Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län är uppgifvit, att Aringen af Råg och Hvete, är ringa och under medelmåttan 5 Att Vårsäden åter, deraf mycken Haft a ännu den yda October icke var inbergad, syntes i allmänhet lofva god afkastning, äfvensom Jordfrugterne gifvit fördelaktig skörd. Likväl måste härifrån undantagas vissa, delar af Elfvedahls Härad, der * Hafre-Sädet bortfrusit, samt de vid Vänern liggande Hemman, hvars ägor af vattnets uppstigande mycket lidit. Höfångsten skall deremot öfver allt varit ymnig 5 Men som alla Spannemåls förråder från förra året voro uttömda, den nya sädén således tidigt mäste tillgripas, mycken jord ej blifvit sistlidne vår besådd, och en stor del af den utsådda sädén stått under vatten och förderfvats; så skall ovilkorligen fö? denna province uppkomma behof af span-. Best>• och Ekon. Utsk. Betänkandeh. 55 jiemåls undsättning, den Landshöfdingen ville ofördröjligen uppgifva. Om Stora Kopparbergs Län inhämtas, att Rågen varit mindre gifvande och skall ej heller hafva den godhet, som anledning varit att vänta 3 Men att, med undantag af Elfdahls och Lima Socknar, som lidit betydlig skada af Nattfrosten, och några dels frostländta, dels sent besådda ställen, uti det egentligen så kallade Dalarne ofvan Fahlun, har i allmänhet Yåfsäden hunnit till mognad och, ehuru till qvantiteten ej svarande emot goda år, likväl gifvit en afkastning af kärnfull beskaffenhet; -— Att Gräsväxten utfallit ymnig, hvilket ock är af största vigt för Allmogen, som Vintertiden måste söka sin arbetsförtjenst genom körslor.
Hvad ändamålet med förslaget angår, nemi. att befordra skyndsamhet med statsregleringsfrågors afgörande, så ber jag att få erinra, att de äro vida underordnade de ämnen , som angå lagstiftningen; ty den sednare är sjelfva machineriet, och deri förra eller statsregleringen afser hvad som fordras i åtskilliga delar, för att sätta statsmachinen i gång; och grundlagen bestämmer huru riksdag kan slutas, äfven om slatsreglerm icke är uppgjord, i hvilken händelse den förut gällande bevillningen fortfar, och något egentligt mehn för Den 6 Mars. samhället han således deraf icke uppkomma ; men om lagar och författningar finnas af vådligt eller skadligt inflytande på samhället, då är det af en öfvervägande vigt, att frågor om förändring af dessa lagar framför andra ämnen blifva pröfvade och afgjorda. Att åsidosätta påbörjad pröfning af ett lagförslag för ett under tiden från Bevilln.-, Eancoeller StatsUtsk. inkommet betänk, om några riksdalers användande lill ett eller annat ändamål, kan icke vara välbetänkt. Jag ogillar derföre Hr von Hartmansdorlfs förslag, under hänvisning, hvad formen för detsamma angår, till grundlagens bestämda föreskrift. Bland författningar, hvilka oundgängligen tarfva förändring, får jag fusta herrarnes uppmärksamhet på 1833 års K. förordning rör:de försvarslösa personer, hvilken betydligen ökat antalet af Sveriges tiggare och correctionister. Denna författnings uppbäfvande eller förändring utgör ett af de vigtigare föremålen för Representationens öfverläggning ; ty jag frågar eder, mine herrar! är det ej vigtigare att , efter noga pröfning och mogen öfverläggning, vidtaga de förändringar uti en lagstiftning, hvars fortsatta tillämpning med hvarje dag gör förändringen svårare, hvarförutan möjligheten att erhålla de nödiga statsbidragen, lämpadt efter individernes arbetsförtjenst, i samma mån minskas, som behofvet af delta bidrag ökas genom det dagligen ökade antalet af personer, hvilka mäste blifva förbrytare, då de inspärras bland antalet af verkliga brottslingar; — är detta ej vigtigare, frågar jag, än ett eller annat mindre anslag i frågor af mindre betydenhet?
Chefen för Telegraf-verket, General-löjtnanten Carl A krell, från och med månaden näst efter den, hvarunder han erhållit nådigt afsked från Chefs-befattningen vid Telegraf-verket, en årlig pen1,544 sion af Guvernören å ön S:t Barthelemy, Öfversten James Harlef Haasum, en förhöjning af 1,500 IV.dr i den honom, vid afskedslagandet, förut tillförsäkrade pension af 4,500 R:dr; och kommer således 6,000 hans pension att utgå med Förvaltaren vid Nyköpings kronomagasin Guslaf Meurk, från och med månaden näst efter den, hvarunder han erhållit afsked, en 6,000 årlig pension af Öfverkommissarie!! vid Civil—statens Pensions-inrältning Nils August Fredius enka, Margareta Theresia Lieberath, en årlig pen300 _ 1 sion af F. d. Öfvcr-dvkeri-konimissarien Elof Johan Weslbecks enka, Anna 300 . Brila Brock, en årlig pension af 200 Transport J 85,769 16 6 Riksmynt. R:dr ' öre. Transport Konsertmästaren August Berwald, efter erhållet afsked, en årlig 85,769 16 pension af Läraren vid Musikaliska Akademien, Professoren E. Drake, efter erhållet afsked från sina befattningar vid nämnde akademi, en 750 årlig pension af Kurhus-läkaren vid Borgholms kurhus Jokan Lidén, efter afskeds-2,000 “ tagande, en årlig pension af Provincial-läkaren i Gottlands läns norra distrikt Anders Andrée, 750 ■ 1 efter erhållet afsked, en årlig pension af Aflidne Provincial-läkaren, Doktor Erik August Hallströms efterlemnade minderåriga barn, sönerne Wilhelm Immanuel och Carl August samt döttrarne Helena Elisabeth och Maria Carolina Amalia, hvardera en årlig pension af 100 R:dr, eller till1,500 sammans Provincial-läkaren, Doktor Gerhard Adolf Silfversparres enka, Eve400 1 lina Johama Malmén, en årlig pension af Professoren vid Veterinär-inrättningen i Stockholm Reinhold
Krutmeijer tillhörig gravyrsamling icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, har Herr PVinge, efter numera vunnen närmare kännedom om denna gravyrsamlings stora värde och vilkoren, hvarpå dess egare skulle vara benägen att densama afstå, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, uti en hos Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottets behandling öfverlemnad motion, förnyat förslaget, att Rikets Ständer måtte för inköp af berörde gravyrsamling anvisa en summa af 12,000 r:dr, att utbetalas antingen på en gång eller under loppet af 4 å 5 år. I anledning af denna motion har Utskottet uti dess Utlåtande N:o 154 anmält, att besvarandet af berörde återremisser då skulle uppskjutas för att ega rum i sammanhang med framdeles afgifvande yttrande öfver meranämnde motion. Utskottet, som numera förehaft densamma till pröfning, har i afseende på beskaffenheten af oftanämn - Stals-Utskotlels Utlåtande, N:o 263. 7 da gravyr-samling, hvilken Utskottet jemväl varit i tillfälle att7beskåda, inhemtat: att ifrågavarande gravyr-samling innehåller nära 12,000 estamper, deribland omkring 3,600 porträtt; att den är kronologiskt oidnad, efter de serskilde skolornas mästare, utvisande sålunda gravyr-konstens historia i dess momenter ifrån och med medlet af innevarande århundrade; att bland estamperna finnas ej få, som blott händelsevis kunna på auktioner efter samlare anträffas och anses såsom ganska sällsynta; att samlingen innehåller ett ej ringa antal aftryck före all skrift favant la lettre) eller med blott etsad skrift eller ock subskriptions-aftryck, deraf en större mängd äro ganska vackra, alla väl behållna och i godt skick; att det utfästa priset på gravyr-samlingen är synnerligen billigt och betydligt understigande^estampernas anskaffningskostnad, och slutligen att ifrågavarande gravyr-samling skulle, derest den för statens räkning inköptes, utgöra ett högst vigtigt och ändamålsenligt bidrag till förstärkande och kompletterande af den i Kongl. Museum befintliga s. k.
Utaf anslaget, 150,000 R:dr, för en kanal-ledning mel - lan Eskilstuna och Målaren 15,000: — » 1854—1857 årens anslag, 187,500 R:dr årligen, för våganläggningar och förbättringar saint strömrensningar, äfvensom mindre hamnoch brobyggnader 91,610: — » anslaget, 50,000 R:dr, för brobyggnad öfver Ilelge å vid Christianstad 12,500: — » anslaget för åren 1854—1857, 7,500 R:dr årligen, för myrutdikningar och sjösänkningar m. fl. vatten aftappnings-arbeten 10,536: 50. » dito, 4,500 R:dr, till premier åt egare af kreatur utaf utmärktare slag 1,500: — » dito, 4,500 R:dr, till slöjdexpositioners befrämjande 3,500: — » 1855—1857 årens anslag, 3,000 R:dr årligen, för inköp af konstalster utaf Svenska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer 225: — » dito dito, 3,000 R:dr årligen, till utgifvande från trycket af äldre, för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga handlingar 1,714: 29. » anslaget, 225,000 R:dr, till utvidgning och förbätt rande af Wadstena, Götheborgs och Hernösands hospitaler 75,000: — Anslaget till inköp af nya eller ytterligare inventarier åt institutet för döfstumma och blinda 7,500: Utaf 1860 års anslag, 150,000 R:dr, till uppförande af länsfängelset' efter cellsystemet — 1859 och 1860 årens anslag för anskaffning af ammu nitions-vagnar för fältartilleriet 15,210:
Ad. torde häraf finna, att en så ansenlig nedr sättning, som den, hvilken af Utsk. blifvit föreslagen, icke utan vådliga följder kan antagas, och anser jag mig således på grund deraf böra vördsamt yrka, att det nuvar, anslaget till minister-staten mätte varda oafkortadt bibehållet. Frih. Gederström, Jacob: I fråga om staters inre förvaltning och anslag i afseende på ekonomiska förhållanden kan man hysa olika tankar, och det oaktadt till en del hafva rätt på begge sidor; men i fråga 0111 den uppsigt Statens styrelse lior hafva på främmande makter, gifves det Den io Augusti f. m. 221 icke iner än en tanke, i afseende derpå att Styrelsen bör äga tillräckliga medel för att på lämpligt sätt kunna iakttaga nödig vaksamhet mot möjliga försåt. Jag hänvisar i detta fall till de händelser, som för ögonblicket utgöra talämnet inom Europeiska staterna. Huru ser Franska tidningspressen ut i afseende på den tractat, som i England nyligen blifvit afslutad, och dervid Frankrike blifvit förbigånget? Hur yttra sig tidningarna öfver ministerns tillgöranden, som oväntadt låtit komma sig det förhållande till last, att Frankrike icke erhållit tillfälle att yttra sig i frågan? Kan man genom tillräckliga tillgångar förekomma sådant eller kan man icke? Denna fråga måste utgöra föremålet eller gränslitiien, vid hvilken man bör fästa sig, för att bestämma hvad man för ändamålet vill bifalla eller icke. Min öfvertygelse i detta fall är hemtad från häfderna, som utvisa, att hvarje samhälle, sorn varit för njuggt i anslag, som erfordras för uppsigten öfver främmande makters förhandlingar, ofta fått med sin sjelfständighet umgälla en sådan hushållsanda; och hushållningen för sådant ändamål med en sådan lumpenhet som 100,000 r:dr, bade jag icke tilltrott Svenska nationen och icke väntat af Utsk. efter de upplysningar detsamma vid återremissen fått emottaga och deraf Utsk. bort finna, att det icke gjort sig ringaste begrepp om hvad det vill säga att hafva uppsigt öfver främmande makters tillgöranden.
Vorrtgifwer »ägor fast egendom, äge ej magt om wilkorcn for desi söcwalclii»!; sträcka förordnandet längre än förste emottagare»-! och dcfi makes lifstid, cll.r om ägande rätten widare, än till Utnämnande af tcstamcntS eller gäftvokagarens nästa efterträdare, Uti hwilken sistnämndes hand fastigheten ikläder sig cgenjkav af arf, hwarmed i alr efter allman lag fökhaUeS. Om andra afhandlrngar och conlracter hwarigenom ägande rätt öfwerläus ware lag samma. Men angående städja och arrende gä!'e hwad derom särkildt stadgadt är." Slockholm den n December ILO). Pä Högloft. Ridderffapet och Adelns Ledamöters wägnar, kustv. kvlanäersrrom. Pä Högwördige Preste-StändelS Ledamöters wägnar, L. Almgvist. Pä Högtärade Vorgare-StändetS Ledamöters magnar, ?. 1^. 6rsvesinuftl. Pä Hederwärda Bonde-Ständeks Ledamöters wägnar, kelter fernström. Jok. ftfolmbsrgson. Br - Dcn 21 December. -59- BegärdeS pä Bordet. Riksens Högloft. Ständers LagUtfkotts Betänkande i anledning af Herr IustitiT-Rädek och Riddaren von ^troieirLlls hos Hög» loft. Ridderfkapct och Adelli, samt Herr Borgmästaren Östbergs hos Högtärade Borr g.:re' 'Ständct iugifne, till Ul>kottet hänwi» sade Memorial/ rörande det lagens stadgande , att Mö. as hwad älder hon wara mä, skall stända under förmynderskap. Herr von 8iroknole yrkar, alt Konungen mä kunna i Nader tiljam undantag i berörde lagens stad gande.
Folket böljar i festlynne genom gatorna, och den suveräna pöbeln känner, att hela hufvudstaden i natt är undergifven dess vilja. Öfverallt där trängseln är som störst, skymtar det fram en frikostig gynnare, som utskänker brännvin och talar om drottningen och Struensee i hånfulla vändningar på pöbelns eget mustiga språk. Efteråt följer då oftast ett hänfördt lefve för änkedrottning Juliane och arfprins Friedrich, fäderneslandets räddare. Och massorna hurra, ty vildheten söker sig uttryck i skrik och vrålande, innan den slår ut i våld. Slottets fönster glimma som glädjeeldar, och i hofteatern, där Danmarks unga drottning aftonen förut dansat sin glada Kehraus, hyllad och smickrad af trogna undersåtar, hälsas nu dagens hjälte vid sitt inträde i den kungliga logen med demonstrativa applåder. Han nickar nådigt. Han inbillar sig redan på fullt allvar ha utfört en bragd genom att fängsla sin gemål, och han njuter hyllningen som ett rättvist erkännande. Änkedrottningen och arfprinsen nicka småleende. På hufvudstadens gator vrålar pöbeln i vild yra, och dess sedliga förtrytelse urartar till förstörelsebegär. Utanför alla misstänkta hus skocka sig matroserna och slöddret tätare och tätare. Alla veta, hvarför drottningen förts till Kronborg, och många brinna af längtan att handgripligen ådagalägga sin brännvinsinspirerade afsky för lasten. Många lockas väl också af sin egen, lastbara nyfikenhet. Midt i trängseln på Östergade står skomakare Börresen och kastar lystna blickar mot det Schulinska palatsets fönster. Hans fantasi är upphetsad, hans moral gränsar till vildhet – han drömmer om den sagolika prakt, hvarmed fader Gabel lär ha inredt sitt förlustelse-etablissement därinne, och om de femton vackra engelskorna, som Struensee lär ha införskrifvit för att gå de förnäma kunderna tillhanda med litet af hvarje. Då ser han plötsligt en kavaljer med guldtrensad hatt på hufvudet störta fram till husets port, draga sin värja och slå sönder lyktan.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, fann Justitie-Ombudsmannen Magistraten i Waxholm hafva oriktigt förfarit derutinnan, dels att frågan om Rådmannen Rathsmans behörighet att fortfarande vara Magistratsperson i Waxholms stad och valbar till riksdagsman blifvit behandlad i sammanhang med frågan om det af Landshöfdingeembetet i länet föreskrifna val af ny Riksdagsfuilmägtig för Waxholms stad, dels ock att Magistraten, i stället för att, så fort lagligen ske kunde, verkställa valet, med öppen lemnad rätt för den, som dertill funne sig • befogad, att öfver de olagligheter, som vid valet kunde i fråga sättas, uti stadgad ordning klagan föra, låtit verkställigheten af Landsböfdinge-embetets berörde föreskrift anstå, i afvaktan på den förstnämnda frågans slutliga utgång; och sorn Magistraten sålunda underlåtit att med den skyndsamhet, 11 § i Riksdagsrdningen fordrar, efterkomma Konungens Befallningshafvandes nämnda föreskrift, och sålunda i embetsutöfning felat, så anmodade Justitie-Ombudsmannen, i skrifvelse den 2U2 Juni 1861, Advokat-fiskals-embetet i Kongl, Svea Hofrätt att inför Kongl. Hofrätten lagligen tilltala Magistratens Ordförande och Ledamöter, som i det anmärkta beslutet deltagit, och, för hvad dem i berörda måtto till last lage, påyrka det ansvar, hvartill lag och sakens beskaffenhet föranledde. Efter slutad skriftvexling meddelade Kongl. Hofrätten utslag den 31 December 1861.
Sjöförsvarskomitéens här nedan nämnda utlåtande omnämner, och lära icke heller vilja undandraga sig desamma; men då hvad utaf dessa kommuner kan åstadkommas i penningeväg torde blifva otillräckligt tili att bringa de omnämnda försvarsanstalterna i fullt ändamålsenligt skick, kan det icke anses obilligt begärdt, att Staten, med hänsigt till det allmänt nyttiga ändamål, som åsyftas, skall mellankomma. I det underdåniga betänkande, som de af Kongl. Majit i nåder förordnade komilerade till utarbetande af förslag till ett tidsenligt ordnande af rikets sjöförsvar, den 23 Maj 1862, ingåfvo, yttras, sid. 47, om enskilda kommuners medverkan till kust försvaret: “Komitéen tror, att vårt kustförsvar äfven skulle kunna vinna ett icke “oväsendtligt biträde af den enskilda fosterlandskänslan, derest den alltmera “allmän blifna öfvertygelsen om nödvändigheten af att hvarje vapenför man i “sin mån söker göra sig skicklig att medverka till fäderneslandets försvar samt “hågen att derför göra uppoffringar erhölle en ändamålsenlig rigtning. Koini“téen har fördenskull ansett det icke vara olämpligt att taga dessa förhållanden “i beräkning, för att söka åtminstone till någon del fylla de luckor i kustför“svaret, som i hvarje efter våra allmänna tillgångar beräknad plan derför ej “kunna undvikas.
F ÖR EN ANSPRÅKSLÖS FLICKA, s^m är kunnig i matlagning och bakning och vill deltaga i allt, som förekommer inom ett landthushåll finnes plats ledig den 24 okt. på Espås, adress Broddetorp. För en verkligt skicklig sådan, som kan förete de bästa rekommendationer, finnes plats i Göteborg instundande höst. Goda lönevillkor. Svar till » X. Y. Z. », p. r. Lyckorna pr Ljungskile, till den 20 augusti. (149) BARNSKÖTERSKA för tvanne flickor om 5 och 7 år, erfaren, kunnig i sömnad, kan få förmånlig plats ins ' undande höst i Göteborg. Svar med fotografi till » X. Y. Z. », p. r. Lyckorna pr Ljungskile, till den 20 augusti. (150) M ED ANLEDNING af plötsligt inträffad allvarsam sjukdom sökes till den lista september, för 3 flickor mellan 11 och 14 år. en undervisningsvan, ej för ung lärarinna, hemma i vanliga skolämnen, språk och musik. Lön 300 kr. Svar med fotografi jämte goda rekommendationer sändas före den 10:de augusti till Provinsialläkare Frölich, Skene. (171) J&amp;tajiHIjdiåt HUSHÅLLERSKA, erfaren, allvarlig, anspråkslös och omtänksam, skicklig i finare matlagning och bakning samt van vid landtliga förhållanden, kan erhålla förmånlig plats instundande höit hos ensam äldre fru, om hon är villig sköta kök med därtill hutande sysslor. Svar till » Ordningsfullt hem » torde inlämnas snarast möjligt till Iduns exp., Sthlm. (174) 9 V ~ Talrika attester till förfogande. (MK Jag varnar mot inköp af värdelösa förfalskningar och ber att noga iakttages att på hvarje degel måste ofvanstående skyddsmärke och firma » Schutzengel-Apotheke des A. Thierry In Pregrada » vara inbrändt. l o - Sctmtzengrel-Apotbefce des A. T h i e r r y CHUd lllKUUbbldllt;. in Pregrada bei Kohltsch-Sanerbrnnn. Depöter å de flesta apotek.
Vi förbigå alldeles Eriks korta vistelse i Abo, hvilken stad han hade för afsigt att egna mera uppmärksamhet på sin återresa till hemlandet, och följa honom der han nu fortsätter resan till Helsingfors, dit hans håg också mest stod. Der skulle han ju med ens försättas i sjelfva medelpunkten af det offentliga lifvet i Finland och der ansåg han sig allra bäst kunna lägga grunden till sina studier om och öfver brödrafolkets senaste utveckling. Han tillsporde sin vän Ros härom och uttalade den förhoppning att denne skulle införa honom i några litterära kretsar, såsom varande de sidor af det allmänna lifvet der han tydligast och klarast finge se det allmänna tänkesättet afspegla sig, i synnerhet hvad den för Finland egendomliga dualismen imellan det svenska och det finska folk-elementet vidkom. Men Ros' svar utföll till en del imot hans förmodan. "Jag skall med nöje", sade denne, "presentera dig för några af våra framstående personligheter, såvida jag är bekant med dem och de vistas i Helsingfors, men utan ringaste afseende på hvilket parti de tillhöra eller om de öfver hufvud taget alls tillhöra någon bestämd riktning. Om du från början blefve införd i vissa litterära, hos oss ofta äfven qvasipolitiska kretsar, så skulle måhända det första intrycket utöfva ett afgörande inflytande på din lifliga själ. Må du sjelf välja, ty hvardera sidan har ganska aktningsvärda förmågor att förete. Du skall säkerligen träffa mera värme och entusiasm hos medlemmarne af det specielt finska partiet, hvilket också är vida talrikare om man nämligen räknar dertill hela den stora kohorten af egentligen principlöst folk, men som gerna flyter med strömmen. Detta parti har i sig upptagit, bredvid män med verkligt snille, äfven en mängd medelmåttiga förmågor, som på fosterlandskärlekens breda och tålmodiga basis ha lätt att bringa rökelseoffer åt sin fåfänga, emedan de i allmänhet icke ha att befara en nagelfarande kritik och röna stort undseende för sina, såsom det heter, i alla fall välmenta produktioner, en för öfrigt ganska vanlig och äfven lätt förklarlig företeelse, i synnerhet på det litterära arbetets område, hos unga eller hittills på ett eller annat sätt undertryckta och förbisedda nationaliteter.
Ja, där låg ändtligen viken, lång och smal, rundt omkring omgifven af en krans taggformiga höga sandkullar, lika dem vi nyss farit förbi. Dess östra strand var dock ett stycke längre bort något lägre och sköt en lång smal grön landtunga ut i vattnet, som det såg ut rakt från en skog, den enda på många mil, ty i sandheden växte knappast något träd. Nedanför den gröna strandkanten mellan skogen och vattnet var viken smalast för att åter vidga sig åt båda sidor, utåt det vida öppna hafvet därute, s o m vi i vår vagn ej kunde se, o c h här inåt bukten; men i det smala sundet mellan haf och bukt var strömmen starkast, och där såg också vattnet mörkt och tungt ut, så som det ofta gör en sådan hälft skyfull afton, då himlen i öster är matt kallblå, men i vester molnig och tung, så att » solen drar vatten ». Men på andra sidan en broarm, som längre inåt viken sköt långt ut i vattnet, där låg detta klart o c h stilla och färgadt af det violetta skimmer, som åstadkoms genom det strålknippe, hvarmed solen, medan hennes sista kant sjönk bakom backarne i vester, genombröt molnbädden, o c h som hon sände öfver vatten och himmel ända bort till vikens andra strand. Också backarne färgades ett ögonblick violetta af detta spelande skimmer — dessa höga sandbackar, som vi nyss sett kunna vara så kallt och färglöst grå; tagg vid tagg stucko de upp mot den metallaktigt glänsande molnhimlen, med mörka skuggor i klyftorna och tvära ljusa sandbranter ut i vattnet stängande omkring viken, som o m ej en fläkt från lifvet utanför finge tränga hit. Det var något trolskt fängslande vid detta liksom instängda vatten nära invid oss, hvilket mörknade allt mera, eftersom solskenet försvann. Det kändes, som o m denna natur skulle vara i stånd att helt o c h hållet bemäktiga sig ett för detsamma mottagligt sinne, att liksom draga det till sig — till mörker eller klarhet, allt eftersom solen fick tillfälle att spela in med.