Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
TILLFÄLLEN, D Å D E N VANLIGA FÖRDRAGES, DEN K A N HAFVA 1 I / » TILL FLERE 2 TIMMAR MERA) M VÅRA TILL I KYLA, (HELST ETT LÅGT HVAREFTER N U MJÖLKEN 3 / A LITER 3 4 — 5 6 — 7 SKADE NÄRA SJUNDE ' / » » / S » OLÄGENHET MÅNADENS S L U T Ö F V E R G Å R M A N TILL S O M I KOKAS FÖRRA NINGEN HÄRVID FLYTER VÄNDA P Å LANDET, DIREKTE DET TABELLEN ÄR STUNDOM U P P TILL BARNET BARN DRÖJA DETSAMMA MAN HAFVA ANNAN FÖDA ÅTERSTÅENDE UTOM MÅL DELLER A F KALF ELLER I VÅRA VERKAN TURLIGT BRÅK FÖRRÄN DENNA SAMMA BARNET BLIR ÄFVEN HUFVUDNÄRING INFÖRA FAST HÖNS, BÖRA FÖDA, ELLER KOKT .TA.LROLISTORG ' 1 EFTER OCH GIFVES J U ÖMTÅLIGARE VINNES I SNART I S P A D, LÖSSKORPVÄLLING, HAFREP Å, ATT D E T Ä R ETT S Å HÅLL E R BETRÄFFAR, S Å ÖFVERFLICKORNA M E D ÄRAN ÅT ÄLDRE E N UNG R Å D: ATT L Ä M N A HUFVUDEN FLICKAS ÄRO GLADA, I N I HOS E N GOD LIGHET VÅRD DELTAGANDE SIG CO P H I ATT s HVILKEN LIKSOM HELLER HVILKA ETT N A - ALDRIG TILLO C H VÄRT SYSTRAR SÖKT O E H HYFSNING. ATT S Ä T T A VIDTGÅENDE ARMBAND, KEDJEARMBAND, BEMÖ- I SOCIALA KEDJOR, NÅLAR, • " I-ef oesvaras omgående.
Hufvudsakligen instämmande med Herr Rosenblad, tror dock Utskottet, att bättre gevär — införsel af sämre torde icke vara önskvärd — ega högre värde, än Herr Rosenblad antagit, och följaktligen äfven kunna draga något högre tull, än motionären föreslagit; äfvensom Utskottet funnit nödigt, att vid rubriken pistoler tillägga puffertar och terzeroler; hvarjemte och enär det är angeläget, att meddela föreskrift huru delar af gevär hädanefter skola förtullas, Utskottet i detta hänseende ansett lämpligt, att, lill förekommande af söndertagna gevärs införtullning mot lägre afgift, än den i taxan afsedda, delar af gevär åsöttas dubbla tullafgiften af det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. I enlighet härmed hemställer Utskottet, att för gevär och delar deraf må antagas den redaktion och de tullbestämmelser bilagde taxeförslag utvisar. Gipsarbeten, ej specificerade, äro nu åsatte införselstull till 25 procent af värdet, men torde, för undvikande af värde-förtullningen, böra, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, beläggas med 8 sk. tuli per skålpund. Buteljer, burkar, bunkar och flaskor äro nu åtskiljda i 3 klasser, med olika tullafgifter, nemligen: af »till och med V4:dels kannas rymd» med 32 sk.; »deröfver till och med V2 kanna» med 2 B:dr 16; sk. och »af större rymd» med 4 R:dr 32 sk. införselstull per 100 stycken.
Reglemente icke är annat än en oeconomisk författning. Att nu säga, att Revisorerne skulle äga rätt att för en afvikelse ifrån en författning, som Kongl. Maj:t kan ändra efter behag, inhibera en del af Creditivets utbetalande , skulle vara ett inblandande af den lagstiftande uti den administrativa Magten, stridande emot Riksens Ständers rätt samt de rättigheter, som äro deras Revisorer enligt Grundlagen uppdragne. jag hemställer således om bifall till Utskottets Betänkande, med undantag likväl af det så kallade correctivet. Herr P'ereswetoff Morath, Wilhelm: Uti den af StatsRådet Herr Grefve Mörner framställde anmärkning instämmer jag så mycket häldre, som ändamålet med denna Fond förutsätter rättigheten för Regeringen, att låta densamma användas efter särskilta behof' af understöd, hvarje dertill berättigad Fabriksnäring kan påkalla. Jag är fullt öfvertyga?!, att Regeringen härvid noga granskar förhållandet; och hvarje särskild åtgärd af Konungen i detta hänseende lärer då icke kunna anses annorlunda än såsom ett med Näringarnes tillväxt och omväxlande behof öfverensstämmande tillägg i det Reglementariska för Fondens förvaltning, hvar-i förutan högst ofullkomligt vinnes hvad man med lånebiträdet åsyftat. Lika med Herr Grefve Mörner anhåller / Den 27 Junit e. ni. 54i jag således, att den af honom föreslagne ändring måtte till bilall framställas. Harn Excellencs Herr Grefven och handtMarskalken hemställde: om icke Ridderskapet och Adeln behagade i allt öfrigt gilla Statsutskottets Betänkande, endast med undantag af Utskottets förslag, att det meddelande Creditivet borde af Riksens Ständers Revisorer indragas, så vida de funno, att de för ManufacturDiscontens förvaltning föreskrifne grunder bldvit ölverskridne, hvilket förslag Hans Excellence hemställde måtte af Ridderskapet och Adeln förkastas. Bifölls.
Jag får blott vid detta tillfälle äran reservera mig mot den åsigt och det prejudicat, som deraf kunde blifva en följd, att StatsUtskottet icke skulle tilltro sig äga att be - 66 H. I7S Den 16 Mars e. m. fatta sig med frågor om Barthelemy-fonden} ty millioner skulle slutligen kunna i Statsanslag åtgå att godtgöra Kongl. Maj:t för de upptagna förlusterne på denna fond; Rikets Ständer måste då icke heller kunna betagas rättigheten att yttra sig, och StatsUtskottet synes pligtigt att utreda frågan i sin helhet, på det att icke ett beslut om ersättning må kunna följa på ett helt outredt mål. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt, Gustaf: Då, vid en blifvande Riksdag, det factum inträder, att den närvarande Chefen för ColonialÄrendernas Departement eller dess efterträdare framkommer till Rikets Ständer med begäran om ersättning af Statsmedlen för en fordran på Barthelemy-fonden, så instämmer jag med Grefve Horn, att StatsUtskottet, då ersättning begärdes af Svenska Statsverket, ägde att taga frågan under utredning. Men intilldess, och då icke detta factum inträdt, protesterar jag, såsom nuvarande Chef för detta Departement, mot Herr Grefvens premiss, att StatsUtskottet skulle äga befatta sig med Colonien S:t Barthelemy. Herr Piosenc/vist: Jag inställer helt och hållet mitt yttrande öfver StatsUtskottets handlingssätt; men då Högloflige Ridderskapet och Adeln en gång remitterat motionen, så måste den afUtskott behandlas, och kan alldeles icke förfalla. Då nu StalsUl - t Mårs e, m. iyg skottet förklarat sig icke vilja handlägga målet, så måste det till ett annat Utskott förvisas, och hvilket Utskott, som Högloflige Ridderskapet och Adeln behagar utse är mig likgiltigt, till och med om Expeditionsutskott dermed skulle få befattning.
Risken, lif, ära och gods, som visserl. kunna genom grof forsumi melse förverkas, kommer väl mindre i fråga, men det medborgerliga anseendet står dock i hvarje ögonblick på spel, och man tackar då sin Hud, att den föredragande kamraten är fackman med kännedom af alla detaljerna inom sitt område, och icke blott Statsman med stora vyer. Emedlertid hvarken kan man eller har man rättighet att alltid lita på den föredragande, utan måste sätta sig in äfven i ärender, som icke tillhöra ens eget Dep., hvarigenom tiden blir för Konungens Rådgifvare här i Sverige långt mera otillräcklig än för Ministrarne i andra länder. — En värd talare har uprepat ett yttrande, som också fälldes vid det allmänna sammanträdet, nemi. att det endast vore Chefen för CivilDep., som genom det nya förslagets antagande skulle vinna någon lindring, samt att, då Just.SatsMinistern vore mindre sysselsatt, det ginge lätt för sig att genom en öfverflyttning af ärenderna mellan Depiten bereda den lättnad, som åsyftas. Till att börja med får jag då fästa upmärksamheten derpå, att i K. M:s Prop. är särskildt an - 254 Der» 10 December f. m. tydt, hvilka mål? som skulle komma att tillhöra det nya Dep:t; och dessa si ro icke blott sådana, som röra allmänna arbeten, utan äfven åtskilliga, som nu falla under FinansDepits handläggning, hvadan äfven detta Dep:t skulle erhålla en förminskning i sitt arbete, hvaraf detsamma väl är i behof. Hvad åter angår frågan om att på Just.StatsDep:t öfverflytta en del af de iirender, som nu höra till Civiloch FinansDepme, så är det visser!, sannt, — och jag medgaf det äfven vid den gemensamma öfverliiggningen, att antalet af mål, som i konseljen föredragas, är för .fust.StatsMinistern ringare än för de öfriga Dep.Cheferne; men häraf får man ingalunda draga den slutsats, att han skulle vara mindre sysselsatt eller icke hafva tillräckligt att göra.
Jag har fullständigt annoterat detta rättskrifningseller, som det här hette, rättstafningsprof, alldenstund jag dermed ville visa, hvilka måttliga fordringar, som seminariets lärare i detta ämne hade på de ofta föga utvecklade inträdessökandena. Ej var detta något att jemföra med de svåra öfningar, hvilka jag flera år förut med heder genomgått. Jag erinrar mig till ett exempel, hvad prosten, dåvarande kyrkoherden, dikterade redan en af de första gånger, då jag af honom åtnjöt ledning i rättskrifningens villosamma labyrinth, der den ena regeln förefaller oss underbarare än den andra och undantag esomoftast höra till regeln. Men hvad som är gilladt och stadfäst såsom rätt, det skall också vara rätt. Kyrkoherdens stilöfning lydde på följande sätt: »Just som ljuset tändes i tjället, gick Julius ner till den sköna insjön för att njuta af nöjet att ljustra gäddor i den ljufliga, ljumma Juninatten. Han göt tjära för blosset i en panna af gjutjern och lät gerna sin hjerna hvila från tanken på att ljuta döden i den djupa sjön. Det var ännu ej tid att plocka njupon». I denna kyrkoherdens diktamen möter oss helt andra snaror och fallgropar än i »Den Arabiske hästen». Hvad som i den sistnämnde kunde vara något krångligt för de mindre öfvade inträdessökandena, var väl egentligen, huruvida kokadt skulle skrifvas med t eller dt. För mig var ju detta endast ett lekverk, så grundligt som jag hos kyrkoherden blifvit undervisad i att skilja supinum ifrån participipium, hvilket ju är så ytterst nödvändigt för hvar och en, som gör anspråk på att vara bildad. Men då jag efter profvets slut frågade min närmaste granne, Pettersson: »Skref du kokadt med t eller dt?» Så svarade han: »Jag skref det med t.» »Då har du dabbat dig,» sade jag. »Ja,» sade han missmodig. »Men skall mitt intagande på seminarium bero på ett dt, då är det för ynkeligt. Jag kunde ju ej förneka det menskligt rigtiga i denna hans anmärkning, men rätt måste ju i alla fall vara rätt.
På bordet syntes några ovanligt formade kärl af ädla metaller, och bredvid dem såg man i prydliga skålar de enkla råämnena till middagsmåltiden. Det var inga blodiga benknotor, intet rått kött eller några andra ursprungsämnen hvilka äfven sedan vetenskapen och konsten togo matlagningen om hand dock varit oundvikliga i kökslaboratorierna. Alla de första delarne af matlagningen voro undangjorda redan i fabrikerna, men ej häller där behöfde man vämjas öfver beståndsdelarne, ty alla de näringsmedel som tillverkades i dessa fabriker voro helt och hållet konstgjorda. I dem fans icke det ringaste af djurverlden och lika litet af växtriket. »Det är hit man länge sträfvat att komma,» sade Giro, »men som ej förr än nu lyckats och visserligen ännu behöfver i åtskilliga delar fullkomnas.» »Men af hvilka ämnen bestå dock dessa rätter?» sporde en af gästerna. »Det är naturligtvis tills vidare uppfinnarnes hemlighet,» svarade bankdirektören, »men ni kan vara öfvertygad, att i dem finnes icke ett spår af hvad i forntiden kallades födoämnen. Alt är konstgjordt!» »Det är präktigt, det är storartadt, snillrikt,» hördes det från gästerna, under det värdinnan med en platinasked inför de närvarandes ögon blandade de olika skålarnes innehåll, delade det på de många metallkärlen och genom tryckning endast af sitt lillfinger ledde till dem en galvanisk ström som inom ett par ögonblick förrättade kokningen och stekningen, såsom man förut skulle hafva sagt, det vill säga fulländade tillagningen. De sålunda tillredda rätterna framstälde en större mångfald än hvad äfven de skickligaste köksingeniörer ända dittils kunnat genom vanliga medel åstadkomma. »Men hvad smakar egentligen denna rätt?» sade en gäst och satt eftersinnande, under det han lät tungan göra sina svängningar mot gommen. »Det är just det som är omöjligt att säga,» förklarade värden, »och däruti ligger det ofantligt behagliga. För hvarje af alla dessa rätter känner man en särskild smak, en oändlig blandning af angenäma beståndsdelar, något förut aldrig anadt.» »Snillrikt!» hördes åter från gästerna. »Men huru kommer det nu att gå med de stora värdshusen?»
Af deti 27 fiftlidne Junii: N:o 270. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss Uppå LandsKammereraren, KammarRättsRådet Å. Ekelunds Ansökning om des* pensions-fatt vid afskedstagande^ toS i Den. 5 Ju/n e. m. Öfver gjord motion, angående för-* re HäradsSkrifvaren Johan Santessons pension. N:o 272, t anledning af Kongl. Maj:ts Nå* diga Remiss, i fråga om HäradsHöfdingars pen-, sions-räit. Af den 26 fiftlide Junii: Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss Uppå flere Herrar LandsHöfdingars under* dåniga Ansökning om desse Embetsmäns pensions-rätt vid afskedstagande. Af den 27 Jiftlidne Junii: N:o 274. I anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, om pension åt framlidne RiksRådet Grefve Lilljencrantz’s Dotter Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm. I anledning af gjorde anmärknin* gar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i fråga om nedsättning af arrendet för Svartsjö Kungsgård. Angående Höganäs StenkohlsVerks understöd af Staten. Frän BevillningsUtsiotteti Af den 21 fijtlidne Junii: N:o 16. I anledning af gjord anmärkning vid Utskottets förut raedeldte Betänkande om afkort - Den g Juli i c. nu nings-längdernes öfver Krono -utskyiderne ingifvande till BäradsRätterne. Från Lagutskottet: Af den 12 fiftlidne Junii; N:o 107. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkadt antagande af LagComittéens för^ slag till RättegångsBalk, samt om offentlighet vid Domstolar och PoliceKamrar. Af den 16 Jiftlidne Junii: N:o 109.
Nar af totala inkomsten oo R:d. afdrogs dessa oo R:d.,sa ärerstäoo R:d., hwarifrän antingen 4 eller 4 elier 4 afdrages. För ärerstoden oo R:d. betalas i Bewillning efter Inkomst eller kiitxinu -labellen 22 Den zo Mats. rzrz Detzulom för min Hustru oo oo Drängar oo oo Pigor oo remina Bewillning oo Pä ära och tro upgifwit, dl. dl. o i8io. dl. dl. ?L8tor. Emot hwad Hrrr DoÄom j berörde mätt» ästat, ivar ej ar påminna, uran förklarade Vere mot Herr Bistoppen OoÄor Oaiäell, Herr kroLe880l-i. n OoÄor kgxe. Herr Prosten OoLtor-8tenbsmmar och Herr Prosten LoÄor IVkellZren sig instämma med Herr OoÄor Wall^vi8t, likwäl mev vet förbehäll, at i händelse de öfrige r65peHivs Standen stulle undandraga sig, at antaga ettkorrnuHn, som i likhet härmed närmare 8pecillc6r»66 ve inkomster, hwilka wid Bewillnings - ^LxerinZen upgifwas, Högwördige Präste-Ståndet ej eller Härigenom ma wara dertil förbundit, vit suxrs. Lx krotocollo ki. 6. Den zo Mars. Rättelse för Beräkningen af Behållen Inkomst afgifne Inkomst. 4 dels Hemman dl. dl. har förledil Ar afkasta! Rd. tzr. oo Dr Räg a oo R:d. o H. oo Dr Korn ä o R:V. oo Dr Hasta ä o R:d. o tz.
Uti § 151, 2. af Bankoregleimt. förekommer, i afs:de på utlåning från Handelsoch NäringsDiskonten, att don skall ske under Fullmäktiges »tillsyn och kontroll», på samma sått som i § 30, 6. i afs:de å Statslånefondens medel är föreskrifvet. Någon pröfning af de af diskont-direktionerna antagne säkerhetshandlingar har dock, hvad beträffar nämnde Diskonts rörelse, aldrig skett, och torde, i afs:de på utlåning från Statslånefonden, ej heller lämpligen kunna ske. Hr Printzensköld, Carl: Jag hade sannerligen icke trott, att någon f. d. tjensteman vid Bankoverket skulle tillåta sig, att hår uptråda med anklagelser mot Fullmäktige, såsom nu här skett. Hr Sparre har slagit sig till riddare på Fullmäktiges bekostnad, då han säger sig hafva flera gånger reserverat sig mot de beslut, som blifvit fattade vid Malmö Lånekontor. Något tillkännagifvande om ett sådant förhållande har dock aldrig kommit till Fullmäktiges kunskap. Om det varit Hr Sparres afsigt, att uplysa Fullmäktige om ett förhållande, som han ansåg olagligt, så hade det varit hans pligt, att hos dem direkte detsamma anmäla, så mycket mera som han var Riksbankens Ombud vid Malmö Lånekontor. Jag vill icke vidlyftigare besvara Hr Sparres anförande, då jag dessutom finner hvad Hr Lilliehöök anfört, vara fullt tillfredsställande. Hr Sparre: I ani. af Hr Lilliehööks yttrade, att Fullmäktige icke kunnat ingå i någon granskning eller utöfva någon kontroll öfver de säkerheter, som lemnats för lån från Statslånefonden, beder jag att endast få anmärka, att det naturligtvis icke kunnat vara meningen, att
Emedlertid har likväl Ädle Kollegium år 1768 begärt Öfver-Ståthållare-Embetets promotorial till Konungens Befallningshafvande i Länet om handräckning till då innestående 16^ års afgifter af Sätra, hvarå likväl ingen verkställighet följt. Från den tiden håde aflidne Notarien Ingman, hvilken, såsom den der länge varit vid Verket tjenstgörande, isynnerhet åtog sig denna sak, och jag gjort vårt bästa att uppsöka de upplysningar, hvaruppå man med nog trygghet måtte kunna grunda en allvarsam rättegång emot nuvarande Skytteska arfvingar eller innehafvare af Sätra gård, hvilka redan öfver 30 år vägrat att erlägga någon afgift och svårligen låta sig dertill i godo beqväma; men som de förra tiders protokoller dels ej äro att tillgå och dels ingenting omröra denna sak; de äldre handlingar, som uti Kontoret varit förvarade och hvaraf någon upplysning torde varit att hemta, vid 1753 års olyckliga eldsvåda uppbrunnit, och man i anledning af den akt, som under förberörde rättegång blifvit samlad, icke ens vet till hvad årlig afgift man med säkerhet må kunna debitera Sätra gård, sedan oftanämnde Kongl. HofRättens dom så märkeligen rubbat de primitiva författningarne och ingen ny afhandling sedermera finnes vara skedd; så har hvarken Notarien Ingman i sin tid, eller jag sedermera, kunnat leta oss fram till någon så beskaffad upplysning, att vi med trygghet vågat tillstyrka de lagliga steg, utom hvilka ändamålet icke torde kunna vinnas, helst som Skytteska arfvingarne lära stödja sig vid den i testamenterna grundade författning att underhålla afsigkomna inom slägten.
Häruppå hafva, med Riksens Högloft. Stän« §.e Den 14 Juli. - ders vid denna Riksdag gifna bifall, följande tillökta utgifter blifvit uppförda: Högstsalig Hennes Maj.t Enke - Drottningens Pensionairers Stat - 13,866: 30. •— Till expectance - löner för lönlösa Officerare efter nu öfverståndna krig - V - Io,oOo: — —“ Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL ilOYOGOll VID Laetima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841. TREDJE SAMLINGEN. Constitutions-Ut skottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Constilutions-Uiskoliets Utlåtande N:o 1. Ankom till Exp. Utsk. den 12 Febr., kl. | e. ra. Memorial, med uppgift ä de till afgörande beredda Grundlagsändrings-förslag. J^ill följd af Riksens Ständers år 1828 meddelade föreskrift, det Constitutions-Ulskotlet åligger att, vid hvarje Riksdags början, till Riksens Ständer inkomma med uppgift å de vid nästföregående Riksdag beredda och till innevarande hänskjutna förslag till ändringar uti Grundlagarne, får Utskottet härmed till en början vördsamt öfverlemna det från förra Riksdagen hvilande förslaget angående en ändamålsenligare organisation af StatsRådet samt till de Grundlagsändringar, som blifva en följd af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande. På Riksens Ständers Conslitutions-Utskotls vägnar, C. H. Anckarsvärd. fl. O. Holmström. A. M. Brinck. Hans Jansson. L. S. Ghr. Arfvidsson. Biliang lill R. Förslag, åsyftande en ändamålsenligare organisation af StatsRådet; och derjemte innefattande de Grundlags ändringar; som blifva en följd af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande. Regering §• Stats-Rådet skall bestå af Nio Ledamöter, hvilka äga rätt att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen:
riktigt god son är h a n inte heller, » hvarpå hon » Ni m å tro, barn, att mutter var vacker i sina * fortsatte sin uträkning, medan gubben uppmärkunga dar. Det fanns inte vackrare flicka i hela samt iakttog de gråa rökhvirflarna från pipan, Examen af svenska vid utländskt uniNeustadt. Och h o n är minsann inte ful på gamla versitet. Enligt » Cambridge University Reporpå samma gång h a n höll sin gungstol i sakta dagar heller. » H a n såg helt belåtet på sin gumma, rörelse. ter » h a r fröken Augusta Ljtmgqvist, bördig från som med sina nobla anletsdrag och sitt lugna, Det v a r ett medelstort r u m, med tunga gamvärdiga väsen tog sig riktigt b r a u t i den tjocka, Jönköping (Munksjö), vid universitetet i CamDet stora klumpiga svarta sidenklädningen och d e n hvita spetsmösbridge aflagt » Medieval a n d modern Languages maldags mahognymöbler. Tripos », den högsta examen inom antydda bransch, spegelbordet, och den smala — i en bred ram insan — trots sina arbetshänder och den lutande hvilken Cambridge-universitetet erbjuder. Frö- klämda — tvådelade spegelskifvan, öfverst prydd hållningen. ken Ljungqvist h a r förut varit lärjunge vid Gö- med den förgyllda örnen, voro de enda föremål » Marie är nog lik henne, m e n inte på långt teborgs högskola under första åren af dess verkmed pretention i rummet. Den stora gammalnär så vacker, som Minna var i sina unga dar, » modiga — med lösa kuddar försedda — soffan, fortsatte herr Grunder ihärdigt att komplimentera samhet. den höga chiffonieren, de stadiga borden och de sin hustru. Teater och musik. Djurgårdsteatern Arenateatern 3 S U P notisboken. ro. fostran och dottern en solid hemgift vid hennes giftermål.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 19 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 199, i anledning af erhållne återremisser utaf Betänkandet N:o 178, rörande förändiing uti beskattningen å Qvarnar, m. m., fann Ridderskapet och Adeln för godt att afslå de tvänne första och bifalla de tvänne senare punkterne i Betänkandet N:o 178. S. D. Då nu ånyo föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 19 dennes på bordet lagde Memorial N:o 15g, angående en till Utskottet öfveilemnad motion om revision af förvaltningen af ön S:t Barthelemy, fann Ridderskapet och Adeln detta Memorial icke å Ridderskapets och Adelns sid» för det närvarande erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs å nyo och godkändes Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 19 Maj på bordet lagde Memorial N;o 160, om sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i anledning af Utskottets Betänkanden Nrris 116 och 14»• S. D. Då nu ånyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Fkonomi-Utskottens den i5 och 19 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 198, i anledning af återremiss utaf Utskottens under N:o 190, afgifne förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande allmänna stadganden och anslag till folk-undervisningens befremjande, gillade Ridderskapet och Adeln Utskottens Utlåtande, samt de föreslagna voterings-propostionerna. S. D.