfning understäldl. När sedermera de 40 år, för hvilka Landshöfdingen hushyra, efter 200 R:dr årligen, motsvarande ofvanberörda å! Hernösands stad vid tre säskilta tillfällen anvisade förskott af tillsammans 8,000 R:dr Specie, tilländalupil, väckte staden fråga, att antingen årliga hushyran, sorn då, med tillämpning af Kongl. Brefvet den 2 December 1782, skulle åter tillfalla staden, mätte till 680 R:dr förhöjas eller ock huset af kronan inlösas för 20,000 R:dr Banko; nien denna ansökning skall hafva blifvit afslagen genom Kongl. Brefvet den 11 Juni 4823, enär hyresbeloppet varit bestämdt genom kontrakt emeJlan kronan och staden samt del icke ansågs lämpligt att kronan återköpte eli för det mesta på hennes egen bekostnad uppbyggdt hus; hvarefter Rikets Ständer under den 20 November sistnämnde år anvisade 200 R:dr att, såsom årlig hushyra, till Hernösands stad utgå af dåvarande 2:dra Hufvud-titelns anslag för Wesler-Norrlands län. Vid 1828—1830 års Riksdag, då ånyo enahanda fråga viickfes, alslogo Rikets Ständer; enligt deras anmälan uti underdånig skrifvelse den 11 Januari sistnämnda år, framställningen om husets inlösande för kronans räkning, men förklarade, beträffande det alternativt framställda yrkandet om förhöjning i det årliga hyresanslaget, att, enär berörda vid 1823 års
Stiderna skola sakna rättigheten att importera sådana varor, som hittills varit förbjudne. Är det derföre, att det icke lönar fig att der underhålla erforderlig bevakning? Men då anhåller jag att få påminna, att importen icke hämmas genom blotta förbudet; utan är det endast genom bevakning, som man kan hoppas att göra förbudet gällande: ty eljest skulle man genom erkännandet af brist på bevakning endast gifva en anvisning på de orter, hvarest varorna kunn» tullfritt insmygas. Och som det väl fordra9 åtminstone lika mycken uppsigt för att tillse, det ingen tullförsnillning och lurendrägeri äger rum, som för att bevaka kronans rätt i afseende på de varor som tili förtullning uppgifvas; så tycker jag det vara bäst att göra importrätten fri för alla Sjöstäder utan undantag, på det tullinkomsten må i sin mon bidraga att i småstäderna ersätta kostnaden för den till tull; försnillnings och lurendrägeris förekommande i alla fall nödiga Tullbevakningen. Dessutom kan jag ej inse hvarföre införseln af sådana varor, som hittills varit förbjudne, skall vara svårare att controllera, än alla andra. Och om Bevakningen är tillräcklig att förekomma tullförsnillning i det ena fallet, så matte den väl böra vara det äfven i det andra. Jag får der* före tillstyrka afslag på denna punkt af Utskottets Betänkande. Herr voll Hohenhausen'. Uti denna punkt instämmer jag fullkomligt med Utskottet. Det synes vara klarligen visat af Herr Tham, att f£f Den 14 Augusti e, m. det ej är om personliga rättigheter, som har är fråga, utan om vissa Städer. Dessa hafva redan olika rättigheter. Vi kunna icke undgå att finna, det vissa Städer, som nu äro Stapelstäder, borde vara Uppstäder i ansende till umgäldernes ringhet. Det nu föreslagne sätt har afseende på de Städer, som böra vara Stapelstäder. Det beträffar ej medborgarne, utan orterne, ty hvar och en kan nedsätta sig i dessa städer. I anledning af Herr Cederschjölds yttrande får jag anmärka , att det är en betydlig kostnad att hålla tullbetjening för att värdera, klarera och hafva tillsyn vid credit-upplagen.
Hr Aminoff förklarat sig fullkomligen nöjd med den ordning för föredragningen, som Hr Landtm, framställt, biföll R. o. Ad. hvad Ulsk. uti förevar, punkt, i fråga om upphörande af bevilln. å löner, arfvoden och pensioner yttrat. 8:o Ang:dc Hr Rosenblads motion, alt bevillningen å embetsoch tjenstemäns löner, arfvoden och pensioner malte nedsättas till hälften. R. o. Ad. lät vid Ulsk-.s yttrande bero. 60 Den 8 April f. m. 9:0 jin g: de bevillning för löntagares inkomst, sorn icke utfaller med det för året beräknade beloppet. Utsk:s hemställan biet af R. o. Ad. bifallen. 10:o Ang:de ändring i i § af bevillningsstadgan. I sammanhang härmed föredrogs jemväl den i Ulsk:s förslag till bevillningsstadga intagna 4 §. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Utsk. har under särskild rubrik upptagit titeln extra ordinarie inkomster, hvilket jag finner lämpligt; men i denna del af betänk. förekommer en omständighet, hvarå jag anhåller att få fästa uppmärksamheten. Man har nemi. sagt, att embetsman, som åtnjuta fördelen af fria husrum, skola betala hevilla, derför. Härvid torde jag få erinra, all man förbisett, det denna fördel för visse embetsman åtföljes af skyldigheten, alt underhålla bostäderne, dä andra deremot äro befriade från en sådan skyldighet. Det är således orättvist, att man i båda fallen skall erlägga lika stor bevilln. För den bostad jag åtnjuter, hafva reparalionerne ofta uppgått till 2 ä 300 r:dr årligen. Dessa medel eflergifvas aldrig, och ehuru jag kunnat erhålla bostad för bättre pris, har jag ändå måst erlägga bevilln. på grund af kam.- rätteus beslut. Detta anser jag orättvist, och yrkar derföre återremiss på betänk, i denna del med anhållan, att Utsk. fäster afseende å de af mig gjorda anmärkmr.
Mit begärd, för en gång, en summa af 50,000 Ridr. Då, enligt den utredning af ämnet, som det vid den Nådiga Propositionen fogade Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden af den 9 November näsllidne år innehåller, det allmänna Barnbördshusets i Stockholm nu innehafvande lokal visat sig vara för ändamålet särdeles otjenlig, samt Inrättningens egna medel icke Jemna tillgång till betäckande af hela den kostnad, beräknad till 100,000 Ridr, som för uppförande af ett nytt Barnbördshus erfordras, hafva Rikets Ständer ansett det vara af vigt, att genom Statens mellankomst utväg beredes lill anskaffande af en för ändamålet fullt lämplig lokal, så att Inrättningen må sättas i tillfälle att kunna uppfylla sin bestämmelse; hvadan Rikets Ständer, med bifall till E. K. Mits Nådiga framställning, ä Riksgälds-konloret anvisat, för en gång, en summa af 50,000 Ridr, såsom understöd för anläggande af ett nytt Barnbördshus i hufvudstaden. 392 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. För alt af E. K. M:t disponeras tili inköp af den äldre litteratur, sorn i Kongl. Bibliotheket i Stockholm samt Universitels-Bibliotheken i Upsala och Lund saknades, har E. K. M:t äskat ett anslag af 10,000 R:dr årligen, att utgå under 3 år med tillhopa 30,000 R:dr. Som, efter hvad upplyst är, omförmälda trenne offentliga Bibliotbeker hafva betydliga luckor i de liesta grenar af den äldre litteraturen, hvilka med deras nuvarande inkomster icke kunna fyllas, utan att eftersätta den ofta mycket dyra litteratur, som en nyare tid frambragt och frambringar, hafva Rikets Ständer funnit denna brist böra afhjelpas; men, i betraktande deraf, att vid denna riksdag
Den sr Maji. 309 z:o Att Kongl. Majit emot förenämnde wilkor dräger Nådig försorg det Soldaten under berörde sid, wid alla de i usta puncten omnämnda tillfällen undstär god och nöjaktig förplägning efter den för Armeen faststälde P^vianterings-Stat, och i händelse af sjukdom, derjemte stia medicamenter. För östigt will KonglMajit läla anbefalla wederbörande Befäl, alt wid strängaste answar hälla noga hand deröfwer att e> nägon Soldat mä da han blifwer commendcrad, af sine Rotehällare begära eller fordra dncktspenningar eller matpersedlar; äfwensom Kongl. Mant will wara betänkt att med Nusthällarne wid de Cavallerie-Regemerter, hwilkas möteskostnad ännu icke är stald pä Paflevolance, söka träffa enahanda öfwerenskoinmelse.^ Dä Kongl. Majit gör sig förtviflad att Riksens Ständer uti hwad Kongl, Mant nu i Nader förestagit igenkänna de fadcrliga omsorger och bemödanden, som Kongl. Majit alltid har ospaxda för est Folk, hwars sanna wäl ar sä nära förenadt med Konal. Majits Eget, förmodar Kongl. Majit äfwen alt Riksens Ständer, efter öfwerwägande af detta ämne, widtaqq ett bestut, wärdigt de stora och wigt!» ga ändamäl Kongl. Mant äsystat. Kongl. Majit förblifwer Riksens Ständer med all Kongl. Näd och ynnest wälbewagea. vatum pt tu^rs. Ut - Den 2Z Maji. Utdrag af protocollet, hållet hos HAalofkj Ridderskapct ochAdcsn, wid Urtima Rrksdagen i Orebro ben 2z Maji 1312. SD. ^§fter förnyad föredragning biföl! Högloss.
Ståndet på förhand om ämnet fått kännedom, anhåller jag, att motionen måtte få hvila på bordet; men huru olämplig jag än finner densamma, vill jag icke, genom den af mig begärda bordläggningen, förhindra Ståndet att fatta sitt beslut öfver motionen innan Riksdagens slut, och jag hemställer derföre, att den måtte få upföras först på föredragningslistan till nästa plenum. Hr Aminoff, Joh. Fredr.: Utan att ingå i någon undersökning om beskaffenheten af ifrågav:de motion, hvilken jag f. n. anser obehöflig, kan jag icke tillbakahålla min förundran deröfver, att denna motion bviiat obesvarad hos StatsUtsk. i 4^ månader. Möjligen kan häraf dragas den slutsats, att man velat begrafva motionen i Utsk:s handlingar och på detta sätt lemnäs åt glömskan. Är detta meningen, sd är det åtminstone stridande Den 17 Februari. 331 emot Grundlagen, men värre är, att det innebär ett prejudikat för framtiden att undertrycka hvarje motion som icke är behaglig. Jag anhåller derföre, att Hr Gr. o. Landtm, ville föreslå Ståndet att allvarligt ålägga StatsUtsk., att inkomma med Betänk, uti ifrågav:de ämne så tidigt, att Stånden kunna fatta sina beslut innan Riksdagen gått till ända. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att den af Hr Stjernsvärd väckta fråga, enligt derom gjord begäran, komme att hvila på bordet, samt hemställde derjemte, om R. o. Ad. behagade besluta, att densamma, såsom Gr. Lagerbjelke hemställt, må upföras främst å föredragningslistan för nästa plenum. Ropades Ja. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne Förslag till R. St:rs underd. skrifvelse!' till K. M.:
Ej lieller torde det kunna påstås, att hon genom giftermål, hvilket annars i dlmänliet anses såsom en berömvärd handling, gör sig oviidiy att i verkets tjanst vidare nyttjas. Hennes afgång kan således på ingen grand kallas » frivillig. », ty jag betraktar det nästan so111 en lek med ord, då direktionen säger, att det i påtaglig ens ä r, beroende af hennes fria val, att hon genom giftermal gki. i mistning af sin ordinarie tjänst ». J a g kan ju icke gärna antaga, att direktionen genom de anförda orden velat antyda, att den stackars giftermålskandidateii skulle handla klokast o111 hennes 2 fria val)) fölle på en telegraftj ansteinaii. Då direktionen i omedelbart samniaiihang med nyss anförda uttalande, därefter pastir det vara d klar ta att en vid telegrafverket anställd kvinna icke genom giftermål skulle utsätta sig för förlust af sin tjlinst, diiirest ko92 jcke pd annat satt vtmne fördelar, öfvervtlgade dem hon förut hade, så liar direktionen uttalat en uppfattning i fråga on1 de sk3.1, livilka böra vara bestämmande för ingående af äktenskap, niot livilken jag icke anser nödigt att anföra något annat än en bestämd protest. Den jämförelse direktionen sedermera anstaller emellan kvinna i den stiillning, livarom här är fraga, och stjaqsteman, hvilken på grund däraf att lian vinner befordran till annan tjanst eller befattning, tvingas att i förtid taga afsked från telegrafverkets tjänsts, .tillater jag mig kalla ohållbar. Ofverflyttas ifriigavarande tjänsteman till annat state~zs änibetsverk, så larer han väl i denna sin nya ställning iifveii erh %lla ny pensionsri ?itt och om han öfvergår till privat anställning eller sgsselsattiiing - ja, cld torde säkerligen anledning förefinnas, att på honom tillämpa det af direktionen nyss förut anförda och s&amp;l~uida påstå, att lian icke skulle utsatt sig för denna förlust, därest lian icke på annat sätt vunnit fördelar, öfvervagande dem Ban förut haft.
Prot. g*de Sami. t*,- Tref. UtAr. ä, ja Ncv. 1&23. S. D. e. m. Föredrogos 3 nyo oell gillades följande LagUtskottets den 10 och 15 dennes afgifne samt den 17 och ig derpå följande eftermiddagarne på bordet lagde Betänkanden, N:o 2 33- Angående yrkad ändring i forsta Artickeln 4 §. af Kongl. Hall ordningen den 2 April.. 1770. Om lillägg i Ansvarighetslagen för Fullmägiige i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir med afseende å utbetalningen af mindre Creditivet. Öfver 5 § i 4 Art. af den vid nu varande Riksdag föreslagne bevillningsförfattning om skydd för Taxeringsman. S. D. vid förnyad föredragning af Constitutions Utskottets den 15 dennes under N:o 76 afgifne, samt den ig derpaföljde e. m. på bordet lagde Memorial, rörande en, till besvarande i förstärkta Stats-Utskottet föreslagen, af Borgare-Ståndet förkastad, Voterings-Propositicn; fann Ridderskapet och Adeln, att berörde Memorial borde till förstärkta StatsUtskottet öfverlemnas. Pral. Utdr, d. 3® ATov. IS*3. lii S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af Con. stitutionsUtskottets den 4 dennes under N:o 70 afläthe, samt den 12 derpäföljde e. m. pä bordet lagrie Memorial, innefattande Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om upphäfvande af 103 § Regeringsformen m. m., afgjorde Ridderskapet och Adeln, att Siandet ville öfver Högstberörde Kådiga Proposition å nästföljande Riksdag besluta. Från Hög v. Preste-Ståndet. s. D. f. m. Vid förnyad föredragning af Allm.
I enlighet med densamma, erlägges för hvardera af de nästföljande 2:ne timmar 8 skillingar Banko för hvarje häst, Den enda ökade skyldighet, som i denna postordning är föreslagen för de skjutsande i afseende på postföringen, mot hvad dem åligger mot enskilta resande, är en ökad väntning, men då man närmare betraktar de olika förhållanderne emellan postföring och enskilt skjuts, och den fullkomliga ersättning , sorn härförväntningen beviljas, så upphör denna ökade skyldighet att synas en ökad börda. För håll-och reserfhästar är föreslagen en ersättning för väntning för de första 4 timmarne alldeles i likhet med hvad allmänna skjutsordnin - Den 2i Januarii* 207 samt sedermera för hvardera af de 2:11c derpå följande timmar 4 sk. och för derefter följande 2 sk. B:co, allt för hvarje häst. 26:0 För de postföring åliggande, Postmästare, gästgifvare, entreprenörer eller åkarelag tillhörande, hästar, erlägges väntpenningar till halft belopp mot hvad föregående §. stadgar. 27:0 Tiden för väntningen räknas från den, då hästarne bordt vara vid ombytsstället instälda, så vida de icke bevisligen senare dit ankommit. Uppstår tvist om rätta tiden, då posten ankommit, tjene de i timsedlarne och dagböckerne införda anteckningar, äfvensom postiljonornes ernbetsur härvid till ledning. gen föreskVifver för bestäld enskilt skjuts; för de efterföljande tirnmarne i ett minskadt förhållande, då, sedan genom väntpenningarne för de första timmarne den förlorade tiden för hästar och folk blifvit ersatt, efter åt egentligen endast kostnaden för deras föda på väntningsstäl1 et ldifver alt ersätta; och att begge dessa ersättningar icke blifvit för lågt beräknade, finnes af följande beräkning. För 1 par hästar kom i väntningspenningar alt erläggas för 4 timmar f R:dr, för 6 timmar 1 R:dr, för 1 2 timmar i| R:dr, och för ett helt dygn 2^ R:dr allt B:co, samt i proportion för mindre eller större antal hästar.
Afbetaln. för år 1862 Afbetaln. för år i863 Afbetaln. för år 1864 Afbetaln. för är i865 Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 1869 , 1872 års anslagssumma . Afbetaln. för år i863 , Afbetaln. för år 1864 . Afbetaln. för år i865 . Afbetaln. för år 1866 . Afbetaln. för år 1867 . Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 186g Afbetaln. för år 1870 , 1873 års anslagssumma Afbetaln. för år 1864 . Afbetaln. för år i 865 , Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 , Afbetaln. för år 1868 , Afbetaln. för år 186g Afbetaln. för år 1870 . Den 28 Maj c. m. Transport 4,68o,ooo 120,000 Summa 4>8oo,ooo —|- som på denna stat af Styrelsen, under loppet af 4° dl > till näringarnas understöd blifvit disponei'ade. 1874 Den 28 Maj e. m. 38r. -J\. års anslagssumma .