Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock likväl får jag anmärka, att om Friherren, uti denna sednare intentionen framkallat tankan, innan han börjat sitt långa dictaraen, bade troligen hela hans opus uteblifvit. Herr Friherrens Memorial har dessutom den olyckan, att innebära en allt för talande okunnighet om Rikets Grundlagar. RiksdagsOrdningens 5i §. innehåller: att i en skrift flere mål af olika beskaffenhet ej må sammandragas. Friherrens skrift deremot innehåller: 1:0 Den först omnämda för mig obegripliga och andelösa meningen ; 2:0 att inskränkning i tiden för branvinsbränningen icke må äga rum, utan en föregående noga pröfning, och att den skall först en månad efter kungörelsen derom i kyrkorne sättas i verksamhet; 3.’o anhållan 4o Den 3 Ju Ii i. med hela den numeraire, som Extra Roteringen utgör, emedan enligt all sannolikhet ifrågavarande Rotehållare, i stället för att prsestera karl, skulle då mangrannt begagna den föreslagne legningsutvägen. Jag kan således ej annat än dela de Ledamöters af Utskottet åsigt, som reserverat sig mot beslutet, och får derföre anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till afslag å Utlåtandet, Friherre Wrangel^ Henning: Då Ridderskapet och Adeln år 1810 medgaf extra Roteringens införande, var sådant påkalladt till Landets försvar. Det bevittnade en berömvärd patriotisk anda, och jag vet icke, hvarföre den nu skall återfalla på Adeln så tungt, som möjligt? I krig är en lega ganska dryg, och jag finner icke, hvarföre den Extra Roteringsskyldige skall vara undantagen ifrån den rätt, som tillkommer den Ordinarie Rotehållaren. Man har ock nyligen bifallit, att häst må kunna prassteras i stället för karl i krig. Detta skulle icke mera behöfvas, då man lättare kunde få en karl af Beväringen, än hästar, som äro vida drygare att uppköpa. Jag yrkar således bifall till Utlåtandet. Herr Lefre'nj Johan Pehr: Som tillåtelsen för Extra Roteringsskyldige att lega inom
Äng: sökt befrielse från ansvarighet af arrende för en Upsala Hofstall tillhörande ... 8. „ arrendets för en Kronoäng vid Wadstena ingående bland Stats-Verkets öfrige inkomster .. 80. Ättehögar vid Gamla Upsala: stängsel deromkring . .. i3i, 184- Ö. Ödskölds moär: ersättning till Kronofogden Dahlgren för utgifter vid ett öfningsläger derstädes .. 25y. Öfverflödsartiklar: bevillning derå . 246. Öfver-Intendenls-Embetet: uppförande på stat af en brist i dess löningsstat . ~ . 80, 2i\. Öfver-roterings ersättning i Skåne: dess uppförande på stat . 81. Öfveiskotten å Stats-Verkets inkomster: angående ett anslag deraf till FörsvarsVerket 78, 212. „ „ till afskrifning anmälde utgifter derå 347. „ , angående beloppet af dem för år 1882 44°* Öfverskottsmedel: Jemtlands befrielse från erläggande deraf . 296. Öijer, G.: ansökning att vid afskedstagande uppbära Öfver Commissarielön som pension. » 20. Öland: förhöjd aflöning för Kronofogdar m. fl. Tjenstemän derstädes 80. STOCKHOLM, Kongi.. BIHANG TILL U> IR ® (D <E (D IL IL VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. »«* FJESIBB SABOiINGEN. 2“'* H f 5j 11 it t n S t >•: Statssamt Allm. Besv. och f Memorial, Utlåtanden och Betanhanden. gemensamma 'Statssamt Allm, Besv. och Oecon. U:sk. 'Utlåtande N.o i. r N:o i Ank. till Exp. Utsk. d. 19 Jiinii. Rikets Högloft.
Sedan Directionen för segelfarten emellan Venern och Hafvet, jemte öfverlemnande af upprättadt förslag öfver kostnaden för de till nämnde segelfarts förbättrande ännu återstående anstalter i förening med en hamnanläggning i Götheborg på elt lämpligare ställe och efter en ändamålsen» 4<50 Expeditions-Tkskoltels Förslag lill und. Skrifvelse N.-o i 16. ligare plan än hittills varit i fråga, hos E. K. M. i underch anhållit, att, då för verkställigheten af alla dessa arbeten, fördelade på sju år, erfordrades en summa af 488,844 R’dr Banco, men de under Directionens disposition ställde tillgångar för samma tid inskränkte sig till 210,000 R:dr, E. I\. M. i Nåder täcktes, med afseende å angelägenheten af ifrågavarande arbetens skyndsamma fullbordan, hos R. St. göra Nådig framställning om beviljande för detta ändamål af ett lån å 4°o>ooo R:dr Banco, att efterhand i mon af behofvet utgå, emot vilkor af 5 procents ränta under byggnadsåren, samt, efter arbetstidens förlopp, emot samma ränta och ett årligt amortissement af minst en procent och hvarföre såsom säkerhet skulle hypotiseras de till Elffartsförbättringar nu ansDgne årliga inkomster; så har E. K. M. uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott af den 6 sisth September, med gillande af Directionens yttrade åsigter, rörande nyttan af ifrågavarande arbetens skyndsamma fullbordan, serdeles med hänsigt till deras samband med Götha Canals ändamål och gagn, lill Rikets Ständers pröfning och bifall öfverlemnat Directionens omförmälda underdåniga framställning om lån af allmänna medel, för att med minsta möjliga tidsutdrägt kunna, utan någon egentlig uppoffring å Statens sida, bereda verkställighet åt det af Directionen anmälda förslag, ej mindre till segelfarlens iståndsättande å Götha Elf, jin till staden Götheborgs förseende med en ändamålsenlig hamnanläggning. Rikets
General-assistance-contorets, eller om årligt anslag till enkecassan vid förstnämnda verk. VIII. B. 148. A. 224. XI. U. 128. XII. A. i35. — forum privilegiatum, angående upphörande af. Se Forum privilegiatum. — creditsedlar, om förlängning af praescriptionstiden för inlösen af. Se Prccscriptionslid. Riksgäldsverket. Berättelse om verkställd granskning af. Se Revisorer. Riksrätten, om ändring i dess organisation. XXII. B. 460. XXIII. 185. XXIV. A. 362. XXV. U. 3i5. A. 455. XXVI. U. 61. A. 97. U. 209. A. 235. Rikssalen, om erhållande af biljetter till. VII. 11. Riksstaterna, angående öfverlemnande till Stånden af. XXV. B. 479. XXVI. 20. A. 3t. E. 62. RiksStåndens cancelliet-, om aflöning åt. Se Aflöning. Risstraff, angående stället för verkställande af. Se Spöoch risstraff. — om förvandlande af, i vissa fall, till fängelse vid vatten och bröd. Se Spö- och risstraff. Robsahm, Carl Reinhold af, yttranden. III. 90, 386, 393. — angående afskrifning af haus skuld till Bankodisconten. Se Afskrifning. Rofdjurs dödande utan skallgång, angående bildande af en fond för premier lill. II. 43o. R. 485. Roos, Bo Christian, yttranden. Roos, Carl Ulrik, yttranden. I. 279. XI. 61. XXVI. 25g. ( >35 ) Roschildska fredsfördraget, om öfversättning deraf på Svenska språket och dess utgifvande från trycket. X. B. a3o. A. 281. Hosén, Erik Gabriel von, yttrande. VI. Rotefrilietsafgift, erlagd af Hudiksvall, ora restitution af.
Det oaktadt, — och ehuru tillverkningskostnaden för de produkter, som framställas af denna legering, är ungefärligen densamma som för likartade produkter af koppar, — har under en längre tid och intill år 1863, då inflytandet af en friare tullagstiftning slutligen åstadkom en förändring, priset å messingsplåt eller s. k. latun och trådband hästädes stått betydligt högre än å kopparplåt, hvaraf synes, att konsumenterne af dessa messingsläbrikater under omnämnde tid blifvit af Skultuna verkstad på ett orimligt sätt beskattade. En dylik beskattning, ånyo införd, sedan den redan i flere år varit afskaffad, skulle Den 23 April e. m. 475 kännås ännu mer betungande än förut, fastmer som den icke kan anses på något sätt berättigad. Priset å messing bestämmes hufvudsakligen af priset å koppar, men då denna sednare metall är till införsel tullfri, kan jag ej finna något skäl att belägga den förra med tull; och lika litet kan jag inse, hvarföre tillverkningen af messingsplåt eller s. k. latun och trådband mer än af kopparplåt skall behöfva tuilskydd. Latun och trådband användes i mer eller mindre mån å landets alla verkstäder, och jag hemställer, huruvida det kan vara billigt och rättvist att, för att lemna skydd åt en enda verkstad, fördyra dessa varor för alla andra. Skultuna har gått betydligt framåt på sednare tider, och jag tror icke det vore klokt att genom en förändrad tullagstiftning vålla en återgång eller ett stilla stående. På dessa och de af Hr Murén i hans reservation anförda skäl, anhåller jag om afslag å Utsk:ts förslag. Frih. af Ugglas: Till alla delar instämmande med den siste värde talaren, ber jag blott att få ur en mot Utsk:ts beslut afgifven reservation uppläsa följande rader: »Alla våra mekaniska verkstäder, våra redskapstillverkare och handtverkare, som sysselsätta sig med metallarbeten, alla dessa skulle göras skattskyldiga till Skultuna, under det de sjelfve deremot icke åtnjuta ringaste tullskydd för sina fullfärdiga redskapsoch rnachin-tillverkningar, men Skultuna åter lör alla sina materialier såsom koppar, zink, m. m. åtnjuta tullfrihet.»
Orsaken till denna tillökning lärer hufvudsakligen tillskrifvas öfvervägande inflyttningar, emedan dödligheten i förhållande till folkmängden är ganska betydlig, föranledd dels af osunda bostäder, der flera arbetare sainmanhopas, dels ock från smidesarbetarnes begifvenhet på starka drycker. Enligt stadens privilegier äro alla innevånare, som idka tillverkning af smidesmanufaktur-arbeten eller handel dermed, befriade från erläggande af mantalspenningar, och denna omständighet utgör förklaringsgrunden dertill, att af stadens hela befolkning 3,325 personer år 1860 upptagits såsom från mantalspenningar frie. Staden har 264 bebyggda och 38 obebyggda tomter, uppskattade till 905,776 R:dr, och 51 tunnland åker, i värde upptagen till 7,650 R:dr R:mt. Jernoch stalför ädling en utgör stadens förnämsta näringsgren och dermed sysselsättes företrädesvis handeln, som dock äfven i öfrigt idkas med fördel, och tillförseln af landtmannavaror är icke obetydlig. Afsättningen af smidesmanufaktur-arbeten har äfven den tid, denna berättelse omfattar, varit ganska fördelaktig. Den mest framstående fabriken inom staden är Direktören och Riddaren Munktells mekaniska verkstad, som o år 1860 sysselsatte 112 arbetare och sedermera blifvit mycket utvidgad. Angmachiner af alla slag jemte flera andra machiner tillverkas härstädes till fördel för jordbruket och näringarne. Hösten 1860 öppnades den genom ett bolag med understöd af statsanslag till belopp af 150,000 R:dr Ruut byggda kanal med slussar, hvarigenom både ångfartyg och seglande fartyg numera kunna komma fram till staden, derinvid en stor och rymlig hamn blifvit på stadens bekostnad anlagd. 1 den Tekniska söndagsoch aftonskola, som i September månad 1859 började sin nuvarande verksamhet, meddelas af fem lärare undervisning i mathematik, teknologi, kemi, kemisk teknologi, linearritning, frihandsteckning, modellering samt träsnideri, m. m. Läroanstalten synes motsvara sin bestämmelse och begagnas flitigt af i staden varande arbetare.
Svårligen skulle det behaga dem, att hvarje främmande religion fritt predikades inom svenska lutherska kyrkan; men de kunna icke finna, att deras egna andaktsöfningar, renläriga såsom de kalla dem, skulle vara af någon menlig påföljd, om de finge hållas utan kyrkans kontroll, i stora eller små sammankomster, offentligen eller inom lyckta dörrar. Genom en vidsträcktare religionsfrihet (om den ej blefve alldeles obegränsad) skulle icke det förhållande förändra sig, som redan i den uteslutande statskyrkan äger rum, eller att inom hvarje af de församlingar, hvilka blefve af staten sanktionerade, opåtalt kunde bilda sig skiljaktigheter af mindre betydenhet, än de som söndra församlingen sjelf från andra församlingar. Men så framt icke, under namn af sådana mindre skiljaktigheter, skola kunna uppväxa helt nya lärosystemer, dem staten icke erkännt, böra så beskaffade nuancer af en sanktionerad kyrka ej med andra vilkor njuta rätt till särskild (hemlig eller uppenbar) religionsöfning, än att de vederbörligen anmälas till sanktion; hvarefter sekten dock icke må tillåtas att äfven offentligen hålla sina sammankomster annorlunda, än under enahanda offentliga kontroll, som den af staten erkända hufvudkyrkans sammankomster äro underkastade: att ingen annan än den i sanktionen medgifna läran förkunnas, ej andre lärare uppträda, än som blifvit i föreskrifven ordning tillsatte o. s. v. Allt det besvär, som härigenom måste tillskyndas regeringen, skulle likväl kunna blifva alldeles för mycket betungande. Till sådan mängd kunde sekterne föröka sig (fördelade på flerfaldiga orter och med verkliga eller inbillade skiljaktigheter i lärosatser eller kyrkobruk), att nödig tillsyn öfver dem och alhjelpande af deras angelägenheter hos regeringen upptoge en oberäknelig tid. Blotta granskningen och sanktionen af deras läroböcker kunde blifva mer än skäligt besvärande. Sekterne kunna således icke i något fall rimligen begära större frihet, än att, lika med en blott tolererad kyrka, enskildt och inom lyckta dörrar hålla sina gudstjenster och andaktsöfningar. Men äfven en sådan frihet har svårigheter, hvilka torde blifva oöfvervinneliga.
^V>o 2 ki// ki7/ 184E. 3 -160,000: i8 'fransport 200,000: antal af 160,000 gevär, som deruti dör» för!iri»sllruli, vara uilplagdt 126,200: — 026,200: — EI^ör Otrednings-^ldelningen 5i5,ooo: I^ör fortifleatinus-Vfdeluingen npsltages. dä någon tillölcning ä 6st ior denna ^.ldelning liittills lleralcnade ärliga ansia» icke anselts erforderlig, samma auslagsllelopp . 5o,OOo: livillcet anslag doelc Icommer att minslcas nied 12,000 kt:dr, i Iländelse dikets 8tänder. uppä skeende kärlig ?,oposition, medgifva den as presidenten i Lrigs-Lollegium gjorda neli al Oeneral-^djutanten kmArmeen tillstvrkta llsmställau, d vilken älven ja» ditrader, att denna till lopograplliska åvreten assedda summa, mä ifrän portiLoations-^sdelninAen Hyttas pä lopograplliska Oorpsens stat, Ilvilken i sädant sall sommer att med samma dslopp ökas. som säledes där utföres att med n^tt anslag fallas; blilvands deremot dristen i det ordinarie anslaget endast 6c),ono dali-, för den Iländelse, att Rikets 8tänder skulle föredraga, att vlvailderörde, för gevarstill verkning upptagne 126,200 R:dr, säsom extra anslag, ined tillsammans 631,000 R:dr, Rev ilja.''
Oenom underdänigskrifvelse clen , luli nästlidet är, kafven d, 60- de Nerrar oeb 8venske ^län, anmärkt säsom olullkomligbet i nuvarande Rättegäogs-orciuing vid Ilarads-katt^ att svarande part egde tillfälle alt, stan annat äfventyr än böter till ringa belopp, genom siv frånvaro pä de» vid lingets början utsatte dag lör inställelse, uppebälla mäiet till linger» sint oeb jemväl förorsaks uppskof till annat ling; bvsrtöre, oeb dä d -3^ jemväl ansett billigket ock rättvisa korkra, std, i fall wälets beskalkenket mekgilver ketsammas akgöranke trekskovis 5 lörsta lindet, böter sör uteblikvanket icke varka svaranken äkömke, k löreslagit utkärkanke sk en författning, kvarigenom, meck akseenke pä föreskrifter»» i 12 Lap. 2 ock 3 kättegängs-Lalken, blekve körklarakt. no ibtt kä uti mäl, som vik Ikäraks-kätt ankängigt är, svaranke part vick korsta bing, utan anmälkt lagligt förfall, uteblikver pä ken kag, som kiärakskökking, jemlikt Kongl. kesolutionerne pä allmogens besvär ken 8eptember l^sZ ock ken >6 IVlars 1739, vick fingets början kör mäiets koretaganke utsatt, ock b varom serskilk unkerrättelse bör, genom anslag L Rättens körr, mekkelas, katten äger att genast kank lägga wälet, oeb 6erinel kortara pä enakanka satt, som nu stakgakt är kör ken känkelse att svaranken icke innan kingets slut tillstäkeskommer; ook 2:0 /btt i mäl, som vicl korsta Ikäraks-fing akgöres, utan att svaranden tillsläcles kommit, böter kör uteblikvanke krän samma ling iobe mä svaranden äkomas:''
I öfrigt, och då Rikets Ständer, på sätt här ofvan är anfördt, vid 2:ne särskildta Riksmöten i underdånighet anhållit att Kongl. Majit måtte taga denna_ fråga i Nådigt öfvervägande, på det utredas måtte, huruvida de för den tillämnade vattenledningen för lång tid sedan inköpta jernrör och öfriga materialier kunde komma att för ändamålet användas, anser Utskottet mindre lämpligt att Rikets Ständer, i afvaktan af Nådigt svar på dessa framställningar och i saknad af fullständiga upplysningar, nu skulle meddela beslut i detta ämne, hvadan Utskottet således hemställer, att Herr Nordenfelts motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1858, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om anvisande af nytt boställe åt Komministern i Botkyrka och Salems församlingar i stället för hemmanet Nedra Tumba, eller Tumba. N:o 2, samt detta sednares öfverlålande till Tumba pappersbruk. (I. A.) Sedan under innevarande Riksmöte det förslag blifvit inom Rikets Ständers Banko-Utskott framstäldt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att det genom Lagmannen och Riddaren C. Sundins inträffade död till Kronan hemfallna lagmans-bostället Näsby, li mantal säteri, finge upplåtas till boställe åt Komministern i Botkyrka och Salems församlingar, samt nuvarande komministers-bostället derstädes, Nedra Tumba eller Tumba N:o 2, till Kronan indragas, för att under vissa vilkor öfverlemnas till nyttjande åt Bankens pappersbruk
Revisorerne få slutligen tillkännagifva, att denna Kassa är den enda, som, ehuru åtnjutande statsanslag , vägrat att till Revisorernes granskning utlemna sina räkenskaper, i hvad desamma angå Militäre Embetsoch Tjenstemäns pensionering. Begge årens redogörelser för statsanslaget till pensionering af Militäre Embetsoch Tjenstemäns samt Underofficerares , med veder 32 - E250 — likars j i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn äro uti Kongl. Kammar-Rätten granskade utan anmärkningVarande förhållandet med inkomster oell utgifter sålunda: år 181©. år 1841. Balans från föregående året: Utgift: ^Utbetalda Pensioner j : t . 22,109:17. 4- 21,625:37. 4. Kongl. Styrelsen ö fver Fängelser oell Arbetsinrättningar i K i ket. Räkenskaperna, granskade i Kongl. Kammar-Rätten r för år r84o uta?i och för år 1841 med anmärkningar, utvisa följande förhållande: Debet. år 1840. år 1841. Balans från föregående året: Vinoch Kaffe-Skänkars afgift 35g: 16. Spinnhusmedel från orterna 871: i3. 1. 346:29. 4. Under hålls-ersättning 313: 16. — Försålda diverse persedlar 3qq: i. — 699: 7. 10. Dito för arbetshjons underhåll . , 59:24. — 342:39. 4. Dito för raspoch spinnhusmedel , utbetalda till Prins Carls Inrättning, — 2,958:21. 4* Dito för Stockholms Stads MilitärCorps befrielse från korrektionisters bevakande 3i3: 16. Stämpelafgift . 1,0-78:38. — i,o35:47. — Återlevererade medel 5o: 38. 8.
Maj:t, i anledning af frågan om dispositioner af Wadstena Krigsmanshus-medel äfven till understöd för nödlidande Officerare, i Nåder täcktes förklara: alt de gratificationer, Kongl. Majrt beviljat åtskillige Officerare, varit föranledda af desse Officerares stora behof deraf, och då Kongl. Maj:t sålunda utöfvat sina constilulionela rättigheter och pligter, hade Hans Maj:t följt den välgörande känsla mot Fäderneslandets försvarare, som alltid skall lifva Hans Majrt. Rikets Ständers uti denna del framställda underdåniga önskningar, fann Kongl. Majit alltså nu icke kunna blifva föremål för öfverläggningen. 1827 den 25 Maji å nyo föredr., sedan Krigs-Collegii underdåniga utlåtande inkommit; och beslöt Kongl. Majrt, att vid 23 Bil. l. R. St. Just. Ombtns Enil.-Ber. d. 4 Nov. 1828. de åtgärder Collegium anmält sig hafva vidtagit, i afseende på ullånings-medlens bokförande och balancernes indrifning, låta hero. 2Q. •—• af den 3 November, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande yrkad begrafningshjelp efter aflidne Capitainen C. A. Sabelfeldt. 1823 den 9 December föredr., och remitterades till Landshöfdingen i Wermalands Län, att meddela upplysning huruvida icke ifrågavarande begrafningshjelp redan kommit vederbörande tillhanda.
et förflutna året hade i flere afseenden varit tungt för den lilla familjen; ett af de tre barnen hade blifvit nedbäddadt i grafven; mannens syssla inne i staden vardt indragen under senhösten, och det fanns för närvarande ingen utsikt för att därstädes få en n y; en flyttning ut till hustruns föräldrahem hade blifvit den enda räddningen undan brist o c h nöd för de fyra. Nu var nyårsafton inne, och ännu ingen utsikt till bättre dagar med arbete och själfförvärf; mannen satt tyst och grubblande vid fönstret; luften var tung och mulen, hela den omgifvande naturen grått i grått. Hustrun kom bort till honom. » Fäll icke modet, Gustaf! G u d kan åt oss öppna en utsikt med det nya årets ingång. » » Utsikt! » sade han tungt. » Ser du s k o - gen där borta, som står svartgrå och stänger för blicken? Just som en sådan mörk, hotande massa kommer det nya året med sina långa månader, sina veckor och dagar mot o s s; iugen ljusning, ej en glimt af sol — icke ens af s n ö; endast en svart massa. » Mannen sänkte sin panna mot sina sammanknäppta händer, hvilka hvilade på fönsterkarmen, och hustrun märkte, att han grät. D å gick hon stilla ur rummet; de tårarne tycktes henne vara som en islossning i den starke makens hjärta. Skymningen hade sänkt sig öfver landskapet; mannen satt alltjämt stilla vid fönstret, och så steg månen upp öfver skogen, och denna senare ryckte närmare det lilla bostället. » D e t är det nya året, » suckade mannen och drog sig något tillbaka; han fruktade att bli kväfd under denna rörliga massa träd; men se på den, det måste han. E n gråhvit slöja sänkte sig nu likt ett förhänge emellan hans blick och den tunga skogen, men ur detta böljande grå framträdde en rank fur med ljusblink emellan grenarne.
Litet hvar vet genom Hr Gr. o. Landtnäs samt öfrige talmäns tillkännagifvande att Riksdagen är utsatt att afslutas inom 2:ne veckor; särskildt känner jag såsom ledamot och Ordf:de af Bevilln.Utsk. att i så fali vissa arbeten åligga StatsUtsk. att innan Riksdagens slut fullborda, de der äro af den mest trängande art; dessutom förefinnes äfven ett annat arbete nemi. lliksg;sKont:s Reglemente. Nu är frågan: anser R. o. Ad. det af Hr Stjernsvärd väckta förslaget vara af den beskaffenhet att man nödvändigt skall förelägga StatsUtsk. att, med afbrytande af nämnde arbeten, Den 20 Februari. S47 hvilka mäste innan Riksdagens slut blifva veikställda, företaga en motion, hvilken dock af allt man derom kunnat inhemta icke i alla händelser lärer till nägon R. St:rs åtgärd föranleda? Jag tror att svaret derpå mäste utfalla nekande. — I afs:de på andra delen af frågan har jag alltid beklagat att motion blifvit väckt och jag tror icke att man derom bör yttra många ord; men likväl har ett uttryck af en utaf försvararne för Ur Stjernsvärds motion, gifvit mig ytterligare anledn. önska, att den icke måtte vinna bifall. De ord hvilka Hr Gripenstedt begagnat såväl i sitt tillkännagifvande åt Hr Gr. o. Landtm, som Gr. Lagerbjelke, hafva af Gr. Löwenhjelm förklarats innebära en tvifvelaktig tydning. Det har icke fallit mig jn att någon sådan dubbel tydning skulle kunna ega rum, men då så likväl skett från en person, hvilken jag vet icke vill misstyda, hemställer jag till honom sjelf och R. o. Ad., om icke ett bifall till llr Stjernsvärds motion för den som ville begagna sig deraf skulle lemna tillfälle till en dubbeltydning af Regentens ord, och då Regentens person är så nära förenad med Statens anseende, tror jag alt vi böra bevara hans ord frän en sådan dubbeltydning.