Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-Chefen annan utväg dertill icke förefinnas, än att till Rikets Ständer, hos hvilka det nära förestående behofvet af jemväl denna bros ombyggnad blifvit i nådig proposition den 16 November 1853 angifvet, göra nådig framställning om beviljande af den för en ny flottbro på ifrågavarande ställe erforderliga summa, i rundt tal 61,000 R:dr riksmynt. 2:o Öfver-Intendents-einbetets underdåniga Memorial den 26 sistlidne Augusti, deruti embetet, till underdånig åtlydnad af Kongl. Majds Nådiga Bref den 15 Mars in - Bil. N:o 6 lill Kongl. Majlis Nåd. Prog. N:o om Statsverket 1856. 63 nevaraude år och i anledning af väckt fråga om Nådig Propositions aflåtande till Rikets Ständer angående ytterligare anslag till iståndsättande af Wadstena slott, afgifvit dels berättelse om de åtgärder, som, på grund af Kongl. Majus Nådiga Bref den 13 Juli 1850, hittills blifvit för detta ändamål vidtagna, dels ock förslag till slottets fullständiga iståndsättande i afseende å det yttre, äfvensom till nödig stensättning vid grafkanlerna omkring slotlsborggården.
Hittills har det beräknats till halfva löneinkomsten, men Utskottet hav i stället föreslagit: ”Häfver Gäldenär tjenst ”i Riket, då må han, intilldess Dom öfver ”honom faller, tjensten ej förrätta. Den ”tjensten i hans ställe förestår, njute halfva ”lönen; dock ege den Myndighet, under ”hvilken Gäldenär en i och för tjensten ly”der, uppå anmälan af Gode Männen eller ”Sysslomannen, pröfva och bestämma, huruvida den, som till tjenstens förvaltande ”förordnad är, må med mindre än halfva ”lönen åtnöjas, och huru stort belopp han ”i sådant fall får uppbära. Af den andra ”hälften varde Gäldenär så mycket tillagdt, ”sorn till hans eget, hans hustrus och oför”sörjde barns underhåll tarfvas. Hvad öfrigt ”är tage Borgenärerne.” Man har således föreslagit en inskränkning i Vicariens aflöning till förmån för Borgenärerne. Jag vill medgifva, att så stora lönevilkor finnas, att Vicarien kan vara belåten med mindre än hälften, men vanligtvis är tjensten då äfven, af den vigt, att den, som förrättar den, synes böra hafva något större belöning, än blott utkomst. Då det nu blifvit öfverlemnadt åt den Öfver-Authoritet, hvarunder Gäldenären i och för tjensten lyder, att bestämma Vicariens aflöning, kan man sluta till de skäl, som komma att verka på bestämmandet deraf, och att deri troligen icke uteslutande kommer att inverka afseende på Den 9 Junii f. tu. tjenstens mödosamhet, utan äfven pä Gäldenärens större eller mindre behof af understöd. Hvad vådliga följder för Statens tjenst deraf kunna uppkomma, torde enhvar inse. För min del tror jag, att man ej hör vara så ömsfnnad för Cessionanter, att man äfventyrar brist på dugliga sujettér till skötande af deras tjenst. Man borde söka främja enskildta crediten endast på grund af enskildta förmögenheten, och ej deruti indraga hvad som tillhör Staten och dess tjenst.
honom och hans rätts innehafvare mätte tillerkännas den förmon, att, vid utgången af nuvarande Arrende, tillgodonjuta en förlängning i Contractet derom på 10 år, och således under berörde tid hela Kungsgården jemte de ifrågavarande Lägenheter ne s VallaSlätten och HerrsjöÄngen ytterligare, under lika vilkor som nu, odelade innehafva och begagnas eid hvilken upplåtelse i öfrigt borde iakttagas de säkerhetsmått, sorn vid b ortar renderandet af Kronans Fastigheter, i afseende på lagliga häfden, vården och skötseln deraf vanligen äga rums så liar, af de, i anledning häraf, inom RiksStånden fattade beslut, Utskottet inhämtat: att TI. II. o. A. den i3 sistlidne Julii bifallit Utskottets förstberörde Betänkande N:o 181 samt, med förblifvande vid samma beslut, under den g sisth November afslagit det senare Utlåtandet N:o 255; hvaremot II. PresteStåndet och V. BorgareStåiulet den 16 och ig Oelober gillat sistnämnde yttrande, men åter II. BoncleStåndet den 23 i sistberörde månad afslagit ej mindre Utlåtandet N:o 255 än ock Betänkandet N:o 181. Med tillkännagivande af denna skiljaktighet, hvarigenom ett R. St:rs beslut ännu icke uppkommit om det underd. svar som på K. M:ts Nåd. remiss i ämnet bör af R. St:r meddelas, har, till följd af hvad y3 §. Riksdagsordningen innehåller, Utskottet ansett sig, såsom ett förslag till sammanjemkniog böra un - 136 Stats-Utskottets derställa H. R. o. A.-s samt H. BondeStändets förnyade pröfning, huruvida icke, då arne RiksStånd H.
Friherre l^gnnmlwim: tzZ Herr Grefwe Oo IL Osräie nämnt akt den Deputation tom I74Z emottag den däwarande Kron-Prinsen sammansattes genom wal, får jag med Högloft Ridderstapet och Adelns goda minne stäga Herr Greswen, om Herr Greswen känner, antingen detta wal of EIcctorerne eller af hela Ständer förrättades Grefwe la Laröia swaradc sig ej derom äga någon kunskap. Friherre kolenlisne, 8ckisn'ng, kemnade den upplysning, att läsom Ständerne wld Kron-Prlnsens ankomst wore ätstiijde, war den Deputation som emotlog Hans Kongl. Höghet of dem qwarlemnod. Likasä hade det stedt nar nuwarande En» ke. Drottningen 1768 till Swerige inkom och emottogs. Friherre 8t»el von k^loMein. Som det i Hufwud soken kan wara likgiltigt huru Deputationen utfcs, är det witzerlioen wiotlgast att snart fä en decision: men dä till detta andamäl en »votering ej lärer kunna undwlkas, fär jag hos Herr Grefwe» vä) Landtmarstolken anhälia, att wi mätte lä ivoteringsproposliron, men wolrringen e) förr än i aston anställas. Herr Greswen och» Landrmarftkalkett hem» statdr om icke Ridderstapet och Adeln skulle wilja förena.sig i det af Grefwe von i^mmgsksolen si»r - Den y Januari,. Z95 gjorda förslag att genom wal öfwer hela Ständer utse Deputationen. Bifölls. Friherre csNertlröm frägade, huru dä skulle förhällas l fall nägra af dem s^m dtuwll walde, funné sig befogad alt afsäga sig. Alt anställa nytt wal skulle leda till mycken tidsutdrägt.
Då de på ofvannåmnde sått beslutade ändringar eller rättelser uti de reglementariske föreskrifterna, åro helt och hållet beroende på utgånBih, till R, St, ProU Vjo, 3 Sami. 4 J/d, 20 Haft, 2 g Bevillnin"s-Ut slottets Memorial, Nio 29. gen af den blifvande sammanjemkningen eller voteringen öfver de skiljagtiga besluten, rörande Curhus-afgiftens bestämmande och förvaltande Lånseller district-vis för landet i allmänhet, samt afgiftens maximi-belopp inom städerna Stockholm och Götheborg, anser Utskottet sig endast böra sådant vördsamt anmäla, med hemställan derjemte, att berörde rättelser måtte vid Rikets Ständers afgifvande svar å den Kongl. Propositionen i ämnet, af Expeditions-Utskottet få iagtlagas. Stockholm den 529 October i84o. - [ - 1 - ■ ■-■ ■■ "• STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Bevil Inings-Ut skottets Utlåtande, N.o 30. Ank. till Exp. Utsk. d. 4 Nov., kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 21, angående Tull-bevillningen. Sedan Utskottets Betänkande, angående Tull-bevillningen, blifvit, i följd af dervid gjorde anmärkningar, från alla fyra Riks-Stånden återremitteradt, åligger det nu Utskottet alt till besvarande upptaga dessa anmärkningar och angifva de skäl, hvilka föranledt Utskottet antingen att vidblifva, hvad Utskottet redan tillstyrkt, eller, med frånträdande deraf, föreslå andra åtgärder och stadganden. Hvad hos Riks-Stånden blifvit framställdt, sönderfaller uti tvänne hufvudsakliga delar, nemligen allmänna anmärkningar, eller sådane, som icke afse några serskilda fall i Utskottets förslag, samt speciella anmärkningar, eller sådane, som blifvit rigtade mot vissa af Utskottet gjorde tillstyrkanden och föreslagne bestämmelser.
Be fallningshafvandes pröfning beroende, får jag, i betraktande ej mindre deraf att pastoratets innevånare äro särdeles obemediade, än ock alt pastoratet är glest bebygdt, så att afstindet emelian byar och lägenheter, till följd af brist på tjenlig väg, är synnerligen stort, hvilket ock visar sig vid jemförelse emellan pastoratets ringa folkmängd och dess ansenliga omfång, härjemte vördsamt föreslå: att, då det af landtmätaren Engblom upprättade kostnadsförslag upptager ett belopp af 72,000 R:dr för ny vägs anläggande emellan Gideå och Trehörningssjö kyrkor, Rikets Ständer täcktes till understöd för sådant ändamål bevilja ett anslag af 50.000 I\:dr R:mt. Om remiss häraf till vederbörligt Utskott anhålles ödmjukast. Stockholm den 29 November 1302. P. O. Hörnfeldt, från Wester-Norrlands län. Åf Sils® Lars Olsson från Kopparbergs län, om skyldighet för Kronan att i vppbörd ock annan liqvid emottaga Enskilda Bankers sedlar, sd länge sedelutgifningsrålt medgifoes dessa banker. I afseende på Privat-bankernc hafva många och ihållande klagomål försports. Utan att inkasta mig i den allmänna striden om de böra fortfara eller icke, mäste jag likväl erinra om följande: Privat-bankerne, nvttige eller förderflige, äro emellertid af Statsmagterne tills vidare bekräftade, men då Regeringen sålunda liksom kastat deni på allmänheten, synes det vara i hög grad tillbörligt att Staten sjelf praktiskt erkänner dem, samt erkänner och emottager deras sedlar, lika som Staten genom Motion«r i Bonde-Ståndet 1862. N:o 407. sin sanktion nästan förmått allmänheten att mottaga dem, helst dessa sedlars myckenhet nu vuxit upp ända dertill, att de i betydlig mån undanträngt Riksbankens sedlar ur allmänna rörelsen. Hvar och en vet huru härmed förhåller sig, att man icke vill neka emottaga en liqvid, erbjuden i Privaibankssedlar, helst det ofta kan befaras alt man eljest blefve utan betalning.
M.-s rätt att besluta i frågor om förbuds utfärdande emot inoch utförsel af varor samt antagande af eventuella tullbestämmelser i sådant afseende; och 5:te punkten, ang-.de ej mindre Hrr PrintzenskjÖlds och Lundelii yrkanden om inskränkningar i införselsrättigheten för en del varor till vissa hamnar, samt Hr Gustafssons motion, i fråga om controllstämplingsålgärder för utländskt guldoch silfverarbete, och Pehr Mattsons motion, rör-.de handelstraclaten med Ryssland, än ock R. o. Adis skiljaktiga beslut, i fråga om Hr Nordenanckars motion, röride tull-controllernes och bevakningens förstärkande. Dessa punkter biföllos. öde punkten, ang-.de de af Utsk. följda grunder för dess förslag till skiljaktigheternas sammanjemkande eller afgörande medelst votering. Lades till handlingarne. 7:de punkten, ang-.de förlullningen af ”Alabaster, arbetad, ej specificerad Frill. Palmstjerna, Carl Otto: Frågan om alabaster är af mycket liten vigt, och jag förmodar således, att R. o. Ad. icke sätter högt värde på det beslut, R. o. Ad. derom förut lättat. Till undvikande af åtminstone en votering i förstärkt Utsk. hemställer jag derföre, att R. o. Ad. måtte antaga Utsk:s inbjudning och förena sig med Presteoch BondeSlm. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: Det är visserligen sant, att en votering skulle undvikas genom antagande af Utsk:s inbjudning, men dä det är ganska svårt att bestämma gränsen emellan de betydligare och de obetydligare arliklarne, så kunde vi lätt, om vi började med alt upphäfva tullen på de mindre artiklarne, åter komma tillbaka till en discussion om tulltaxan, hvarföre jag anhåller, att voter.propos:n måtte godkännas sådan den är. Ilr von Hohenhausen, Mich. Silvius:
Gustaf, yttrande i samma ämne. 3:0 Ett Memorial af Herr Muntgomerie, Fabian, angående antagande af en Sockenskrivare i hvarje Socken. 4:0 Ett Memorial af Friherre Wrangel t Henning, angående yrkadt vidtagande af det beslut, att inga nya utgifter måtte af Riksens Ständer beviljas, jemte yttranden af Grefvarne Löwenhjelm, Guataf, Mörner, Adolph Göranf Fri* Protokolls Utdrag d. 9 ffan. j8/8* 50/ herre Anckarsvärd , Carl Henric, samt Herr von Fieandt, Daniel Wilhelm, och Herr Franc Sparre, JJengt, i samma ämne. 2:0 Tvänne Memorialer af Grefve Hamilton, Axel Raoul, samt Friherre Stael von Ho lstein, Corfitz Ludvig, angående Skånska Roteringen, jemte yttranden i detta ämne af Grefve von Schwerin, Fred. Bogislaus, Hamilton, Axet, Friherrarne Wirsén, Gustaf Fredrik, von Duben, Björnstjerna , Magnus, och Stael von Hollstein . Corfitz Ludvig, samt Herrarne Clairfelt, Mauritz, och Qviding, Bernhard Christopher. 6:0 Herr Hemken skölds, Äldolph Dettlof, yttrande angående visse Bergslagers Rotering. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Ett Memorial af Herr Mantgomerie , Fabin an, angående TullBetjeningenS och Visitationerä afskaffande. Tilt Statsoch Banco-Utskotten. 1:0 Ett Memorial af Friherre Lagerbjelke, Johan, angående inrättande af ett VexelContoir , jemte anföranden i samma ä'mne af Grefve Spens, Jacob Melcher, samt Herr Svedenstjerna, Erik Thomas, och af Uhr, Carl Daniel-, tillika med Friherre Lagerbjelkes ^var pä berörde anföranden. 2lo Frinerre Ced-erströms, Ulric, Memorial angående medel till stadgande af Rikets Myntväsénde. Till Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten.
Dessa förhållanden äro beklagansvärda och de ulsigler de lemna för framtiden i hög grad oroande. Den Embetsmanna-class, sorn står med båda sidorna af detta onda, pauperismen och demoralisationen i närmaste beröring, är i vårt land Presterskapet. Jag hoppas således att, då jag inom detta Stånd vågar framställa några anmärkningar öfver detta vidsträckta ämne, jag ej skall anses hafva begifvit mig in på ett område, som är främmande för vårt Stånds bemödande och bestämmelse. Vid undersökningen af delta vigliga ämne synes man mig alltid hafva sammanblandat fattigvård med anstalterna mot pauperism, sammanblandat enskild fattigdom med hela folk-classers armod, fattigdom såsom personligt ondt med fattigdom såsom en samhälls-sjukdom. Till enskilda, personers fattigdom äro nemligen en mängd orsaker, som ej äro orsaker lill pauperismen, emedan pauperismen sjelf är en af de otaliga orsaker ne till enskildas fattigdom, och pauperismen har nödvändiga följder, t. ex. demoralisation, som ingalunda nödvändigt åtföljer enskild fattigdom. Botemedlen äro också alldeles olika. Fattigvården måste alltid utgå ifrån principen af christi ig kärlek , då anstalterna root pauperismen måste hemta s ifrån Statsekonomiska förhållanden. Om således orsakerna till fattigdom äro många, är dock orsaken tili pauperismen i min tanka blott en, och denna är missförhållandet emellan populaiionens tillökning oeh tillökningen i arbetstillfället. Uti hela den dass, som lefver af sitt arbete, måste för hvarje person, hvarmed denna dass okar sig, äfven ett alldeles nytt tillfälle till arbete skapas för 3oo dagar oro året, och det ej blott för ett år, utan för alla följande år, d, v. s, att i til lök n ings-ögon bl iek e t någon inrättning, någon odling, någon fabrik, eller något annat företag måste anläggas eller utvidgas, som fordrar 3oo dagsverken mera, än som förut varit behöfligt för att underhålla arbetsklassen.
Majit, trogen dessa grundsatser och fast vid sin föresats att i allt hvad som kunde lända till allmän nytta gå Rikets Ständers önskan till 84 Dm 13 April. niotes, har också lemnat åt Götha Canal-arbete alla de understöd, det varit i Kongl. Maj:ts förmåga att afgifva, oell hvartill Riksens Ständer genom sitt beslut gifvit anledning. Likväl har, i följe af den krigsställning, som Under de sednare åren inträffat, Kongl. Majit blifvit hindrad både att gifva de äskade biträden i ali den vidd, som erfordrats, och att låta dera fortfara så länge, som varit påräknadt. Derutaf hafva visserligen förluster för Canal-Bolaget uppkommit, äfvensom detsamma, i anseende till nödvändigheten att hafva troupper i beredskap att marschera vid första vink, i flera deraf följande omständigheter nödgats vidkännas ökade koststnader I följe härutaf, afven om af andra oförutsedda utgifter, samt isynnerhet i följe af omöjligheten att vid början af ett arbete af den vidd och sträckning, som Götha Canal, kunna med tillräcklig säkerhet beräkna de hinder, som skulle möta, eller de kostnader, som till deras öfvervinnande skulle erfordras; har jin blifvit uuedt, som i anseende till gräfning och sprängningar är i det hela ungefärligen till en tredjedel utfördt, men fördelad t på alla de åtskilliga punkter Canal-Linien upptager, utgör på de flesta blott en mindre betydlig del af hvad som ännu återstår, fordrar för att fullbordas, ett ganska ansenligt tillskott öfver det först subseriberade Capitalet.
1 seenden vigtiga förbättringar i arbetssättet vid Tumba införda; men då det med honom afslutade contract med år 1834 tilländagick, och han lemnade sin befattning vid Tumba, måste närmaste ledningen af den nya tillverkningen lemnäs åt Pappersmästaren J. E. Vilander med biträde af dess son, Mästerlärlingen J. R. Vilander. Med begagnande af den uti Banco-Reglementets § 231 Fullmägtige lemnade rättighet, afslöts, under den 2 Juli 1833, öfverenskommelse med dåvarande Professoren vid Technologiska Institutet Joachim Akerman, för ett års tid, från och med den 1 påföljde September, att med råd och upplysningar uti de delar, som med papperstillverkningen egde samband, tillhandagå, men enligt af honom gjordt bestämdt förbehåll, med fritagande från all tillsyn och ansvarighet i afseende på sjelfva fabricationen, och mot ett arfvode af R:dr 333: 16 sk. Banco, fritt underhåll, då han vid Tumba vistades, samt fri skjuts vid resor för Bankens räkning dit och derifrån; hvilken öfverenskommelse sedermera för 2:ne år ytterligare blifvit förlängd. Det biträde, Professoren Akerman, på grund häraf lemnade, var onekligen för Bruket af största vigt, och har under hans ledning, utom flere andra förbättringar, försöken att gifva Bankens småsedelspapper mera seghet och fasthet blifvit verkställda; men då Professor Åkermans tjenstebefattning icke tillät honom att annorlunda, än på korta och bestämda tider, på stället egna sin uppmärksamhet åt papperstillverkningen, hvarföre han också uttryckligen afsagt sig allt ansvar dervid, och derstädes icke fanns någon person, som genast kunde inse och afhjelpa de smärre fel, hvilka, vid tillverkningen af papperet till Bankens Sedlar, dagligen kunde yppas, var klart att tillverkningen icke kunde fullkomligt uppnå och bibehålla den jemnhet och godhet, som för ett papper af den beskaffenhet, som nya sedelpapperet, äro så väsendtliga. Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorer insågo äfven detta, hvadan, och enär Brukets dåvarande förvaltare Kamereraren C.
Det står vål Ridderskapet och Adeln fritt, att besluta, det denna summa skall höra under de 5o jnillionerne, men Ridderskapet och Adeln kan äfven såga, att, då den ej år af samma natur, som öfrige under rörelsecapitalet beräknade summor, den ej derunder skall inbegripas. Jag sätter för mycket förtroende till Ridderskapeta och Adelns rättskänsla, för att ej vara öfverfygad, att Ståndet begagnar sin rått, att, med bifall i öfrigt tili Utskottens förslag, undantaga desse 1,200,000 R.dr frän rörelse-capiialet. Herr von Hohenhaufen, Michael: Den siste värde Talaren har omnämnt det beslut BondeStåndet fattat, att utgifva i million R;dp om året intill nästa Riksdag. Han har ej trott sig böra fullkomligt instämma deruti, utan afsatt en mindre summa. Det torde ej vara otjenligt att påminna, det BondeStåndet aldrig förskjutit något till Bankens formerande. Det har intrådt i Banken genom åtagande af delaktighet i garantien för dess förbindelser j huru denna garantie blifvit verkställd, hafva vi sett genom Ståndets förslag om afskrifning af Stats-, Verkets skuld till Banken, och lifgifvande af 5,ooo,ooo R;dr nya sedlar. Jag tror, att, når vi i dag decreterat 2 millioners förökning i sedelstocken tili nästa Riksdag, år der ett stort steg gjordt, att gå BondeStåndet till mötes. Dessutom, hvad fastighets-lånen angar, har jag hört ett project vara ä bane att öka uUånings-sbmaian, 55< IS September t. >m hvilket, når den punkten företages, troligen framkommer. Uskottens förslag innebår sådane grunder, att nian endast inom BondeStåndet der* med kan vara belåten, och för små egendomar, De, som tala för BondeSlåndets interesse oell icke för sil t eget, synas mig icke böra påyrka högre maximi-summa för fastighets-lånen.
Då septemberstjärnorna tändas på fästet o c h hvita vågors brus m o t strandklipporna stör lugnet på holmen, flyttar kommerserådet Falks familj in till sin våning i staden. Gärdas o c h A n n i s vägar skiljas, ty Gärdas skolgång begynner nu på allvar o c h A n n i sättes i folkskolan för att i dess lägre klasser inhämta de första grunderna. Under fristunderna leka de dock tillsammansmed b r o r A x e l s o m tredje man, lika goda vänner s o m hittills. Gärdas kvicka tankar uppfatta snabbt också lekkamratens läxor o c h tillsammans arbeta de sig i g e n o m svårigheter, s o m möta. Svarta ögon le m o t de blå o c h i skydd af goda föräldrar förflyter barndomstiden lugnt och gladt. Efter slutad pensionskurs lämnar Gärda hemmet för att i hufvudstaden, under skickliga lärares ledning, fullborda sina studier. Bittert känner h o n skilsmässan från föräldrarna o c h bror A x e l, tung kännes saknaden efter Anni. Gärda förstår ej d e n underliga förändring, som försiggått med leksystern, sedan hennes resa till hufvudstaden beslöts. Något hemlighetsfullt har hvilat öfver Anni, o c h s t u n d o m har Gärda uppfångat en hvass blick ur de stora, svarta ögonen. A n n i är o c k nere vid stationen för att bära Gärdas handeffekter, o c h vid afskedet trycker Gärda varmt hennes hand. Annis ögonlock äro sänkta så, att de långa ögonfransarna nä- stan hvila m o t kinden, o c h hufvudduken har hon dragen långt fram. Hennes hand darrar o c h Gärda är förvissad o m, att något nu grumlat deras vänskapsförhållande. Då tåget satt sig i gång o c h Gärda blifvit ensam, drager h o n det blå förhänget för gaslampan o c h sätter sig i hörnet af soffan m e d fötterna dragna u p p under sig. Så hade de förr brukat sitta h o n och A n n i då de v o r o små, o c h i skymningen berättat för hvarandra roliga skolhistorier, m e n hvad hade väl nu förändrat A n n i?
Dogket 8tor-/ä.miralen, utredt kekokvet af ytterligare anslag tili flottans exereiee, k vil ken, om den ändamälsenligen skall kunna anordnas, tördar ett ärligt anslag sk 100,000 L:dr, oeti säledes, ä det vid sista Liksdag lör detta ändamäl keviljade /j5,ooo Ldr, en ärlig tillökning »5 55,000: Hvarigenom säledes ä denna Vitel, i oell för slottan oell dess exereiee, skulle uppkomma en ärlig tillökning i det liela al .»«».».»»»,«,.». 206,180» "Läkalladt as ett rättvist afseende pä liandelns oell sjöfartens kekrämjande, framställer sig, j Sammantlang kärmed, kekokvet af Läkoek f^ringsväsendets fullkomnande. Väl kafva med de anslag, Likets 8tänder vid förra Liksdagen för detta ändamäl keviljade, ketzrdligs 11^- oell omk^ggnader, till lörkättring af Likets f)U'käkar, dels klikvit utförda, dels anordnade till successivt utkörande oell att lullkordas med ur 18^2; me» för denna details försättande i ett fullstäildigt skick, liar förvaltningen af 8jö-Xrendena uppgjort en fullständig plan, med approximativt kostnadsförslag, uppgående till 267,172 L:dr, kvarmed alla de nödiga arketena, iliän oell med >8/j3 till oell med 18/^7, skulle kunna utföras." ''Kiders Long!. Naj:t lärer i ljäder föreslä Likets 8tänder, att de kärtill nödiga medel såsom extra anslag anvisa; körande naturligtvis ru ketsplanen förändras, i kändelse Likets 8tänder skulle linna för godt inskrinL//. /v.-o 2 t/// Lo/r§/. /VH-'/. /Vo/»o§/t!0/i ti// /t.