Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då täukte han på, att dessa svaner redan från första stunden synts honom som hans moderstankar, komna i svanehamn för att hjälpa honom. Och han prisade den förunderliga visheten i att kunna vara dåraktig. Men ju längre in de kommo i de tysta sunden, dess vekare och dåraktigare blef deras tal. Och då han till sist började prisa lyckan af, att den han älskade redan var honom lofvad till hustru, måste hon ju åter kämpa en lifskamp med blygheten för att få mod att svara honom. Men jungfruns fader, den gamle borgherren, han, som denna morgon redan haft bud ute rundt om sjön för att förbjuda en hvar att oroa svanerna, han, som redan i tankarne byggt dem ett svanhus ute på ön, han, som drömde om svanjakter och höll gille på stekt svan, han var ytterligt förgrymmad öfver de ungas färd. Nere vid sjöstranden gick han fram och åter, svärjande öfver deras dårskap. Och i sitt sinne öfvervägde han redan, om denne herr Birger skulle få blifva hans måg, allrahelst som han ej syntes ha makt att vinna hans dotters kärlek. Men då han såg, hvarthän de unga rodde, sedan illgärningen var begången, gingo många tankar genom hans hufvud, och han log midt i sin vrede. Och ej mer suckade han efter att se hvita fåglar flyta omkring i de tysta sunden, tänkande, att dessa passade ändå mycket bättre som ett tillhåll för ung lycka, att de måhända voro prydda med så drömlik skönhet, för att två människor på en värdig plats måtte kunna utbyta de ord, som lofva kärlek och lifslång trohet. oie 3ig R t i n g öj ?uet ui3a 4fättet! JCotnet uagga-t » itt m o g n a gu££, oiom 4&amp;,aE£ m ä t a uåt * iläppa j ?ufE; 9TLen fi.uat 4et 3u 3en Han3, 4om 4attet of&amp;ötSelltan4en &amp; ting oiuea * t i n n i n g?
Majit genom nådigt Bref af den 29 September 1854 af Eskilstuna kungsladugårds mark upplåtit 1 tunnland 21 kappland till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats, så hade, enligt hvad uti en af E. K. Majit till Rikets nu församlade Ständer aflåten nådig Proposition af den 2 sistlidne Oktober finnes omförmäldt, komiterade för den sålunda upplåtna jordrymdens ordnande för ändamålet, uti en till E. K. Majit, enligt uppdrag af nämnde församlingar, ingifven skrift, i underdånighet anmält, att 14 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Hans Excellence Herr Grefve von Engeströmt Lars: Vid hvad Friherre Stael yttrat får jag allenast anmärka att mångfaldige exempel finnas på BancoSedlar, så skickligt förfalskade att man nästan ej kunnat underlåta att misstaga sig på dem. Om det nu yrkade stadgande angående Assignationer skulle vidtagas, så borde det äfven utsträckas till alla slags Sedlar som i Riket löpa; och då vet jag slutligen icke hvad slags mynt skulle i Kronans uppbörd emottagas. Grefve Mörner, Adolph Goran: I anledning af Friherre Ståbis yrkande får jag den äran förklara att åtmindstone under min embetstid, såsom StatsSecreterare för Handelsoch FinanceExpeditionen, har jag aldrig hört talas om någon sådan afskrifning, eller någon fråga derom Hos Kongl. Majrt förevarit. Friherre Staél von Holstein: Om än ingen Den 5 Augusti e. m. 169 Afskrifning i StatsVerkéts Uppbörd ägt rum, så vittna dock de många rättegångar, m. m , att der är ganska vigtigt afhjelpa denna oreda ; hvilket ock är ganska lätt då Assignationerna nyttjas till det de äro ämnade, nämligen att derför uppbära penningar, men icke sättas i rörelsen såsom penningar. Grefve Mörner, Adolph Goran: För Kronans räkning hafva sädane rättegångar icke ägt rum; och de kunna det icke heller, enär det är stäldt på Uppbördsmannens eget ansvar och ersättningsskyldighet om han emottager sådana Sedlar, som äro förfalskade; Någon förlust kan således aldrig drabba Statsverket: ty om vid Penningeremisser frän Renterierna till Stats c Contoiret några falska Assignationer äfven skulle inkomma, faller förlusten på Uppbordsmännen, af hvilka det beror att emottaga Assignationerna elier vägra dem. Friherre Stael von Holstein:
Ad.', att ©rättvisan och skadan för det allmänna deraf, att skiljaktigheten i förm på Bränneri-redskapen för» aniedeE skillnad' i Beskattningen, påkallar en Hk-» het i; Beskattningen i detta afseende» 3:oAf Herr Flwm, Wolin., Att den Be» villningsafgift, hvilken utgår då en. egare begag* nar tillåtelsen att på ett ställe bränna för arne inom en mils afstånd belägna och med egen afc vel brukade hemman, synes, så framt ej panna» ©Fvergår en viss storlek , alltför hög och obillig % hvarpå såsom exempel anföres, att om å ena hemmanet nyttjas en panna om 40 kannor och å det andra en om 50 kannor, utgörer dea förre a 5 Krdr» men om de bägge sättas på ett ställe mäste den förre erlägga yo R:dr och således lieiilli ings,Utskuttets Betänkandet*< en plikt af 75 R:dr för den, som söker att genom en förnuftig hushållning bespara husrum, verf och folk, till följd hvaraf föreslås, att med upphäfvande af dylika mot en förnuftig N'älings-frihet lagda oskäliga band , den sorn begagnar tillåtelsen att på ett ställe bränna För S:ne särskilda hemman , ej må för den eller de pannor han dertill nyttjar åläggas högre afgift än som utgå borde, örn han med lika redskap hrände å hägge dessa ställen och att ingen må beläggas med högre afgift för Brännvins. pannans bättre eller sämre skapnad, utan densamma endast bestämmas efter pannans storlek i jemnförelse till det hemmantal, hvarföre Brännvins - brännings, rättigheten utöfvas, och Hos Valloft. BorgareSiändet. 4:0, åf Herr CU.
S. D. Till Lag-Utskottet remitterades, elter ånyo skedd föredragning, Nils Anderssons från Wermlands län motion om revision af nu gällande expropriationslag, äfvensom ett af Sven Rosenberg från Christianstads län till samma motion gjordt tillägg, hvilket Nils Andersson jemväl såsom sin motion upptagit. S. D Fortsattes föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande, M 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvodtitel. dervid till behandling förekommo nedanstående delar af utlåtandet, angående hvilka Ståndet beslöt på sätt här nedan förmäles: 60 och 67 -punkterna. Biföllos. 68 punkten. Momenlerna a), b) och c). Biföllos. Momentet d). Vid Utskottets hemställan i detta moment, lät Ståndet bero. 69 punkten. Momenlerna a), b), c), d) och e). Biföllos. Momentet f). Med ogillande af vissa delar utaf Utskottets i detta moment afgifna förslag, beslöt Bonde-Ståndet: »att, med bifall till hvad Kongl. Maj:t i berörda hänseende föreslagit, lill arfvoden och resekostnader för folkskole—inspektörer bevilja 45,000 Riksdaler årligen, att på Åttonde Hufvudtitelns ordinarie stat uppföras, med underdånig anhållan, det inspektionen måtte så ordnas, att inspektörerne, så vidt möjligt, utan hinder af andra tjensteuppdrag, må kunna verksamt bidraga till folkskolans utveckling, dervid hvarje folkskola måtte minst en gång om året besökas, samt att inspektörernes berättelser måtte blifva på allmän bekostnad tryckta, för att till samtliga Konsistorier och skolstyrelser i riket utdelas»; —- och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att uti detta Bonde-Ståndets beslut sig förena. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. SS.
Jag anser det derföre oriktigt att ingå på någon nedsättning, och yrkar derföre afslag å ötsk:s förslag, samt ej nöjd dermed, önskar jag äfven förhöjning uti 1845 års taxas tullvärde, emedan jag anser det vara för lågt, och att sålunda den inhemske fabrikanten ej är i åtnjutande af de 25 procent som äro honom ämnade. Delta är visserligen en artikel, som synes vara af ganska ringa vigt för Sverige; men det är ej af liten vigt, att man följer en stor princip, och jag vet ingen större i den väg, än den alt man bör göra afseende på arbetaren sjelf, synnerligast der arbetaren kan äfven sjelf vara förläggare, ty der synes han böra omfattas med än större omsorg än de stora fabrikanterna. Historien visar nemi., om vi kasta en blick på tulltaxan, att de stora fabrikerna hafva alltid blifvit observerade, för dem hafva förbud tillkommit och en mängd andra fördelar; men den lilla fabrikationen, som består af ett obetydligt kapital och hufvudsakligen beror af arbetarnes egen intelligens och fintlighet, den har ej kunnat göra sig bemärkt, aldramindst en sådan som den ifrågavar:de, som dock synes ganska förtjenstfull, enär tillverkaren blifvit belönad med slöjdexpositionens silfvermedalj för sin uppfinning. Detta synes bevisa, att uppfinningen är förtjent af uppmärksamhet, och att man således borde göra en tullbestämmelse, som vore enlig med verkligheten, hvilket den nu föreslagna icke är. Jag yrkar derföre att man, för att komma någorlunda i enlighet med verkligheten, mätte förhöja lullvårdet i 1845 års taxa så att det blir 4 r:dr och tullen 1 r:dr, emedan det nu föreslagna tullvärdet är ett misstag. Hr Aminoff: Utan att på något sätt vilja underkänna hvad den siste värde talaren tillkännagifvit, sä ber jag dock att få fästa uppmärksamheten derpå, att det är blott på enskild våg, som dessa upplysningar blifvit meddelade. Hade tillverkaren ansett sin tillverkning fordra en sådan uppmärksamhet, som han lill den enskilde mannen förmält; så skulle han tvifvelsutan sökt att vinna sitt ändamål genom väckt motion.
Riksmarskalks-embetet ingifvet underdånigt memorial har Eders Kongl. Maj:ts Förste Hofmarskalk anmält behofvet af ökade anslag till anskaffande och underhåll af nödiga möbler och effekter för Kongl. Hofvets behof, och i sådant afseende hufvudsakligen upplyst: att de på Stockholms slott och lustslotten befintliga, Staten tillhöriga möbler uppgå till värde af 879,862 R:dr, hvarutaf för närvarande befinnas 8 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. i Stockholms slott för ett värde af R:dr 351,162: — » Prins Oscars palats •. » 36,600: — » Drottningholms slott » 315,500: — » Gripsholms » » 118,000: — » Haga » » 58,600: — Summa R:mt R:dr 879,862: — hvarförutan den Kongl, familjen eger möhler å de Kongl, slotten till värde af omkring 707,798 R:dr; att i ofvanstående summor icke blifvit inberäknadt värdet af de Kongl, familjen eller Staten tillhörige taflor och konstsaker och icke heller värdet af Statens gobeliner; att för erhållande af fullständig möblering i de våningar, der sådan nu är otillräcklig, och för att kunna med möbler förse de lokaler, der dylika nu alldeles saknas, skulle erfordras, oberäknadt värdet af de Kongl, familjen tillhörige möbler, en summa af 294,100 R:dr; att från nu befintliga anslag, 12,000 R:dr, till underhåll af möbler å Stockholms slott och lustslotten, afgå till aflöningar och dagsverkskostnad för betjeningen vid husgerådskammaren 5,000
„ S. D. Till Stats-Utskottet remitterades motioner, väckta: af Herr Ödmansson, M 67, om öfverlåtelse till staden Landskrona, af visst område utaf deromkring befintliga gamla fästningsverk; af Herr Trägårdh, JVs 68, angående utsträckning af jernvägen GöteborgMässjö till Oscarshamn samt anslag tiil förberedande arbeten i denna sträckning; af Herr Widell, JVs 70, om eftergift till förmån för staden Marstrand af Kronans rätt lill danaarf efter der aflidne bagaren Gustaf Schröder; af Herr Staaff, JVs 71, om statsbidrag för utsträckning af Hudiksvalls jernväg från Forssa station till sjön Södra Dellens strand vid Näsviken; af Herr Staaff, JVs 72, om anslag till dels försättande i försvarbart skick af inloppen till Hudiksvall och Sundsvall, dels ock det Norrländska kustförsvaret i allmänhet; af Herr Witt, JVs 73, om anslag till nybyggnad eller utvidgning af Carls krona högre elementarläroverks skollokal; | af Herr Bohmansson, JVs 74, om förändring i vilkoren för det lån af allmänna medel, som beviljats Christianstad—Hessleboim-jernvägsbolaget; Prol.-U(drag den 14 November 1865. 47 af Herr Hovin, JVs 77, om befrielse för Eskilstuna stad samt Österoch Wester-Rekarne härader från utgifvande af vissa genom Kongl. Brefvet den 20 September 1864 bestämda årliga ersättningsbelopp för kronocellfängelset i Eskilstuna ; af Herr Hovin, JVs 78, angående Eskilstuna treklassiga elementarläroverks utvidgning till femklassigt, samt anslag till ökad lärarepersonal derstädes; af Herr Hovin, JVs 79, om tekniska söndagsoch aftonskolans i Eskilstuna utvidgning tid fullständigt tekniskt läroverk samt anslag af medel dertill; af Herr Hovin, JVs 80, om anslag till aflöning vid Stockholms veterinärinrättning af en lärare för praktisk undervisning i husdjurs skötsel utom inrättningen; af Herr Waldenström, JVs 81, angående nordvestra stambanans sträckning från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika och Charlottenberg samt anslag af medel till denna banas byggande; af Herr Waldenström, JVs 82, angående lån till staden Carlstad att användas såsom förlag åt de näringsidkare, hvilka genom der timad eldsvåda blifvit lidande; af Herr Trybom, JVs 86, angående statsbidrag till utvidgning af elementarläroverkshuset i Skara; af Herr Trybom, JVS 87, om anslag till uppförande af en seminariibyggnad i Skara; af Herr Trybom, JVs 88, angående pension åt Komministern Nils Ignells enka,
Hvaruti instämde Herr Prosten Bergqvist samt Herr Doctor Grevilliuss med det tillägg, att i annan händelse, borde årlig bevillning för Caracters-fullmagter komma i fråga. Med Herr Friherre Hamilton och Herr Doctor Grevillius förenade sig Herr Prosten Öhrnberg och Eric Persson ifrån Gefleborgs Län, den förre under yrkande, att i fall bevillning för Caraclers-fullmagter icke komme att åläggas, cliartaebeloppet för sådane fullmagter skulle höjas. Herr Friherre Kantzow: ”Då dels genom den af Ubskoltetjföreslagne förhöjning af stämplade pappersafgiften för utnämningen till vissa värdigheter, dels genom förslaget, att assignationer så väl å Banken, som enskilda emellan, böra vara stämplade, en tillökning af omkring 20,000 R:dr torde med säkerhet kunna beräknas å denna inkomsttitel, har jag ansett, om ej en motsvarande, åtminstone någon, nedsättning af ifrågavarande beskattning i andra hänseenden kunna ega rum. Och då jag utgår ifrån den grundsats, alt all beskattning bör så litet tungt som möjligt drabba den arbetande classen, och att både Statshushållningens interesse och sedlighetens fordrar, det äktenskapliga förbindelser af lagstiftningen uppmuntras i stället för att försvåras; så och enär jag finner båda dessa grundsatser öfverträuda genom stadgan dfe t af stämplad pappersafgift å lysningssedlar för allmogens söner eller drängar, samt alla sådane, hvilka icke betala bevillning för förmögenhet, har jag ansett mig böra anmäla min reservation emot Utskottets förslag i denna del och tillstyrker alt lysningssedlar till äktenskap för sådane personer, hvilka ej erlägga bevillning för lön eller förmögenhet, framdeles ej må med. stämpladt papper beläggas.” ■ Herr Prosten Nibelius: ”Emot Utskottets förslag att beräkna stäm plade pappersafgiften å fullmagter för Contracts-Prostar till 6 R:dr, reserverar jag mig.
På det alt icke några svå righeter i afseende på principer i det här philosophiska betänk. måtte uppstå, föreslår jag att ifrågavar. afgift måtte bestämmas lill 2 r:dr; ty det kunde hända, att på sådana ställen, hvarom nu är fråga, det komme att supas ganska friskt, utan att Kronan erhölle någon afgift. Uppå derefter framställda särskilda proposir, blefvo alla tre mom:n i Utsk:ns förslag till 53 §:n af R. o. Ad. bifallna. 60, 64 och 66 §§: n e. Ulskins förslag biföllos. Likaledes bifölls Ulskins slutligen gjorda hemställan, att, a4 Den 5 Ma j. i hvad nu ej blifvit förändradt och tillagdt, R. St. malte antaga Utskrns i betänk. N:o 7 framställda förslag. Då nu ånyo föredrogs Const.Utsk:s den 3o sisth April på bordet lagda meni. N:o loa, i anledn. af samtliga RiksSt:ns yttranden öfver Const.Utskrs memorial Nris 68 och 85, blef det hegardt ånyo på bordet af Hrr Rosenblad, Bernh., och Lagerheim, Lars Magnus. Likaledes blef ånyo bordlagdt, på begäran af Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, och Frih. Cederström, Jacob, StatsUtsk:s den 3o sisth April på bordet lagda mern. Nro 497* med ytterligare förslag till reglementariska föreskrifter för Riksg.contrs framtida förvaltning. Föredrogs ånyo och lades till handlingarna StatsUlsk:s den 3o sisth April på hordet lagda meni. Nro 49^) i anledn. af ett RiksStrs återremiss af Utsk:s utlåt. Nro 44^» angrde ifrågastäldt lån för återuppförandet af en genom vådeld förstörd bro öfver Nissa-ån. Ånyo föredrogs och bifölls Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Ulskrns den 3o sisth April på bordet lagda betänk.
Ståndet hemställa, om det ej vore lämpligt, att Hr Gr. o. Landtm, till Ståndet framställde, huruvida Ståndet ville såsom sin gemensamma tanke förklara, att Ståndet ej vill antaga så beskaffade Iandtdagar, som Constit.Utsk. föreslagit, och med denna anmärkning återremittera förslaget. Underteckn. R i d d.Sec r e f.: Då det i allmänhet synes vara R. o. Ad:s mening att komma till det resultat, att på något med grundlagen öfverensstämmande sätt uttrycka, det Constit.Utskts betänk, icke gillas, utan alt derjemte uttrycka, det Iandtdagar ej böra äga rum, vågar jag hemställa, huruvida det ej vore mest öfverensstämmande med formen, att R. o. Ad. förklarade såsom sin gemensamma tanke, att någon Landtdagsordning för det närvar, ej är behöflig. Hr Hjärne,-Harald: Då de flesta af de Hrr, som här yttrat sig, varit öfverens derom, att detta förslag ej är så uppstäldt, att det kan hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, måste jag instämma med Frih. Cederström. Jag kan ej föreställa mig, att ett förslag, så uppstäldt sorn detta, kan så beredas genom dess föredragning vid denna riksdag, alt deröfver kan röstas med ja och nej vid nästa riksdag. Constit.Utsk. har väl föreslagit, huru Iandtdagar skola inrättas, men icke hvar stadgandet derom skall införas i våra grundlagar, huruvida det skall inflyta i Reg.F., i Riksd.Ordn. eller utgöra en ny grundlag; således måste nödvändigt vid nästa riksdag discussion uppstå, hvar denna lag skall införas. Jag har derföre föreställt mig, alt detta betänk, endast vore ett så kalladt princip-liet än k., som blifvit inlemnadt till R. St. för att inhemta, huruvida de instämde med Utsk. i sjelfva grunderna för förslaget, samt att en återremiss skulle hafva till påföljd, att Constit.- Utsk. inkomme med ett verkligt förslag, sorn då korame att behandlas såsom R. o. Ad. synes vilja behandla det nu förevar, förslaget.
— N:o 148, angående Tull-bevillningen: VII. 166. — N:o 149, angående regleringen af utgifterna under Riks-Sta tens Sjette Hufvud-Titel: VII. 237. — N:o 150, i anledning af väckt förslag om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets afstående för allmänt hellof: VII. 237. — N:o 151, i fråga om ersättning af Stats-Verket till frenne Officers-enkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigs-fångenskap: VII. 246. — N:o 152, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition orri anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industrioch konst-exposition i London, dels ock i den för landthruksalster och redskap innevarande års sommar anordnade internationella utställning i Hamburg: VII. 246. —• N:o 153, angående ersättning lör sådana af Kongl. StatsKontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka stats-anslag ej blifvit af Rikets Ständer beviljade: VII. 246. — N:o 154, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående rese-ersättning och dagtraktamente till ordförande och ledamöterna uti nämnderna för reglering af presterskapets aflöning, m. m.: VII. 246. — N:o 155, i fråga om förändrad organisation af dom-kapitlen: VII. 246. Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers: — N:o 156, angående vilkoren för bränvins tillverkning: VII. 247.
Icke lönade det mödan att plundra retorikens blomstersängar, då det endast gälde en fattig tidpingsskrifvare, som ej kunnat vinna en » aktad » ställning eller ens ett utanför trängre literära kretsar kändt namn. Processionen till kyrkogården räknade summa två vagnar, " ingalunda till trängsel fylda. Intet farväl uttalades vid grafven, intet öga skymdes af tårar, ingen blomma lades på kullen. För att utmärka platsen, der den döde hvilade, nedstucko dödgräfvarne i mullen en brädlapp^ på hvilken det stod: N: o ... N: o. Ur Dagens Krönika UR DAGENS KRÖNIKA MÅNADSKRIFT FÖR SKÖNLITERATUR, TEATER OCH POLITIK UNDER MEDVERKAN AF FLERE SVENSKA OCH UTLÄNDSKA FÖRFATTARE UTGIFVEN AF ARVID AHNFELT TIONDE ÅRGÅNGEN STOCKHOLM WERNER LANDGRENSTOCKHOLM, GERNANDTS BOKTRYCKERI-AKTIEBOLAG, 1890.Mademoiselle de Sombreuil. En lögns&amp;gen i Franska revolutionens historia *. Here we have a striking illustration of the manner in which legends originate, which are afterwards dignified into history. It is to a sudden inspiration of human kindness — which no true philosopher will be surprised to find even by men maddened by fanaticism — that the hideous fable must be traced which represents a young girl forced to drink a glass of blood as the price of her fathers safety. Louis Blanc. Eo stor mängd böcker om Franska revolutionen äro fulla af dessa lika damma som outrotliga legender, hvilka Georges Avetiel (Lundis Révolutionmiresi 1875) icke olämpligt har kallat historiens qvickrot. En af dem, som nyligen blifvit upprepad i en svensk lärobok för student-er och läsebok för allmänheten, skall här underkastas en, såsom jag vägar tro, någorlunda uttömmande granskning. Den förtä \ jes i fjljande ordalag af hr S.
Prdt. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Rand. 12 Haft. 2 Stats-Vtskottets Memorial N:o 161. att förnyad instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning må utfärdas, hvilken instruktion, med iakttagande af ofvanberörda dels redan beslutade, dels nu föreslagna stadganden, torde erhålla följande lydelse: .§ »• Sedan de, enligt Riksdags-ordningens 68 §, till granskning af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken utsedde Revisorer sammanträdt, ega de att, för fullgörandet af den. i afseende på Riksgäldsverket, dem uppdragna befattning, jemte härvid erforderliga räkenskaper, protokoll och öfriga handlingar, emottaga följande berättelser, nemligen: l:o) af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, angående detta Verks tillstånd och förvaltning under den tid, som Revisorernes granskning bör omfatta; 2:o) af Riksgälds-kontorets Kommissariat, angående Kontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar under berörda tid, jemte derpå inverkande förhållanden; samt 3:o) af Riksgälds-kontorets Ombudsman, angående de Kontoret rörande rättegångsoch utsöknings-ärenden. § 2.
Värjor oell Värj-klingor, se Gevär. Zittra, se Instrumcnter, Musikaliska. Aderoch Koppjern, se Instru^ mentor, Fältskärs. Ål, se Fisk. Ängskära, se Färger, Äplen, Granat-, se Granatäplcn. Öl, se Dricka. Örtsamlingar, se 3NTaturalie-samlingar. Tariff för Credit-upplaget oell Transito-afgiften. Minimi - Qvantitet för TransitoT rausito1 qvantitet för afgiftens afg ift. Upplaget. beräkning. 75o Life Alun, Romersk i Life 4 8 5oo ife Anis Apotheksvaror: Enkla Medicinalier i Tull-Taxan i ife I 5oo Rdr V. ej specificerade Aska, Pott-, rå, vällad eller oraffineioo Rdr V. I 75o Life rad , i Life 2 Calcinerad och raffinei5o Life rad i Life I a5 ife Band, Siden-, Sammetsi ife 8 raf fe Andra slag . i ife 16 200 ife Ben, Elfen, oarbetadt i ife I 2 io Sife Bly, oarbetadt i Sife 24 10 Sife Blår, Hampoch Lin. i Sife 12 # o o vtBomull i ife 2 Brännvin, af Flugt-eller Cognac, eller i5o k:r Genevre af Socker eller i k:a I i5o kaRumm i k:a I 8o kaaf Ris eller Arrac i k:a I ioo fe Cacao i ife 2 5oo fe C affi: i ife 2 ioo ife Canel och Cassia Lignea i ife 7 i 200 t£ Corinter i ife 1 { 5oo ife jgenkol i ife 1 Bil. t. Exp.-Utsk:s Jörsl. t. tind. skrif.