Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
•—. om LagUtskottets Utlåtanden: 1) rörande yrkande att förmedlade hemmantalet må ligga till grund för alla, hemman åtföljande, skatter och Onera; 2) i anledning af RiksStåndens skiljagtiga beslut i frågan om behörigheten, att deltaga i NämndemansVal, och att kunna till Nämndemän väljas; 3) i anledning af RiksStåndens skiljagtiga beslut i frågan om föreslagen än - 46! dring i 24 §• af Förordningen den i3 Julii 1818, angående 'Inteckning i fast Egendom. P. 356. — om LagUtskottets Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående skydd för Taxeringsmän. P. 356. — om Statsoch Bevillnings-Utskottens Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande, om Tidningars förseende med ChnrlaeSigillata?- Stämpel. P. 356. — om StatsUtskotlets memorial, med förslag till ändring i tiden för afslutande af Summariske Räkningarne öfver uppbörden af RiksgäldsContoirets medel, m. m. P. 357. — om Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande anslaget för Strömrensningar, m. m. P. 357. —• om Statsoch BevillningsUtskottens memorial rörande afgörande genom Votering af frågan om en bestämd afgift till Veneneriska smittans hämmande. P. 357. — om Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande Glasoch Porcellaineförares samt Smideshandlares obehöriga kringstrykande, m. m. P. 358. — om ConstitutionsUtskottets memorial i anledning af anmärkningar vid Utskottets förslag till ett tillägg i 28 §. Riksdagsordningen.
Sedan Kongl. Maj:t i detta ämne infordrat Fullmägtiges i Piikets Ständers Riksgälds-kontor underdåniga utlåtande, hafva bemälde Fullmägtige i underdånighet ti 11- kännagifvit, att en utaf Reding i enahanda syftning gjord anhållan förut utgjort föremål för pröfning af Fullmägtige, hvilka likväl, i saknad af anvisade medel till gratifikationer för så beskalfadt biträde, som det sökanden lemnat, och enär detta biträde icke erhållits till följd af uppdrag från Riksgälds-kontoret, icke kunnat den sökte ersättningen; bevilja anmälande Fullmägtige i öfrigt, ali, ehuru de, lika litet nu som tillförene, egde någia Lill sin disposition ställde medel för beviljande af ifrågavarande utaf magazinsförvaltaren Röding sökle förmån, Fullmägtige dock vore af den tanka, alt sökanden, vid de af honom uppgifne förhållanden, genom det besvär och den tidspillan, sorn varit förenade med det honom i ofvanberörde måtto1 iemnade mångåriga och för haus tjenstbefattning alldeles främmande uppdrag, förvärfvat sig skäliga anspråk på någon vedergällning af allmänna medel, äfvensom Fullmägtige icke hade emot den af Hoding i den underdåniga ansökningen derföre uppgifna beräkningsgrund något att erinra. I anledning af hvad sålunda förekommit och dä Kongl. Majit anser billigheten fordra, att de personer, hvilka af vederbörande iäns-slyrelser förordnas ali, i egenskap af krono-otu bud, korlstämplrngen i orterna öé - 6 Kongl. Maj-.ts Nåd. Skrifvelse, N:o 62. Ter va ra, för detta besvär erhålla lämplig ersättning, vill Kongl. Majit härmed till Rikets Ständer öfverlemna, dels att så beskaffad ersättning bestämma samt nödiga medel dertill anvisa, dels ock att för magazinsförvaltaren Röding, hvars ofvanberörde underdåniga ansökning skall vederbörande Utskott tillställas, skälig godtgörelse, äfven för den förflutna tiden, bevilja. Kongl.
Direktionen trott en hvar skola inse på samma gång som den innefattar en af de mest väsendtliga »afvikelser» från de i Riddarhus-Arkivet öfver Adliga Ätterna Liljehöök upprättade stamtaflor. Men icke nog med ofvan omförmälde uteslutningar, förändringar och tillägg samt samntanföring af de sedan århundraden skiljda slägterna Liljehöök, utgifvaren af ättartaflorne har äfven tillåtit sig åtskilliga andra, för att vinna trovärdighet åt hans åsigt Kiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 20. 5 att Fårdala slägten utgått, af honom nödig ansedda tillägg, hvilka icke finnas i Riddarhusets genealogier. Så har han t. ex. pag. 710 för Riks-Tygmästaren Johan Nilsson Liljehöök tab. 3 gjort följande anteckning: introducerad 1625 i Riddareklassen för sin ättegren och fick vid lettkastningen N:o 1 samt har ätten sedermera fatt namnet Liljehöök af Fdrdala, då i stamtaflan förekomma endast följande ord : Blef 1625 efter lottkastning under N:o 1 introducerad pä Riddarhuset i dåvarande Riddarklassen». Pag. 718 tab. 38 finnes, i strid med genealogien, tillagdt om Peder Christoffersson Liljehöök, att han 1 625 blef introducerad i dåvarande Svenneklassen och har numret sedan blifvit 66 samt ättens namn Liljehöök af Gällared och Kålbäck och ytterligare. Han blef introducerad d alla de Liljehöökars vägnar som icke voro afkomlingar af Riks-Rådet Anders Pedersson till Fårdala, hvaremot genealogien endast innehåller; »Blef 1625 å ättens vägnar under namn af Liljehöök af Gällared och Kålbeck introducerad under N:o 66. Pag. 719 tab. 44 står om Nils Knutsson Liljehöök af Fårdala-slägten på genealogien, att han bevistade 1644 års Riksdag för Liljehöök N:o 66, hvilket Hr Anrep förändrat derhän »att lian enligt Riksdagshandlingarne bevistade för sin ätts nummer i svenneklassen flera Riksdagar från och med 1 627».
Ordens ■ Boktryckeriet, i 84 * - k. Stats Utskottets Utlåtande, N'.o 531. Änk. till Exp. Utsk. den 19 Maj l84l, kl, 12 mid<|. Utlåtande, angående väckt motion, att af det till Skollärares aflöning fastställda anslag jemväl måtte kunna lemnäs bidrag till S kol-byggnader. Under anförande, huruledes Rikets Ständer redan, för folkundervisningens befremjande, beviljat erforderlige och fullt tillräcklige anslag till Skollärares aflöning, hvaremot det skullé kunna inträffa, att någon församling tilläfventyrs saknade tillgångar att för Fast Skola anskaffa erforderlig tomt och byggnad, har Herr Doctor Björkman, uti en, under åberopande af 56 §. Riksdags-Ordningen, hos Preste-Ståndet väckt och till Stats-Ulskotlet remitterad motion, fästat uppmärksamheten derå, att PresteStåndet, till afhjelpande af berörde olägenhet, för dess del, uti 2 §. af förslaget lill stadganden för Folkskolors befremjande beslutat det tillägg, att de församlingar, som åtagit sig att tillbörligen och värdigt, af egna anslag, fortfarande aflöna en Skollärare, men styrka sig sakna medel att anskaffa nödiga skolbyggnader med dit hörande tomt och jordland, må af Stats-anslaget för detta ändamål hugnas med något lämpligt understöd efter vederbörande Auctoriteters förslag, men att detta tillägg, såsom nämnde Stånds enskilda mening, blifvit uteslutet utur ofvannämnde underdåniga förslag; på grund hvaraf motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att af det till understöd för Skol-lärares aflöning fastställda årliga anslaget, 5o,ooo R:dr Banco, äfven må åt sådane församlingar, som åtagit sig att tillbörligen och värdigt sjelfve fortfarande aflöna Skol-lärarne, men styrka sig sakna medel att anskaffa nödiga skol-byggnader med dit hörande tomt eller jordland, för detta ändamål meddelas någon lämplig hjelp efter vederbörande Auctoriteters förslag.
Utdr. d. 26 Mars 1840. A) Ändring i Regerings-Formen 109 §. Irsta perioden, Riksdagsordningen 27 §. 1 morn., 2 perioden och 80 §. Irsta perioden. Ogillades. jB) Dito Bifölls. C) Dito Bifölls. D) Dito Bifölls. E) Dito Ogillades JA Dito Bifölls. G) Dito Ogillades. H) Tillägg eller blifvande Irsta moment i Riksdags-Ordningen 59 §. Bifölls. I) Tillägg i de 2rne sista perioderna i Riksdags-Ordningen 59 §., förvandlade till ett 2:dra moment. Bifölls. K) Ändring i Riksdags-Ordningen 73 §. Irsta perioden. Ogillades. 21:o Föreslaget tillägg, rörande minimi-antalet af närvarande ledamöter i Constitutions-Utskottet, när det med Riksens Sländers rätt besluter. Ogillades. Riksdags-Ordningen 36 §. 1 mom. och 72 §. lata perioden. Dito Dito Dito Dito Förslag till ändringar i Tryck frihet s-Förordningen. 22:o Anslående tillstånds-bevisen för utgifvandet af periodisk skrift. Bifölls. 23:o Angående Boktryckares och Namnsedels-attestanters ansvar i vissa fall. Bifölls. 24:o Angående egande-rätten till tryckt skrift. Bifölls. 25:o Angående ansvar för underlätet utsättande å tryckta skrifter af Boktryckarens namn, årtal och tryckningsorten. Bifölls. Prot. Angående ansvar för skrifters föryttrande, å hvilka Boktryckares namn, årtalet och tryckningsorten ej äro utsatte. Bifölls. 27:o Angående upphäfvande af förbudet mot tryckning utan vederbörandes tillstånd af Riks-Ståndens protocoll. Bifölls. < 28:o Angående skrifters confiscation. Ogillades. 29:o Angående confiscations-påföljd för smädliga uttryck om Rikets emhetsoch tjenstemän i och för einbetet.
Man utgår derifrån att Fastighets-egaren skall, genom Statens mellankomst, biträdas med Lån, hvilka, i sjelfva verket, fastän indirecte meddelas af Capitalisten; Att desse Lån icke kunna inom 5 år uppsägas , så att Fastighets-egaren under tiden endast behöfver sörja för räntebetalningen, men att han likväl kan, om han det åstundar, befria Fastigheten från Räntegravation, Statsoch Banco-Utskottens Utlåtanden, clxui När för Ränteliqvlden, både för, de intecknade Förskrifningarne och för Riksgälds-Contoirets Obligationer, är faststäld samma termin, kan hela liqviden hufvudsakligen icke medföra särdeles besvär, utom i October månad.—• Att under hela året aflöna en, tjenstemanna personal, så stor som den kunde behöfvas för October månad, undvikes derigenom, att en viss summa anslås, som får. disponeras till discretioner åt dem, hvilka biträda de ordinanarie Tjenstemännen under loppet af October månad. När ett vite af 2 procent är stadgadt för försummelse med räntebetalningen, bör man icke utan anledning förmoda, att Restlängderne ej skola blifva vidlöftige. Bilagan Litt. B. Spannemåls-Magazinering och Belåning.. 1 §. Näringarnes uppkomst och bestånd, Nationalförsvar, Handel och National-kraft äro omöjliga utan varu-förråd , hvilkas belopp utgöra Nationens rikedom, och hvilkas beskaffenhet gör dem mer eller mindre oumbärlige. De» oumbärligaste är Säd. cxcxi Ståts-' och BancoUts&Qtlens Uttalanden* 2 §• Förfader skola lämpas efter ändamål osli Local Stats-försvar och Nöd fordra Krono» förråd. Näringarne fordra en ej ytterlig ffuetuation i pris, som åter förutsätter förråd fös Landet och Handeln. Förrådet för Landet skall vara districtvis i de Orter, som val.pro» docera Säd , men till mindre stort öfverskott utöfver eget behof.
Utskoitet vill dock icke bestrida den äldre formen förer företrädet; hvadan Utskottet ock till Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden hemställer, att de, med godkännan de af Ridderskapets och Adelns anmärkning, må medgifva, att ordet för, i anförda 4 morn. af Utskottets förslag till en ny redaction af Pi.jeriugsFormens 8 §., må få utbytas emot ordet förer. Hvad åter beträffar Ridderskapets och Adelns anmärkning emot 6 mom. af Utskottets förslag till ny redaction af Regerings-Formens 8 §., så och enär Ridderskapets och Adelns förslag, framför Utskottets, eger korthetens företräde, på samma gång som det åtminstone är fullt så tydligt, har Utskottet, helst Borgare-Ståndets yttrande medgifver Utskottet, att äfven i andra uti Memorialet N:o 57 uppgifna redactioner, än den 43:dje §:ns, fö reslå jemkningar, trott sig likaledes böra bos Preste-, Borgareoch BondeSlånden hemställa, att de mätte medgifva, att den af Ridderskapet och 4 Cénstitutions17tsHotlets Memorial', IV:o 81. Adela föreslagna redaction af detta moment i Regerings-Formens 8 §. måtte, i stället lör den af Utskottet föreslagna, få intagas i det förslag till ändring af nämnde , som lill nästa Riksdag kommer att hvila. I anledning af Borgareoch Bonde-Ståndens anmärkning emot den föi esla g na redactionen af Regerings-Formens 43 § , får Utskottet anmäla, att det uti samma redaction funnit en omening, nemligen i sista punkten, der det af Utskottet föreslagna ordetanses> genom tryckfel, blifvit anser, hvilket tryckfel Utskottet härmed får rätta. Någon annan otydlighet har Utskottet väl icke i samma §. funnit; men medgifver dock, att sista punkten deraf kan förkortas, och genom förkortningen göras lättfattligare.
Dihlström, mot hypothek af O. Forsslunda & C:o revers å Rulr .. 3,000: — C. F. Söderströms d:o å » .. 500: — G Westlinds J:son d:o å » 750: — N:o 126, förfallet den 27 Juni 1840, å 2,250: — upptaget af P. C. Dihlström, mot hypothek af G. Westlinds J:son revers ä 2,250 Rulr; N:o 868, förfallet den 7 Maj 1840, å 4,050: — upptaget af C. G. Cedervall, mot hypothek af G. Westlind* J:son revers å Rulr . 1,950: — P. A. Sprinchorns d:o å » . 2,100: — allt Riksmynt. Enligt Direktionens ofvan omförmälda utlåtande, blefvo af förenämnda skuldförbindelser de, som voro utfärdade af Theel & C:o, Sebardt, Forsslund & C:o och Söderström till fulla beloppet till Diskontverket inbetalda, hvaremot Westlind likasom hans i konkurstillstånd försatte medgäldenärer, Dihlström och Cedervall, i början af ar 1842, under förmälan, att de med sina enskilda fordringsegare träffat sådant ackord, att förlikningsdomar i konkurserna skulle kunna Banko-Ulskollels l'l låt ande i\' :o 2/. 5 erli nilas, hos Direktionen framställde vissa erbjudanden med afseende å Iiqviden af deras ofvanberörda skulder.
Lån under årets lopp, d:o Utestående Lån vid hvarje års slut, d:o Influtne Räntor Utgifter: Aflöning och Resepenningar Discretioner, Arfvoden ,och Missräkn:s-p.gai Hushyra och Ved Postporto i Malmö oell Stockholm Contoirs-ornkostnader . Inventarier Ljuspenningar ... Skulder: Till Rikets Ständers Rank Utelöpande Assignationer . Under Lagsökning varande Lån , vid hvarje års början Till Lagsökning utlemnade I af 1824 års utlåning. jji Malmöhus Län i Christianstads Län i Blekinge Län 2,902 J7 af 1828 års utlåning. af 1826 års utlåning. Christianstads Län i Blekinge Län Af detta belopp innestodo hos: Jordbrukande af Allmogen Dito af Ståndspersoner Handlande Handtverkare Militaire Tjenstemän Civile och Ecclesiastique Tjenstemän 9,485 2,408 6,622 1 i,5i3 1,47° 1,200 872 2,905 4 j i,o5o 4' 37 5 32 18,511 18,5i i8,5i 31 3i Tableau, som visar de vid hr arje års slut utestående Lånen, förlelade till Antal och Summa, efter Länen innom Låne-Contoirets District, samt efter Näringar och Yrken. "" Den i April. Länen; Viita l L ä n c 11 Malmöhus Län Christianstads Län Blekinge Län Käringar och Yrken: Jordbrukande Ståndspersoner Dito af Allmogen Handlande Fabrikanter. Handtverkare Militairer Andre Tjenstemän eller: Landtmanna Näringar Stadsiuanna dito u ‘ . Tjenstemän .. 18: Beviljade nya Län. Inbetalte Lån. Beviljade nya Län. Inbetalte Lån. Björkman. "t Bnnco-Vtskottets Betänkande. N:o 4. t N:o 4.
Memorial, angående Stats Utskottets anmärknings-anledning, i fråga om ett Fabricanten Pochel beviljadt Lån ur ManufacturDiscontFonden. -tin bland de anledningar till anmärkning, som, af Sta ts-Utskottet anmälda, blifvit från samtliga Riks-Slånden till ConstitulionsUtskottet, under den 3 dennes, remitterade, åsyftar, enligt Stats-Utskottets uppgift, förhållandet med det Lån, stort 16,000 R:dr, hvilket, å den till Förlagsunderstöd afManufactur-Discont-Fondens medel afsalia Summa, beviljats Fabriksidkaren A. J. Pochet för tillverkning af Potatoesgryn; anförandes härvid Stats-Utskottet, att, då, genom Kongl. Brefvet den 7 Junii 1827, Pochet tillåtits att, utan förbindelse å hans sida till anskaffande af annan eller större säkerhet än den han redan erbjudit och CommerceCollegium förklarat otillräcklig, lyfta ofva 11- nämnde Förlagslån, och detta förordnande ej syntes Öfverensstämma, hvarken med den stadgade formen för säkerhetens pröfning, •Iler med de i 5 och 6 af Manufactur - ConstitutiovsVtikottttt Memorial iVjo 4l. 7 Discont-Reglementet meddelade föreskrifter, Stats-Utskottet, enär sålunda ifrågavarande Lån utgått, innan nöjaktig säkerhet derför anskaffats, trott sig böra anmäla anledning till anmärkning mot Föredraganden af saken, Stats-Secreteraren för Handelsoch FinanceÄ renden. För Remissernas besvarande, får Conslitntions-Utskottet vördsam ligen upplysa, att Utskottet redan förut, under Stats-RådsProtocollens granskning, förehaft detta ämne till öfvervägande.
Hvad sjelfva rättsgrunden angår, så finnes, enl. min tanke, icke någon sådan för den äsigten, att den köpare, hvilken tecknar transport på del till honom utfärdade köpebref, skall genom denna åtgärd befria sig och den, till hvilken lian försålt fastigheten, frän skyldigheten att gälda den för försäljning af fastighet i allmänhet bestämda Charta Sigillata, dä likväl den köpare får vidkännas sådan hvars köpebref blifvit ulfärdadt ä serskildt papper. Rättsgrunden i detta fall, såsom i alla andra, måtte väl vara, att alla Statens medborgare skola inför lagen lika behandlas, och detta blir den ovilkorliga följden af den föreskrift, Bevilln.Utsk. i denna punkt föreslagit. Ibland de argumenter, som af siste talaren anfördes, då frågan förra gängen förevar, var äfven den, att ifrägavar. stadgande skall blifva serdeles betungande för BondeSf.; men giltigheten af delta skäl mäste numera hafva försvunnit, sedan BondeSt. likasom BorgareSt. bifallit Utsk:s förslag, hvaremot R. o. Ad. och det Högvördiga Ståndet återremitterat betänk., — tvenne Stånd, af hvilka man minst kunnat vänta, alt de önska serskilda undantag till förmån för enskilda individer. Jag tror mig genom det föregule hafva ådalagt, alt långt ifrån att det nya stadgandet kan innefatta, något sådant klandervärd!, som den förre talaren yttrat, — (hans mindre parlamentariska uttryck vill jag ej uprepa) — är i stället fullkomligt rättvist och lagenligt, hvadan jag tillstyrker bifall till Utsk:s förslag. Hr Printzensköld, Carl: Jag vill icke föreställa mig att R. o. Ad. gillar den af Gr. Sparre här uttalade åsigt. Han har icke kunnat bestrida, alt ju icke de köpe-afhandlingar, som angå fastigheter, böra karteras men icke destomindre har Gr:n likväl ansett, alt de öfverlåtelse!-, som blifvit tecknade å redan uprättade köpebref, icke skola karteras. Huru kan väl detta stå tillsammans med rättsgrundsatser? Enl.
Inne i gubbens hufvud klinga de härligaste toner. Han kan ej tro annat, än att Gösta hör, hur vackert han spelar. Gösta märker säkert, hur väl han spelar denna kväll. Det gifves ej mer några svårigheter för honom. Han gör sina löpningar och drillar alldeles obehindradt. Han utför de svåraste grepp. Han skulle önskat, att mästaren själf hört honom. Ju längre han spelar, dess mer hänförd blir han. Han hör hvarje ton med en öfverjordisk styrka. »Sorg, sorg,» spelar han, »hvarför skulle jag ej älska dig? Därför att dina läppar äro kalla, dina kinder förvissnade, därför att ditt famntag kväfver, dina blickar förstena. Sorg, sorg, du är en af dessa stolta, sköna kvinnor, hvilkas kärlek är svår att vinna, men som brinner starkare än andras. Du förskjutna, jag lade dig till mitt hjärta och älskade dig. Jag smekte kölden ur dina lemmar, och din kärlek har fyllt mig med lycksalighet. O, hvad jag lidit! O, hvad jag längtat, sedan jag förlorade den jag först höll kär. Mörk natt var det utom mig och inom mig. I bön låg jag sänkt, i tunga, ohörda böner. Himlen var stängd för min långa väntan. Ur den stjärnströdda rymden kom ingen ljuf ande till min tröst. Men min längtan slet sönder den skymmande förlåten. Du kom, sväfvande ned till mig på en bro af månstrålar. Du kom i ljus, o min älskade, och med leende läppar. Glada genier omringade dig. De buro kransar af rosor. De lekte på cittra och flöjt. Det var salighet att se dig. Men du försvann, du försvann. Och ingen bro af månstrålar fanns för mig, då jag ville följa dig. På jorden låg jag, vinglös, bunden vid stoftet. Min klagan var som ett vildt djurs rytande, som himlens döfvande åska. Jag ville sända blixten som budbärare till dig. Jag förbannade den gröna jorden. Måtte vådelden förbränna växterna, och pesten slå människorna! Jag anropade döden och afgrunden. Jag tänkte, att kvalen i evig eld voro ljufhet mot mitt elände. Sorg, sorg, det var då du blef min vän!
Aär staten tager den enskilde medborgarens personliga och intellectuella förmåga uti anspråk, åligger det också med rätta staten att, så vidt görligt är, godtgöra det enskilda lidande, som derutaf kan blifva en följd. Kur under en tid, då en gångbar farsot hemsöker landet, staten tager i anspråk alla de uppoffringar af möda, helsa och lif, som våra nitiska läkare villigt täfla örn att göra för det allmänna, åligger det äfven staten att sörja derför, att dessa uppoffringar icke blifva förstörande för hela familjer. Det åligger staten att under sådana omständigheter draga försorg för uppfostrandet af de barn, hvilka genom läkares frånfälle blifva faderlösa. Första vilkoret får barns uppfostran, är den moderliga omvårdnaden, och dernäst möjligheten att inhemta sådana kunskaper, som bilda nyttiga medlemmar i samhället. Statens omsorg bör sträcka sig till båda delarna. Såsom tillämpning af denna grundsats vågar jag med den uti Riksd.Ordnts 56 § mig förvarade rätt föreslå: 1:0 allider practiserande läkare uti cholera morbus och efterlemna!' enka med minderåriga barn, åtnjutes pension på allm. indraguiugsstaten, af enkan 2Öo r:dr b:co årligen och af hvardera barnet i5o r:dr b:co årligen. 2:0 Pensionen utbetalas från början af månaden näst efter dödsdagen, till enkan, så länge hon ogift lefver, och för barn intill det iy:de året; 3:o Skulle den aflidne läkarens enka eller barn äga rättighet till pension uti någon allmän pensionsinrättning, afräknas beloppet häraf från det uti i:sta punkten bestämda, och pä allm. indragningsstaten uppföres blott det överskjutande beloppet. 4:o Denna rättighet till pension åtnjutes äfven utaf enka eller barn af läkare, som under detta år i cholera morbus aflidit. Frih. Cederström, Jac.: I händelse den af Frill. Palmstjerna nu väckta motion skulle af R.
Direktionen sedermera uthyrt; äfvensom ett nytt tvättoch badhus af sten med rörledning för vattenhemtning från Rörstrands sjön inom Inrätt - ningens lokal blifvit uppbygdt. b) Frimurare-Ordens Barnhus. Vid 1847 års slut ägde denna Inrättning en kapitalfond, som, inberäknadt fasta egendomens brandförsäkringsvärde, 45,000 R:dr, utgjorde 259,504 R:dr 39 sk. 4 r:st. Barnhusets inkomster, deribland 1,834 R:dr 8 sk. Statsanslag och 226 R:dr 32 sk. från Stockholms stad, utgjorde 18,107 R:dr 26 sk. 9 r:st.; och utgifterna voro 17,856 R:dr 32 sk. 6 r:st. Inom Barnhuset åtnjöto 100 barn vård, föda och kläder samt undervisning. Antalet af underhållstagare utom Barnhuset var 230, som erhöllo fo sterhjelp c) Allmänna Barnbördshuset. Inrättningen hade år 1847 en fastighet till värde af 30,000 R:dr, och i kapital, efter afdrag af skulder, 99,216 R:dr 32 sk. Inkomsterna uppgingo till 9,277 R-.dr 34 sk. 2 r:st., deruti inbegripen en donation af 2,000 R:dr; utgifterna till 6,172 R:dr 6 sk. 11 r:st. Under åren 1843—1847 hafva på denna Inrättning 2,395 qvinnor varit intagna och vårdade, samt 2,426 barn, deribland 374 äkta och 2,052 oäkta, blifvit födde; hvarjemte 205 Barnmorskor der njutit undervisning och blifvit utexaminerade. d) Sällskapets Pro Patria Barnoch Barnbördshus. Oberäknad! väldet åt Inrättningens fastighet, 15,000 R:dr, var dess fond vid 1847 års utgång lo,8 R:dr 40 sk. 1 r:st.
Ständers granskning oell fastställelse får Stats - Utskottet härjemte vördsamligen öfverlemna ett af Utskottet författat Förslag till Instruction för de af Riksens Höglofl. Ständer till deltagande i Ofver Revision af 1810 och sednare årens Krigs - Räkenskaper utsedda Deputerade. Och torde Riksens Höglofl. Ständer finna lämpligt, att så väl Deputerades Arvoden, som de Arvodes Löner, hvilka i förslaget äro utförde, nemligen för en Secreterare 444 R:d, en Kamererare 300 R:d samt för Canzlisterna till Skrifvarehjelp 133I R:d från Riksgälds-Contoiret, efter reqvisition, qvartaliter utbetalas. Hvilket Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande vördsammeligen underställes. Stockholm den 5 Augusti 1815. På Höglofl. Ridd. och På' Högvördiga PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl De Géer. C. 0. Rosenstein. På jDen 5 Augusti S?a Vällofl.