Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken till så sen utveckling af så tidigt och bestämdt framblickande anlag, bör väl dock näppligen sökas i något afsigtligt dröjsmål, som ville afbida de tvenne nyssnämnda villkorens fulla förvärfvande. Snarare tro vi, att hon hämmades af ett försynt misstroende till sitt snilles egentligaste rigtning. Hon insåg mer och mer, att de vanliga vittra vägarne ej voro de, som borde väljas af henne; men att gå sin egen, vågade hon ännu ej äfventyra. Måhända kommo härtill äfven yttre omständigheter, hvilka, om hon ock mer och mer kände sin vittra kallelses rätta beskaffenhet, dock länge afhöllo henne från att deråt öfverlemna sig. Sådana voro kanske t. ex. det armod, som fortfor under hennes ogifta tid, och det husmoders-nit, som på uteslutande vis upptog de första åren af hennes gifta. Dock är ej omöjligt, att hon i löndom hade både förnummit och åtlydt kallelsen långt förr, än andra tillätos veta något derom. Men ehvad hon än sjelf – blygsamt och villrådigt – tänkte om sitt snilles egenskap, så skönjes, att ryktet om den vittra Mamsell Malmstedt ändock snart nog hann till hufvudstaden. Der var Gustaf III, nyligen uppstigen på thronen, nu som bäst sysselsatt att skapa en Svensk Theater; och hon rönte den utmärkelse, att till denna för inhemska snillen öppnade täflingsbana inbjudas i sällskap med Adlerbeth och Kellgren. Hertigen af Södermanland hade lärt känna några smärre qväden, dem hon tillåtit spridas under förbehåll af bevarad anonymitet. Följden blef en anmaning, att från Fransyskan öfversätta sångspelet ”Lucile” (1776): på titelbladet kalladt ”komiskt” (opéra-comique), men med föga större skäl, än det af Franzén kallas ”en dramatisk idyll” 156. Det är rätt och slätt ett stycke dramatiserad sångvers af ringa betydenhet; men satt i musik af Gretry; och derigenom äfven på den svenska skådeplatsen försäkrad om framgång.
Eli afbetalning å Bankens förskotts fordran har således egt rum 1839 med B:co R:dr 22,114: 7. u. hvaremot år 1840 samma fordran ökats med . 1,422: 8. — 38 , År 1839. Och består den till år 1841 utgående Bala ncen af: Skuld till Låne-Afdelningen 25,882: 28. 3. Papperstillverkningen har under åren 1839 och 1840 upgått till: - Papperstillverknings-Conto uptager: Debet. Debet. För jordbruket använde utöfver hvad det inbringat 844: 18. 3. Papperstillverkningen påförde utöfver värdet af erhållet papper . 9,121: 39. 10. Enligt Banco-Utskottets beslut den 29 Juni 1840 afförde 301,432: 21. 7. D:o d:o d:o 1,115: 16. 4. Genom skäring och sortering upkommen skillnad i lump värde 52: io. — 114: 8. 10. — Värdet af hudarne efter 2:ne dödade hästkreatur — 12: Differance upkommen genom runstycksbråk 5. D:o af Papperstillverkningen 17,241: 40. Brukets åsätta värde, enligt Banco-Utskot tets beslut den 29 Juni 1840 250,000: Minskning i Brukets bokförda Capitalvärde 63,364: 43. il. Utgående Balance-Conto visar följande förhållanden: Debet. Tumba hemman, Pappersbruken med alla byggnader och fasta inventarier, Qvarn, lastageplatsen vid Tullingesjön och Magasinshuset i Stockholm, uptagne till 301,432: 21. 7. 250,000: Hvarjehanda rudimaterier, förråder och lösa inventarier 63,009: 26. 5. 60,976: 20. 7.
Svenska handeln har nederlag i S: t Petersburg, Riga, Reval, Åbo och Helsingfors. Norge skall från Hammerfest vid Vita Havet utföra spannmål till ett belopp av 25.000 tscherverts då en femtedel lämnas i Archangel. Ryska fartyg, som kommer från Vita Havet till hamnar i Lappland kan försälja sina varor både till allmogen och åt norska fartyg i städernas hamnar under kortare tid. Valfisktran från Norge som förs till ryska hamnar betalar halv avgift. Handelsavtalet varar i 8 år med början från 1818. CARL AXEL LÖWENHIELM NESSELRODE. Vi vilja följa denna Additional Act till alla delar, uppriktigt, troligt och redligt. Detta har vi med egen hand underskrivet i Stockholm 1817 CARL Vi Alexander I har i S: t Petersburg avslutat och undertecknat den Additional Act till traktaten i Fredrichshamn och godkänt, bekräftat och lovat att obrottsligen iaktta och uppfylla allt som blivit stadgat. Vi har med egen hand undertecknat denna ratification i Moskva 20 november 1817. ALEXANDER Cirkulations - Brev till samtliga Konungens Befallningshavande, angående forum i mål, som rör försummad kronoskjuts. Stockholm den 2 september 1817 Olägenheter har uppstått, när allmogen som försummat skjuts, skall åtalas vid landskansliet i länet. De får ofta flera mils resväg. Man yrkar att dessa mål måtte avgöras i Häradsrätten. Befallningshavanden skall inte befatta sig med dessa mål. Kongl Maj: t har däremot inte ansett att någon förändring skall ske. För att undvika längre resor för allmogen skall befallningshavanden inte begära personlig inställelse. Stockholm den 2 september 1817. JOH AUG SANDELS O E LAGERHEIM Kungörelse angående de ämnen, som vid s k engelska garverier få till läderberedning användas. Stockholm den 22 september 1817. 1774 stadgades att tills vidare ingen förändring i det vid engelska garverierna hittills brukliga beredningssätt med ekbark må tillåtas, eller någon annan bark nyttjas. Det har nu visat sig att åtskilliga som fått tillstånd att driva garveriet på det engelska sättet utom ekbark använt andra ämnen.
Prot 1839 & 1860. 6 Sami. 1 Afd. 83 Haft. 3 18 Banko-Uukolteti Memorial fi:o 44. stat, som för Tumba bruks tjenstemän och vaktmästare kommer att tjena till efterrättelse, dels ock i Banko-reglementet, der brukets aflönings-stat för närvarande icke finnes omnämnd, få under särskild § intagas följande stadgande: I afseende å de Tumba bruks tjenstemän och vaktmästare tillkommande löneoch öfriga förmåner, kommer den af Banko-Utskottet, på grund af Rikets Ständers beslut, den utfärdade aflönings-stat att tjena till efterrättelse. Stockholm den 21 September 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Sept. 1860, kl. 2 e. tn. Memorial, i anledning af förre Förvaltaren vid Tumba pappersbruk C. Möllers ansökning om erhållande af årligt understöd från Banken. Hos Banko-Utskottet vid sistförflutna två riksdagar har förre Förvaltaren vid Tumba bruk, Kamereraren Claes Möller sökt att uti innehafvande pension, 1,350 R:dr, undfå förhöjning med 450 R:dr, hvarigenom pensionen skulle komma att uppgå till det belopp af 1,800 R:dr, allt Runt årligen, som bort honom tillkomma, derest den vid hans förflyttning på pensionsstat pågående reglering af Banko-statens löner varit slutligen fastställd. Denna ansökning, hvilken af Banko-Utskottet vid 1853—1854 årens riksdag ansågs icke böra till någon åtgärd föranleda, förordades deremot af sednaste riksdags Banko-Utskott till Rikets Ständers bifall, men enär Utskottets berörde tillstyrkande af endast två Riks-Stånd gillades och frågan sålunda förföll, har Möller nu förnyat sin omförmälde ansökning, med begäran att, Utskottet måtte hos Rikets Ständer hemställa, det Möller, som sedan den 31 Mars innevarande åt ingått i sitt 70:de lefnadsår och saknade krafter till för - Banko-Ulskoltets Memorial K:o 44.
Kameral-afdelning emottagit medel lör ofvanberörda ändamål, anses vara såsom verifikationer lillfyllestgörande, får Utskottet af sådan anledning hemställa, alt anmärkningen må förfalla. 20 Stats-Utskottets Utlåtande JY1 21. Kongl. Postverket. § 15- {1860 års Rev.-ber. pag. 54. Ctlåt. pag. 294.) I sammanhang med den redogörelse Revisoreme meddelat rörande de åtgärder, som af Kongl. General-Poststyrelsen vidtagits till beredande af en snabbare och mera utsträckt poslkommunikation, hafva 1860 års Revisorer fästat uppmärksamhet på behofvet af en mindre betungande och på samma gang ändamålet mera motsvarande försändning med posten af tidningar, portofria skrifter och brefpaketer, hvartill, enligt Revisorernes tanka, åtminstone under en del af året flerfaldiga ångbåtslägenheter lemnade ett dittills alltför ringa begagnadt hjelpmedel; hvarjemte Revisorerne antydt åtskilliga utaf hufvudgrunderna för den sålunda föreslagna postbefordringens anordnande. Jemte framställning af de svårigheter, som yppats för användande af ångbåt såsom posttransportmedel, förklarar Kongl. General-Poststyrelsen uti nfgifvet underdånigt utlåtande, att, sedan numera genom Kongl. Kungörelsen den 26 Oktober 1860 grunderna för posters förskaffande med ångfartyg blifvit fastställda, hvari genom alla dithörande uppgörelser i väsendtlig mån underlättats, de regelbundna ångbåtslägenheterna framgent komme att alltmer användas för fortskaffning af en stor del postförsändelser, der detta stöde tillsammans med allmänhetens betjenande och nödig hushållning å Postverkets sida Att Kongl General-Poststyrelsen under sednare åren vidtagit flera vigtiga åtgärder till beredande af en mera tidsenlig postkommunikation vill Utskottet icke bestrida, men, enligt Utskottets tanka, både kan och bör ännu mera i berörda hänseende åtgöras, synnerligast genom ett vidsträcktare begagnande af ångbåtar och jernvägar såsom transport-medel.
Om, vid uppgörandet af förslag till ny rotering i Jemtland, folkmängden toges till grund, så skulle, då i dc öfriga 25 länen med 677,657 mantalsskrifne karlar underhållas 35,3(2 soldater, ryttare och båtsmän, belöpa sig på Jemtland med 8,146 mantalsskrifne karlar — oberäknad t Herjeådalen — endast 43o man. Således visar äfven demina beräkningsgrund, hvars riktighet ej med något gruiidadt skäl kan bestridas, att Jeintländska noteringen icke, utan atl sättas i alltför stort missförhållande lill den öfriga Svenska, kan eller bör höjas utöfver hvad här ofvan i und. blifvit föreslaget, då man ihågkommer, alt den härvar. sqvadron icke är inberäknad i föreslående calcul. Vid jemförelse åter emellan Jemtländska och öfriga *) Vid den jemförelse, som skett emellan roteringen i Jemtland och de öfriga länens rotering, hade säterier och bergsfrälse i dessa sednare hort uteslutas, emedan i Jemtland icke finnes mer än 1 [ mantal af dylik beskaffenhet. Om en sådan uteslutning kunnat ske, så hade do qvarstående a3 länen fått högre rotering och följaktligen skilnaden emellan dessa läns och Jemtländska roteringen icke blifvit så stor Hvad som här blifvit utfördt i tillökning för Jemtland, jrunmr nämnda förhållande. Delta är hufvudskälct hvarföre förestående 4'J man i denna provisionella calcul blifvit upptagne. Svenska hemmans skattebidrag, visar sig det förbål/ande, alt Jemtland, ehuru beläget i ett det oblidaste klimat inom Sverige på 20 mils afstånd ifrån hafvet, utgör i statsbidrag på hvarje helt kronooch kronoskatte-heinman 202 r:dr b:eo, enl. lind. bifogade uträkning, då medium af ett sådant hemmmans statsbidrag i det öfriga Sverige uppgår till 177 V:dr, samt att således äfven i detta hänseende nedsättning af Jemlländska roteringen är af yttersta behof påkallad.
St:rs pröfning; så utföres ock tills vidare här 25o,ooo: — ■— Uppgående, enligt 1823 års Statsreglering, Summan af Verkets Aflö ningsStat till p:g:r’ 182,009: 16. 6. 2531 T:r deruti inberäknade. j2:o a) För reglering af Sundhets_ Collegii AflöningsStat har K. M:t i Nåder förmält erfordras en tillökning af 463- 24 — med derunder begripne 29 T:r Sp:l. 84 Stats-Utskottets Af hvilken summa, 3o3 R:dr 24 sk., tillika medi nämnde SpannemåisAnslag, blifvit afsedde till lönpåökning för Collegii Kamererare, Denna Tjensteman, hvars lön på Stat ej utgör mera än 3g5 R:dr 24 sk. med derunder begripne 37 T:r Sp:I, hade, efter hvad Collegium år 1824 hos K. M:t i underd:het anmälte, fått sig ålaggde åtskillige tillökade göromål, så väl i följd af den till Collegium öfverflyttade befattning med granskningen och betalningen af alla för Medico-legala besigtningar och liköppningar belöpande kostnader, som genom skyldigheten att granska Veterinärinrättningens räkenskaper och Inventarie-förteckningar samt redovisa de för denna Inrättning på Stat anslagne medel; hvarföre K. M:t den 22 December samma år i Nåder behagade för bemälde
Christopher, „ 23og Hr af Dalström, Gustaf Jacob; BancoUtskottet: efter Hr Hammarhjelm, Carl Fredr., Hr Hallenborg, Cart Johan, Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh., Frih. Hermelin, Aug., och Hr af Wingård, Joh. Didi'., N:o 2118 A. Hr Lagerheim, Erik Julius, „ i563 Hr Cederstråhle, Joh. Casimir, „ 1600 „ Braunerhjelm, Ferdinand, „ 2259 , af Wåhlberg , Gustaf Denis, „ 2287 „ af Rolen, Joh. Samuel; Lagutskottet: efter Hr von Sydow, Axel Reinh., N:o 1981 Hr Nordenstolpe, Georg; Allm. Besvärsoch OecöU omiUtskottef: efter Gr. Posse, Arv., Frih. Hermelin, Aug., och Gr. Mör-“ ner, Carl Göran, N:o 342 Frih. von Stedingk, Styrbjörn, „ 7 Hr Sparre af Rosswik, Gust. Mauritz, i3 H. 74 Den S September. N.o 1708 Hr Blomcreutz, fullm. Hr Danckwardt Liljeström, Claes; Riddar husUtskottet: efter Frih. Hermelin, Carl Sam., N:o 1925 Hr Ehrengranat, fullm. Hr Blomstedt, Christ. Jacob. Justerades 4 prot.utdr. för d. 6 dennes. Justerades pleniprotrn för d. 1 och 4 sisth Aug. f. och e. m. Ånyo föredrogs Oecon.Utsk:s den 1 dennes pä bordet lagda ytterligare betänk. N:o io4, i frågan dels om rättighet till enskilda theatrars inrättande, dels ock om upphörande af de afgifter till K. Theaterns och Hofcapellets pensionscassor, som för representationer i landsorterna erläggas. R. o. Ad. beslöt, att delta betänk, skulle punktvis pröfvas. irsta punkten. Frih.
I öfverensstämmelse härmed föreslå kommitterade: att första klassens beväringssoldater årligen inkallas till 62 dagars rekrytskola, hvilken tager sin början samma dag, som stammens rekrytmöte; att andra, tredje, och fjerde klassernas beväringssoldater samtidigt inkallas under de 13 sista dagarne af stammens regementsmöten och derunder indelas på kompanierna under gemensamt befäl med stammen; att tider och samlingsställen böra så bestämmas att beväringssoldaterne, då de skola inträffa å mötesplats eller derifrån uppbryta samtidigt med stammen, kunna under samma befäl som denna marschera till och från mötena, samt att vapenöfningarna för allmänna beväringsmanskapets båda klasser, tillsammans 30 dagar, böra vara afslutade åtminstone förr än beväringssoldaterne inkomma till regementsmötet. I öfverensstämmelse med grunden för infanteriets organisation eller att hvarje stambataljon bör på krigsfot uppsätta 1| fältbataljon, bör ock under den tid, beväringssoldaterne öfvas tillsammans med stammen, regementet indelas på tre bataljoner och corps på en och half bataljon, hvilken senare manövreras såsom en mindre bataljon. Vid värfvade infanteriet böra inga svårigheter möta för att i allt hufvudsakligt ordna beväringens vapenöfningar i öfverensstämmelse med hvad för dessa öfningar vid indelda infanteriet blifvit föreslaget. Vid artilleriet och in g enior-trupp er ne åter tillämpas hvad deraf låter förena sig med dessa vapens olika beskaffenhet och det mindre antal beväringsmanskap dem tilldelas. För artilleriet är beräknadt 240 man utur hvarje årsklass, deraf 60 beväringssoldater, och för ingeniör-truppernes 6 kompanier 192 man, deraf 48 beväringssoldater.
Kyrkoherden färdiga antvarda, och vare han sedan skyldig, att hålla dem vid magt med egen kostnad. När de af ålder och bruk, och ej af pr estens vanryckt förfalla; då skola socknemän dem bygga och bättra på deras kostnad." Det lärer nemligen vara tydligt, att hålla vid magt utmärker ett vidsträcktare åliggande, än ersättningsskyldighet för förorsakad eller förvållad skada; ty den sednare måste ju alltid drabba hvar och en, som skada åstadkommit. Ett ytterligare stöd för den mening, att Kyrkoherde bör bekosta mindre reparationer, lärer ock kunna hemta* af Lagsami Allm. Besvärsoch Ekon.-Ulsk. Betänkande, N:o 21. 25 al 12 § uti Kongl. Resolutionen på allmogens besvär den 1 Augusti 1727, som, jemte stadgande, att pr esten hör draga försorg, alt husen ej af vanryclct förderfvas, utan bur hålla dem vid makt på egen bekostnad, innehåller, att då mycken och ansenlig förbättring derå tarfvas, församlingen skall densamma verkställa.
Bef:h:des rättighet att förneka en person, som söker tillstånd till handels idkaude på landet inskränkt till den enda händelse, ”såvida laga hinder möta.” Sockne-männens eller Sockne-nämndens utlåt, blir derföre temeligen utan effekt, såvida icke några i författningen åberopade laga hinder kunna af dem upgifvas, och dessa laga hinder bestå deruti, om den sökande icke skulle äga Svensk medborgarerätt, icke hafva begått Herrans Heliga Nattvard, icke råda öfver sig sjelf och sin egendom, icke äga god frejd, eller icke kunna skrifva läsligt eller räkna qvatuor species i enkla tal och bråk, samt icke föra bok eller räkning på det för handel i allmänhet vanliga sätt. Det står icke ens påbjudet alt eller hvar den sökande skall aflägga prof på de föreskrifna färdigheterne. Funnes ett speciminerande i dessa delar inför soekne-nämnden stadgadt, så kunde sockne-nämnden, då den skulle afgifva yttrande öfver gjord ansökning lill handels-rätlighct, till äfventyrs vela något mera om sökanden, än som nu i allmänhet är fallet. I stad skall dessutom den sökande hafva vunnit burskap å handeln, och i denna omständighet ligger en kontroll, som saknas på landet. I stad äro äfven de andra handlanderne, sorn' der finnas, i tillfälle att utöfva en hälsosam kontroll öfver nykomlingen. På landet återigen inträffar ofta att den handlande, som der sig bosätter, blir ensam, och derigenom upstår äfven ett lältadt tillfälle för honom alt taga sig friheter, hvilka i anseende till den i stad rådande konkurens icke derstädes kunna äga rum. Della är enl. min tanke ett ökadt skäl för alt en större noggrannhet ia kila ges i afseende på val af personer, åt hvilka rättigheter till handels idkande på landet uplåies. Jag kan således icke annat, än anse både att sockenstämmas hörande vore lämpligt, och att den af Gr. Lagerbjelke föreslagna utvidgade pröfningsrätt för K. Bef:h:de skulle kunna medföra nytta, och förenar mig derföre med dem, som begärt återremiss af denna punkt. Frih. Cederström: Gr.
Utgående från nyssnämnde åsigter har Utsk., som ingalunda velat såsom en intrig behandla ett af de vigligaste ärendena vid denna Riksdag, sökt bereda staten utväg till anläggande af jernvägar, hvilka raan har anledning förmoda skola medföra både nytta och fördel, och delta på eli sätt, sora må betrygga sakens framgång. Utsk. har i berörde afseende, på grund af andra staters erfarenhet och (ill följd af den framgång, hvarmed denna erfarenhet bekräftat läran derom, ansett, ali, genom ett väl ordnadt fondsystem, kan staten utan särdeles olägenheter åtaga sig en betydlig statsskuld i och för större jernvägars anläggande. Frågan skulle således blifva, huruvida jernvägarne verkligen förtjena att staten inlåter sig på fondsystemets bana. Den förste värde talaren har dock medgifvit, att jernvägarne utgöra en fråga, som icke kan falla, och att den inom nationen redan vunnit så stora sympalhier, att den icke mera kan undanskjutas. Jag anser del fördenskull icke un vara rälta stället alt ingå i någon diskussion öfver jernvägarnes nytta eller behöflighet, utan det är under förutsättning, alt dylika kommunikalionsanstalter skola i riket anläggas, som jag till besvarande vill uptaga de anmärkn:ar, hvilka specielt blifvit gjorda mot denna punkt. Det har blifvit yttradt, att stalsskuldssystemet icke vore någon sådan räddande fana, som Utsk. förmodat, då det hänvisat på detsamma vid inträffande financiella olyckor etc. StatsUtsk. har dock icke sagt, att man i stalsskuldssystemet erhåller en trollstaf, som öpnar alla klippor, utan det har blott sagt, att genom delta system förhindras många olyckor; och detta har erfarenheten visat. Jag ber, att i detta afseende få i R. o. Adis minne återkalla förhållandet med Preussen-under åren 1813—1814. Då nämnde land vid samma tidpunkt befann sig i en stor financiell kris, så, i stället för att göra bankrutt, uplånade det de summor, som erfordrades för att uprätlhålla myntvärdet, och detta är orsaken till den betydliga statsskuld, som Preussen erhöll efter kriget.
Spannmålsoch Victualie-Handelns på Landet beläggande med enahanda Utskylder, som dessa Handels-Näringar i Städerne åtfölja. Förbud emot Krämares kringstrykande; Möjlighets beredande för innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra Äbyggnaden i Allmänna Brandförsäkrings-Verket; Jemkning uti BåtsmansRoteringen i Halland. Medels vidtagande till Liixens hämmande och Inländske Fabriquernes upphjelpande; Landtbruks-Academien, dess CentralYerkstad, m. m. Fortfarande af det mot Utländska Öfverflöds-varor utfärdade förbud; samt Den 11 April. 397 Yrkad högre Tull-afgift för BoktryckeriStilar. 4:o Gillat Stats-Utskottets Utlåtande, angående väckt fråga, om de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde Dagsverksskyldigheters upphörande. 5:o Bifallit Stats-Utskottets Betänkanden, angående: Dahlby och Flyinge Kungsgårdars och Stuteri-Inrättnings Stat; Föreslagen Aflönings-Stat för Ulricsdahls Kongl. Lustslott; Bokhållaren Carlsunds ansökning om utbekommande af Mantalsskrifnings-Provision; och Begrafningshjelp efter Secreteraren Morin. 6:0 Instämt i HögvÖrdige Preste-Ståndets förbehåll, i afseende på Expeditions-TJtskottets gillade Förslag, att Utskottets Betänkanden, icke skrifne utan genom tryckta ark af Bihanget skulle Riks-Stånden meddelas. '7:0 Remitterat lill Stats-Utskottet, Expeditions-Utskottets Memorial, om förvaringsrum för öfverblifvande Exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll; samt 8:0
Dylta bruk, hvilken beräkning dock icke kunde blifva annat än approximativ, så hafva Kommitterade ansett härvid förekomma, å ena sidan, såsom vinst för Staten, dels värdet af den nya rotering, hvarmed frisockne-hemmanen, efter tjenstbarheternes indragning, skulle beläggas, och dels den tillökade inkomst, sorn i följd af brukets förändrade beskallningsförhållanden skulle i statsbidrag för allmänningarne och tionde af lillverkningarne Staten tillfalla, samt å den andra, eller såsom Statens förlust: l:o dess uppoffring medelst ersättning till bruksegarne för tjenstbarheterna; 2:o ett ökadt anslag lill Krigs—kollegii Artilleri—afdelning för uppköp af svafvel, och 3:o den minskning i statsinkomst, som uppkomme genom försvinnandet af den särskilda bevillningen för de vid Dylta tillverkade effekter. Denna beräkning skulle utfalla sålunda: af frisocknarnes gamla roteringsskyldiga 1011 mantal och de af allmänningarne förslagsvis uppkommande 5 nya mantal, tillsammans 1041 mantal, skulle, efter den i Nerike i allmänhet vedertagna roteringsgrund af 2 mantal på hvarje rote, uppkomma 52t5 nya soldatrotar, för hvilka roteringsomkostnaden, beräknad efter medium af rote-vakans-afgiften för tio år, enligt markegångsvärdet för åren 1836—1845, lill 48 R:dr 38 sk. 5i3„ rst. Banko för hvarje rote uppginge till 2,558: 47. 9tb„ V för förändringen i sättet för tiondens utgörande upptages såsom Statens årliga vinst samma summa, som här ofvan är uträknad för berörde tio år 69: 45. 31. statsbidragen för allmänningarne, utom roteringen, lika med hvad år 1830 upptogs 180: Summa Statens vinst 2,808: 45. 1,17. Kongl. Maj. ts Nåd. Skrifvelse N:o 40. 15 då den af Kommitterade föreslagna kapitalersättning till bruksegarne 38,405 R:dr 23 sk.