Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Darfijr hokes det kvinnorna af en yngre generation att, med tack fiir dot fiirflntna och med hoppfullhet for framtiden, fortsiittia hennes verk i den fosterlandska kulturens tjanst och, slsom hon, soka P blifvit nftgonting for Sverigeo. Lgdia Wak1strB)) t. Sedan flera %r tillbaka i n h n e r hon sig regelbundet hvarjc lordag i v&amp;rt hem. Hon h w s t i d i g t sett likadan ut, liten och bojd, hvarken gamma1 eller ung, ansiktet mera fult iin vackert med sin uppnasa, sin grgdaskiga hy och sin breda, tandlosa mun. H h e t i sticker fram. under bon$ssjdetten, ogonen sml, gr&amp;bl&amp; och lungsiktigt klara. Ron ar alltid Madd i detsamma - en rutig bomullskjol och diirofver ett stort, hvitt stad-forklade af oblekt domestik, samt en brun, luggsliten kofta. Men det ar ocks&amp; p&amp; nlgot annat man alltid kanner igen h e m e - denna skrallande: torra hosta, son1 hors redan n&amp;r hon kornmer i trappan klockan Atta; pH morgonen, som genljuder i rummen eller koket hela dagen, och som ger elro i forstugan; nar hon klockan &amp; tta p&amp; lrvallen lamar. oss efter sitt dagsarbete, for ntt .nasta dag.fortsatta p l samma satt hos n&amp;gon annan ' och s&amp; alltjamt i en kretsghg. Hennes gorom&amp;l aro att hjiilpa till vid %storstadningarw, dessa.
Statens oeftergifliga rätt att få handla “med full sjelfbestånd frihet, då uti öfvertagarnes af det Svensk-Engelska lånet “förslag en utväg sig erbjöd att vinna samma penningetillgång på ett enklare, i “financielt hänseende för Statens kredit fördelaktigare och äfven billigare sätt.“ Då den öfverenskomna lånesumman af 8,000,000 Mark Hamburger Banko icke kunde med de bestämda obligations-beloppen delas i jemna qvoter, höjdes lånebeloppet till 8,100,000 Mark och upprättades, i öfverensstämmelse med låneunderhandlingarnas slutliga resultat, förslag till lånekontrakt, som, efter några sedermera vidtagna smärre förändringar och tillägg, ömsesidigt godkändes och den 19 Januari 1865 af Fullmägtige underskrefs. I afseende å detta kontrakts ordalydelse i öfrigt, hänvisar Utskottet till det aftryck deraf, som Revisorernes berättelse innehåller, och vill här endast särskildt nämna att å Fullmägtiges uttalade önskan rörande dispositionen af de till Svensk-Engelska lånet hörande obligatio - Stats-Utskottets Utlåtande J\$ 29. 69 ner, något afseende, på sätt kontraktets 14 § visar, icke blef af Kredit-bolaget fästadt. I stället för att, såsom kontraktet förutsatte, fördela lånesummans uppsägning på tio månader, blefvo redan i Januari månad, med begagnande af den rätt kontraktet i sådant afseende medgaf, icke mindre än 6,249,000 Mark Hamburger Banko uppsagda samt återstående 1,851,000 Mark under förra hälften af Februari månad.
Då, efter hvad upplyst blifvit, förhållandet härmed varit enahanda alltsedan år 1809 och alla ömsesidig* fordringar emellan Sverige och Finland blifvit genom en serskild convention utredde och afsl-utade samt långt för detta liquiderade, anse Revisorerne äfven omnämnde, ännu balancerade post böra till afskrifning befordras. Länooch säkerhetshandlingarne, hvilka hos Kongl. SeraphnnerOrdensGillct förvaras, hafva blifvit af Revisorerne gen omsedd c och i fullständigt skick samt i behörig ordning befunne. (12) ( 9° ) Genom Nådigt Bref den 7 Februari innevarande år, bar Kongl. Maj:t gifvit SeraphimerOrdensGillet tillkänna Rikets sednast församlade Ständers förklarande, att, då Lasarettsoch KurhusRäkenskaperne, såväl lill siffran sorn i afseende på förvaltningen, granskas af valde Deputerade inom hvarje Län från alla fyra RiksStånden, dessa räkenskaper icke erfordrade revision af Rikets Ständer eller deras Revisorer, ooh har OrdensGillel, till följd deraf, genom Circulaire den i'4 nästlidne Mars underrättat samtlige LazareltsDirectionerne i Riket, att nämnde Räkenskaper hädanefter icke vidare komma att lill OrdensGillel insändas, utan allenast en afskrift af hvarje års Capitalräkning, för den kännedom af Lasarettens och Kurhusens tillstånd, som OrdensGillet bör äga. Af sådan orsak hafva Revisorerne icke nu tagit någon befattning med granskning af Lasarettsoch KurhusFondens förvaltning och Räkenskaper för åren i832 och i833. Kongl. SundhetsCollegimn. Detta Verks Räkenskaper, som af Kongl. KammarRätten blifvit för begge åren granskade med anmärkningar, upptaga: Debet: Balance från föregående uret. Inkomster. B al ance till följande äret. Credit: Balance från föregående året. Utgifter. Af SundhetsCollegium d:o Till Svenska LäkareSällskapet 500: 500: „
FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. Hofboktr, ll:te årg. Fredagen den 28 januari 1898. fjortondagsuppl. Iduns M o d e t. Bamgarderoben Iduns Utgifningstid: Annonspris: 35 Öre pr nonpareillerad. hvarje fredag. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösnrr endast för kompletteringar.) Utländska annons. 7 0 öre pr nonp.-rad. V å r a landshöfdingsfruar. A u g u s t a Crusebjörn, längre mot norden, då öfverste Crusebjörn 1891 på hösten utnämndes till landshöfding i Västerbottens län. På nyåret 1892 inflyttade familjen i den till landshöfdingebostad provisoriskt anordnade, jämförelsevis anspråkslösa byggnad, som inköpts till ersättning för det vid stadens brand år 1888 förstörda länsresidenset. Umeå stad erbjöd då en långt ifrån tilltalande anblick. Stora öde sträckor med här född Bahrman. jSJ orrland, Sveriges framtidsland, har vis7 r serligen på senare tiden lyckats tillvinna sig större uppmärksamhet som ett blifvande stort industricentrum, men torde ännu ej som vistelseort hunnit blifva föremål för någon brinnande längtan hos » sörlänningar »; åtminSIGFRID DICKSOX, född Sparre. stone torde för en infödd stockholmska en öfverflyttning till den höga norden ej innebära något synnerligen lockande. Omständigheterna hafva dock tvungit fru Augusta Crusebjörn att taga sitt hem i Umeå. Fru Crusebjörn, dotter till aflidne stadsmäklaren G. Bahrman, föddes i Stockholm år 1850. Tidigt moderlös, uppfostrades hon i ett aktningsvärdt prästhus i Södermanland hos kyrkoherden Lindbergs familj i Toresund. År 1873 ingick hon äktenskap med dåvarande löjtnanten i generalstaben Jesper Crusebjörn, hvilket äktenskap välsignades med en son och en dotter.
Handels-Balken, 1 § i Handels-Ordningen och 3 § i Fabriksoch Handtverks-Ordningen den 22 December 1846, samt med upphäfvande af Kongl. Förordningen den 22 Oktober 1741 äfvensom Kongl. Brefvet den 23 Februari 1838, tilläte utländsk man att här i Rikets stapelstäder bosätta sig och drifva grosshandel samt idka större fabriksrörelse, äfvensom att, med iakttagande af hvad tulUorlättningarne derom stadga, föra sina varor Irån en ort till annan. Rikets Ständer anse för sin del, i enlighet med det ofvan anförda, det vara nödvändigt att lossa på de band, våra nuvarande författningar i afseende på utländningars rätt att härstädes idka handelsrörelse eller annat näringsfång innehålla, helst de inskränkningar, som i detta hänseende eea rum, sakna likstämmighet med de friare grundsatser, som i sednare tider blifvit följda ej mindre i vår handelslagstiftning i allmänhet, än uti åtskilliga inlernalionela frågor, bland hvilka må erinras om den reciprocitet, som eger rum mellan Sverige och andra nationer beträffande skeppsfarten. Men härvid har hos Rikets Ständer i betraktande kommit, huruledes åstadkommandet af den ifrågasatta förändringen är beledsagad af åtskilliga svårigheter, härledande sig från nödvändigheten ali härvid hafva hänsyn lill vissa medvårt samfundsväsende förknippade omständigheter, de der icke kunna alldeles förbises med mindre infödde medborgare skulle tillskyndas ett obilligt intrång eller erhålla sämre vilkor än utländningar. Såsom exempel härpå fä Rikets Ständer endast i underdånighet påminna om vära antagna lagar rörande burskap, vilkoren för dess erhållande och de förbindelser detsamma medförer, ibland hvilka ingå ej allenast sådana, som skulle kunna till sitt värde i penningar uppskattas och dermed inlösas, utan ock personela skyldigheter, hvilka icke skulle kunna af en utländning fullgöras, om de ens borde honom uppdragas.
Jag vill icke ingå i bedömande, huruvida sådant vore nyttigt; men vill man, att en nationaltheater skall finnas, bör man icke tillåta enskilda theatrar, utan efter pröfning af styrelsen för den theater, som redan finnes. Jag tillstyrker altså uti förevar, irsta punkt afslag till detta sednare be tänk. och bifall till det förra. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag skulle tro, att den siste värde talaren begått det misstag, att, då han yttrat nationaltheater, han menat den K. operan. Det är bekant, att den lyriska scenen icke bär sig utan statsbidrag; men det är ett annat förhållande med en nationaltheater, som egentligen består af den dramatiska scenen , och det är denna sednare, som Utsk. trott kunna bära sig bredvid privattheatrar. Då Utsk. derjemte ansett det i aesthetiskt hänseende vara af vigt att väcka och underhålla täflan, samt Utsk. uti privattheatrarna velat finna en blifvande skola för den större theatern, har Utsk. altså stadnat vid det föredrag lia tillstyrkandet, hvilket jag icke heller nu kan annat än bifalla. Frih. Ehrenborgh: Den siste talaren har ganska rätt uti sin erinran. Jag menade verkligen stora operan, då jag sade nationaltheater; men jag får åter anmärka, att den nu befintliga theatern just är byggd hufvudsakligen för lyriska scenen. För talscenen är den minst passande; ty om man skall höras, måste ljudet höjas så starkt, att det är få, som dermed kunna utstå. För en nationaltheater vore således stora operans local ingalunda lämplig; men då emedlertid en stor kostnad ligger i byggnaderna, och man icke har råd att anslå så stora bidrag, som komme att erfordras, om endast lyriska representationer skulle gifvas, utan nödgas påräkna hjelp från den dramatiska scenen, så är nödvändigt att hafva denna i det möjligen bästa skick. Tillåter man åter en obegränsad täflan, så är jag öfvertvgad, att den går under.
Anno Jubeltci 1721, samt å motsidan Konungarne Gustaf I:s och Gustaf II Adolphs Bröstbilder i smärre medaillons, och underskrift: In Memoriam Vindicatse Tibertatis ac Religionis. Banco-Utskottet anser sig ej böra underlåta, att vid Rikets Ständer nu inträffade första sammanträde: efter det Tredje Århundradets utgång ifrån, denna för Sveriges innebyggare minnesvärda tid, hos Rikets Höglofl.; Ständer väcka fråga om ett förnyande af hvad 1722 i detta hänseende blifvit iakttagit. Och hemställer alltså vördsamt, huruvida icke Rikets Ständer skulle finna lämpligt göra underdånig anhållan, det Kongl. Mai:t i nåder täckes tillita, att äfven för det sist förflutna Tredje Århundradet, ett tillräckligt anJubel-Riksdalrar må blifva genom Banco-Styrelsens föranstaltande slagne, till vanlig Riksdalers storlek, med å ena sidan nu varande Haris Majit Konungens Bröstbild, oinskriften: Carolus XIV Johannes Dei Gratia R‘X huecits ib* Norvegite, och Underskriften: Anno Jttbihzi 1H21, samt å deri andra: Konungarne Gustaf I:S , Gustaf II Adolphs och FredVik I:s Bröstbilder i Medaillons, med lika underskrift sorn 3 de forre Jubel Rikstialrarne: lii Mtmoriam Vindi cato, Libertatis ac Religionit. Banco-Ltskottets Betiinkanden'. Utskottet får tillika vördsamt nämna, att någon annan utgift för Banquen, än kostna. den till erforderlig Stämpels anskaffande, icke eger rum, i afseende på verkställigheten af en sådan myntning, i händelse detta förslag af Rikets Hög lo fl. Ständer bifalles. Stockholm den 6 Maji 1823. Ankom den 27 Maji 1823. BetiinJtande till Rikets Högloft.
Stilskrot; Guld, oarbetadt; Jern, gjutet, tackoch barlast-, — samt kasserade kanoner, bomber och kulor, — stång-, platt-, band-, bult-, galleroch sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkantsamt skäroch klippjern, äfvensom smältstycken, — jernvägsskenor med tillhörande skarfjern, skarfbultar, muttrar och railspik, — plåtar, förtennte och oförtennte; Jernskrot; Koppar, rå eller garad, samt smidd, valsad eller gjuten, äfvensom plåtar och andra ämnen för bearbetning, samt bleck och spik till fartygs förhydning; Kopparnickel; Kopparskrot; Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg, samt alla andra sammansatta metaller, oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna; Skrot samt gammal och brukad metall, sammansatt, endast tjenlig till omsmältning; Platina, oarbetad eller arbetad; Silfver, oarbetadt; Stål, alla slag; Tenn, oarbetadt samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet; Tester eller Kratz; Jern och Ståltråd, samt Koppartråd, utom förgyld, försilfrad eller pläterad; Zink, Tutanego och Spiauter, oarbetad och i plåtar, samt bleck och spik till fartygs förhydning; Zinkblende. Å ej specificeradt arbetadt Bly utgör tullen för närvarande 5 öre för Bly. omåladt och olackera dt samt 20 öre skålpundet för måladt eller lackeradt. Enligt den mellan Frankrike och Tyska Tullföreningen uppgjorda konvention, till hvars bestämmelser följdriktigheten fordrar, att hänsigt tages äfven för de förslag, komiterade nu hafva att omedelbart afgifva, är tullen antagen å gröfre blyarbeten till 'l\ och för finare äfvensom lackerade till 56 Jern, gjutet. Smidt, 9 öre skålpundet.
Grannars och Presterskapets bevis 433 Den 2 4 Martil, e. m. tyckes mig borde,' i denna, som i andra ceconomiska frågor, få gälia för goda bevis; och om ölverträdelsen eller missbruket belädes med straff af all bränningsrätts förlust, samt på sätt, sorn med Lurendrägeribrott äger rum, kungjordes i Avisorna ; så tror jag icke att någon Possessionat skulle blottställa sig derför: Och då vore ju också Controllen vunnen. Jag utbeder mig , att denna Anmärkning må få åtfölja Remissen. Herr von Stahl, Samuel: Om jag icke befarade , och af erfarenheten hade mig bekant, att flere chicaner och Rättegångar yp« pas i händelse af en inskränkt Brännvins-brännings rättighet, skulle jag för min del gerna bifalla OeconomiaeUtskottefs Betänkande, ehuru jag förmodar att denna rättighet, likasom all annan loflig och tillåten handtering, bör vara fri alla tider af året. Ingen Landtman, som känner sitt egit bärj efa, tillåter sig, utan i högsta nödfall, anstäl. la någon Brännvins-bränning under Sommarmånaderne; men det händer likväl ofta, att flere Bönder och fattige Ståndspersoner föranlåtas, under denna årstid tillverka Brännvin, för att genom Drankens användande kunna underhålla sina kreatur , och om sådant inträffar, äro de blottställde för åtal af Fiscaler och Länsmän Man kan icke utan skäl invända, att Landtmannen under en af Nio månader tillåten Bränningstid borde kunna tillverka nö-’ digt förråd både till Husbehof och afsalu; men Den 24 Martil, e. rn. 439 icke sällan inträffar det, att flere personer, dels af fattigdom och brist af Säd, och dels afhvar, jehanda orsaker försumma , att bränna under Vintermånaderne. Elter min öfvertygelse, bör det i stället vara angelägit, att förekomma Krogar på Landsbygden, och den nu allmänt öf* verklagade liderligheten; hvarföre jag i ödmjukhet cnhåller att Utskottets Betänkande må blifva återremitteradt. Friherre Wrangel, Henning:
S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Stats-Utskottets: Memorial JVs 144, i anledning af erhållen återreroiss å Betänkandet JVs 84, angående ändring uti och tillägg till instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket den 17 April 1841; och Utlåtande JVs 145, i anledning af erhållna återremisser å tvänne punkter af Utskottets Utlåtande JVs 87, angående utförande af jernvägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. S. D. Följande af Bevillnings-Utskottet afgifna Memorial, nemligen: JVs 19, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaställa förändringar i föreskrifterna om tullbevillningen; JV2 20, rörande verkställda omröstningar, i anledning af Riks-Slåndens skilj aktiga beslut angående stämpelpappersafgiften; och JVs 21, angående verkställda omröstningar, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågor rörande allmänna bevillningen, blefvo nu ånyo föredragna och lagda till handlingarne. S. D. Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets Memorial, JVs 12, angående några ännu oafgjorda delar af frågan om vilkoren lör tillverkning af bränvin, blnf, vid nu förnyad föredragning, bifallet. S. D. Genom protokolls-utdrag (JVs .375) för den 19 nästlidne Augusti hade Högvördiga Preste-Ståndet inbjudit öfriga Riks-Stånden att lorena sig i detafPresteStåndet, vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Memorial, JVs 49, i anledning af återreroiss af Utskottets betänkande JVs 53. öfver motioner om förändring i stadgandena angående giftomannarätt, fattade beslut, enligt hvilket sistbernälda Stånd, med afslag å Betänkandet. JVs 35, antagit det i Doktor Forssells, vid Memorialet JVs 49 fogade, reservation framställda förslag. Denna inbjudning blef af Bonde-Ståndet antagen.
Besv. o. Oec. Utsk. Uti. N. o 60. 5 Vidkommande den tillika väckta motionen om hvad Befälhafvare och Passagerare på Ångfartyg borde vid ankomsten till landningsort iakttaga, så, enär det synes ankomma på vederbörande Police-styrelser å de orter, dit Ångfartyg ankomma, att em vidtagande af de härutinnan föreslagne åtgärder, derest de skulle nödiga profvas, efter sig företeende omständigheter förordna; anse Utskotten förslaget i denna del ej böra blifva föremål för någon Rikets Ständers underdåniga hemställan, och tillstyrka derföre, att detsamma ej må bifallas. Stockholm den 4 Åug. 1829. Ankom till Exped. Utskottet d. a5 Sept. 1829. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 35, rörande förslag till ny Prestvals-Förordning. Emot Utskottens Betänkande N:o 35 hafva inom alla fyra Riks Stånden anmärkningar, som föranledt till återremiss, blifvit framställde, hvilka, till beredande af en lättare öfversigt, Utskotten under 3:ne hufvudafdelningar för besvarandet sammanfattat. 6 £$£- sAllm. Besv. o. Occ. Utsk. Uti. IV. o 60. A'_) Antingen innefatta nemligen dessa klander så mot formen sorn innehållet af Utskottens Utlåtande, angående antagligheten af det senare alternativet uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillsättning af Prest-jägehheter j B) Eller uppställa de nya förslag* dels till förändrade utnämningssätt, dels ock ett helt annat valsätt af Församlings-Lärare; C) Eller yrka de ändtligen, med antagande af det utaf Utskotten granskade och tillstyrkta irsta alternativet, uti dess serskilda §§., åtskilliga förändringar, förtydJiganden eller tillägg.
Dessutom skall en serskild, på de i Riddarhus-Archivet befintliga Genealogier grundad, af Directionen undertecknad, före hvarje Adelsmötes början justerad, förteckning varda upropslistan bilagd, hvari, jemte hvarje lefvande Ätts nummer och namn, jemväl upptagas, såvidt Genealogien sådant vid handen gifver, dopnamn och titel å den medlem af ätten, som hufvudmanna-rätt utöfvar, eller ock de hinder, som förekomma för ättens representerande å Riddarhuset. §9. Då Riddarhus - Secrete rare-sysslan blifver ledig, eger Directionen derom genast i officiella Tidningen kungöra till sökandes underrättelse att, inom 56 dagar efter kungörandet, med sina ansökningar och bifogade betyg inkomma, hvarefter Directionen, genom omröstning till Protocollét, utväljer den, som anses vara skickligast, samt honom genom Constitutorial i sysslan insätter till näst infallande lagtima Adelsmöte, då valet, genast vid Mötets början, underställes Ridderskapets och Adelns pröfning och gillande. Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. 11 »Äfven öfrige Riddarhusets ordinarie tjenstemän varda, efter i officiella tidningen om de yppade ledigheterna införd kungörelse, på sätt angående Riddarhus-Secreteraretjensten är stadgadt, af Directionen antagna samt genom protocollsutdrag i sysslan stadfästade.
; ''Alla för dylik upplåning] lifgifvande fordrings-bcvis, äfvensom depositions-bevis, skola ställas lill viss person eller Verk, samt uttryckligen innebålla att öfverlåtelse deraf ej må ske ulan till viss man, och efter föregången anmälan i Banken." ”1 händelse af Concurs, ega innehafvare af dylika fordringsbevis, äfvensom depositionsbevis, derföre pant icke blifvit ställd, ej rätt till betalning förr, än sedan, under Bankens utredning, alla, inom nedan stadgad proescriptionstid, anmälde Creditsedlar och Invisningar å Rikets Ständers Bank blifvit inlöste, men lyftning, emot ställd säkerhet, kan af Rätten, efter omständighetcrne, beviljas.” (aldra och 3:dje Mom. lika med Ridderskapets och Adelns.) 7 '§• U tesfiiten. Gillad, med någon förändring af början, som skulle blifva så lydande: "Pröfvar Kongl. Majit, för myntvärdets orubbade bibehållande, nödigt, att utgifvandet af Creditsedlar under det i denna lag stadgade maximum nedsättes, må föreskrift derom &c.” Gillad. Utesluten. -8 §. i Mom. Gilladt till principen, dock med den förändring, alt räntan blifvit nedsatta till 6 procent, och med det tillägg: ”Kan Bolaget ej tillåtas att Bankrörelsen fortsätta; hvarom Konungens Befallningshafvande åligger att genast utfärda Kungörelse.” (Jfr. Ridderskapets och Adelns io §. t och 2 Mom.) Gilladt med den förändring att räntan blifvit nedsatt till Ö procent. Gilladt. Principen godkänd; dock med nedsättning af räntan till 6 procent. — Se 5Ue punkten. 8 §. Uteslutet. Gilladt. Gilladt. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Prot.-Uldrag den 18 September 1863. Med afslag å ifrågavarande inbjudning, förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i frågan fattade beslut och lade protokolls-utdraget till handlingarne.
Presteoch Borgare-Stånden hafva godkännt Utskottets förslag, att Folkpass vid Inrikes Sjöfart må charter as med 12 sk.; men hvaremot Ridderskapet och Adeln afslagit detsamma, samt Bonde-Ståndet ansett, att Folkpass för Inrikes sjöresor med öppna båtar icke böra beläggas med stämpladt papper. I anledning häraf, och då sistnämnde Stånds beslut, ehuru med ofvannämnde obetydliga förändring eller inskränkning, hufvudsakligen öfverensstämmer med Ridderskapets och Adelns, får Utskottet föreslå antagandet af följande voteringsproposition: ia Bcvillnings-Utskotlels Memorial N-o 43» 1:0 Den, som bifaller Utskottets förslag, att Folkpass vid Inrikes sjöfart må charteras med 12 sk., röstar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer Folkpass vid Inrikes sjöfart icke att beläggas med stämpladt papper. Enligt Ridderskapets och Adelns beslut, skola vid 4 §• 3 momentet, Privilegier eller Tillståndsbref för handels idkande äfven upptagas, i följd hvaraf redactionen skulle blifva följande: Privilegier eller Tillståndsbref till handels och handaslöjders idkande &c; hvaremot de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallit Utskottets förslag, som härvid upptager: Privilegier eller Tillståndsbref för handaslöjders idkande &c. Och torde det af förstnämnde Riks-Stånd gjorde tillägg, hvilket Utskottet, på de i förenämnde Betänkanden uppgifne skäl, för sin del likväl ansett kunna uteslutas, äfven af Preste-, Borgareocli Bonde-Stånden bifallas, eller, i motsatt fall, Utskottets redaction, till följd af 3:ne Piiks-Stånds sammanstämmande beslut, i denna fråga, hvaröfver omröstning ej synes lämplig, få anses antagen.