Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr von Hartmansdorff har visat sig mycket öm om det K. prerogativet, uti hvilket han förmenar, att den ifrågavar. propos:n gör ett stort ingrepp, då den åsyftar att skilja Konungen från sin nu ägande rätt, att ensam skipa lag i de s. k. ekonomiska tvistefrågorne. Hel förvånar likväl, att man vill visa sin ömhet om Konungens prerogativ genom att bestrida Konungens egen propos., att möjligen i en framtid slippa ett prerogativ, som är förenadt med så mycket tunga, besvär och ansvar utan motsvarande nytta. Hr von Hartmansdorff vet i allt fall, lika väl som någon annan, att Konungen i sjelfva verket ganska sällan utöfvar den ifrågavar. lagskipningsmakten. Under K. Carl Johan var det troligen stats-sekret:ne och således inom det depart:t Hr von Hartmansdorff då förestod, han, som dikterade besluten i de fleste besvärsmålen, hvilkas föredragning Konungen väl knappt orkade afhöra; och under vår nuvar. Konung vet man, att H. M. sällan sjelf deltager i dessa slags ärenden, emedan de vanligen ajourneras till föredragning af vederbör, expeditions-chefer inför den t. f. Regeringen under II. M:s vistande i Norrige eller under Dess resor i landet. Detta är faktiskt, och det är således ej värdt att tala om ett Konungens prerogativ, som i sjelfva verket icke utöfvas. Hr von Hartmansdorff har ånyo sökt. skrämma med förespegling af de s. k. ”Herrarnas” reg:le, såsom en följd af besvärsmålens öfverflyttning till högsta domstolen, men jag tror att om Herrarne i högsta domstolen hittills kunnat utan våda för landels och folkets säkerhet afdöma mål, som röra medborgares lif, ära och gods, så skulle de med lika trygghet kunna handhafva tillämpningen af fattigstadgan o. d. Talesättet om ”Herrarne” vore i öfrigt en rhetorisk figur, som Hr von Hartmansdorff vanligtvis begagnar, då han vill visa sin ömhet om Konungamakten, hvilket för honom synes vara det enda heliga, hvaremot medborgerligheten tyckes betyda ingenting.
5:o ”Att de större sedlarna upptagna och afförda,” Ehuru Utsk. förklarat sig (p. 7) ”för antagandet af punkten 2 i min motion icke (inna hinder,” har det dock i denna, samma punkt motsvarande § utbytt orden ”skola i bokföring upptagas” mot orden ”skola i vexel banken upptagas." Jag har med vilja i min redaction inskränkt mig till stadgandets föremål, eller huru de nya sedlarna skulle bokföras, då det derföre är likgiltigt, hvar de bokföras, och en föreskrift kunde anses i detta fall inskränka den Bancofullmägtige, genom Ständernas bifall till hvad Utsk. i betänk. N:o 73 föreslagit, lemnade rätt att provisoriskt ordna bancoärendernas organisation; men de af Utsk. nyttjade orden kunde vid deras tillämpning medföra ganska betänkliga scrupler i afseende på deras betydelse. Först är det nnmärknrsvärdt, att i ett nytt stadgande för ett nytt reglemente åberopa en afdeln. i Banken, sorn efter samma reglemente icke mera komme att finnas. Förmodligen skulle dock härmed förstås den, den gamla vexelbanken mest motsvarande! nya afdeln. eller d e p o s i t i o n s-a fd e 1- ningen; men om det stadgades, att de nya sedlarna skulle der bokföras, så blefve sjelfva grunden undanryckt för det cassasystern, Utsk. sjelf (i dess betänk. N:o 38) godkänt, ehuru det sedermera funnit lämpligast att öfverlemna åt fullmägtige beslutanderätten i afseende på dess införande, och då vore äfven den stora besparing tillintetgjord, sorn deraf blefve en följd, Vidare erbjuder Utsk:s redaction, jemnförd med andra §§ af just detta betänk., motsägelser, som, i händelse förslaget oförändradt blefve anlaget, skulle göra tillämpningen tvetydig.
Jag skulle derföre önska en förändring uti redactionen, sådan sorn jag fö resia gi t den uti min reservation, hvilken jag icke nu vill uppläsa. Utsk:n hafva nemi. i sitt redactionsförslag ålagt tullfiscalen alt, då beslag verkställes, utan att godsets ägare ertappas, införa kungörelse i Statstidningen, men denna skyldighet blir svår att uppfylla för denne tjensteman, hvaremot domstolen kan lätt verkställa en sådan åtgärd. Åklagaren har visserligen gjort detta förut, då han dertill varit i lill - Den i April e. m. tillfälle, men jag måste bestrida att sådant göres till dess åliggande, emedan åklagarekallets utöfvande vid flera särskilda domstolar lägger hinder i vägen härför, hvaremot domstolen lämpligare kan och bör detta åliggande verkställa. Jag skulle derföre önska antagandet af den redaction jag i min reservation föreslagit, och hvilken är densamma, som afdelningen inom Ulsk:n tillstyrkt men Ulsk:n afslagit. Jag kommer nu till 34 §-'n afUtsktns förslag, (motsvarande 3a §:n i nu gällande förordning), och måste åter något uppehålla mig vid det ämne, man finner så ömtåligt att vidröra. Det andra mom. lyder sålunda: ”Deremot må sådan undersökning i de lägenheter, som i 4 och 5 mom. af 32 §:n äfvensom uti 33 §:n omförmälas, endast kunna' företagas af kronofogde, tullkammareföreståndare och kustchef, länsman, landseller stadsfiscal, hvar och en inom sitt tjenstgöringsdistrict, samt af sådana ordin, tjenstemän, som för särskildta tillfällen af Generaltullstyrelsen dertill förordnas.” Detta mom. åsyftar en inskränkning, såsom jag förut nämnt, i rättigheten att anställa visitation i hus efter olofl. infördt gods, emedan Utsk:n borttagit denna rättighet för alla lägre tulltjensleniän. Detta synes mig dock olämpligt, då Utsk:n tillerkänt denna rättighet sådana personer, som länsmän, landssamt stadsfiscaler, hvarföre jag bestrider detta sednare tillerkännande.
Kl^.'t !>elö!!:> , ntt, i enli-^liet me6 olvnnlierörcle sörsInZ, skulle till Rikets 8tönäer slILtss Mäi§ proposition, 8,'nlo» clensomnnc linnes cletlo protoeoll lnlnAcl. 1'cotocoIIo t/crv/ Dr//eKovA. 22 Lon-H. äsa/:/s ?ropo«iöon, IV. o a/ /'rotoco//er ö/ve^ ^tt5trtrw-^>enci6n^ /rä^et tttr Hkong^. d/n/.rr //oZ5iks /)om§^ c/e» 9 ^«gtt§tr /<§^. Närvarande : Fustitise-VLden: T^em/itancie^ ^bae^man^ vrekve 6. Ltt, jemlikt Mte ur 8tats-vadets protokoll den L i (Ienna manad, lill Nögste vomstolens utlätsnde, i det ändamål 87 8 vegeringskormen omkörmäler, remitteradt förslag till lundig proposition lill lliikets 8tänder, angaends borgenärs rätt att etter an8täldt utmätniugskörsök använda Insättning. verörde körslag, kvarak en afskrift knnes fogad vid detta protoeoll, upplästes oeä kanus, nppä deri ankörde sltäl, innefatta, att med uppkäkvande ak den i Xongl. Lrekvet den 29 Oktober 1842 meddelade lagförklaring, rörande Kvsvltiiim'', det skulle körordnas: att, dere8t vid utmätning kos gäldenär, tillgå» »- att "gälda med icke linnés dä mä besättning äläggas, om borgenär det äskar; dock med de vilkor, 80m i Vag ock vörkattningar ai,Anemie detta ämne stadgade äro.
N:o 78. 30 Sundsvall, om anslag till försättande i försvarbart skick af inloppet till. Motion N:o 72. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 51. och östra ändan af Stödesjön i Jemtland, om väg mellan. Se Stödesjön. och Hemgrafven, angående jernväg mellan. Se Jernväg. Sundvallson, J., Motion N:o 27, om förbättrad reglering af den ekonomiska förvaltningen och undervisningen vid rikets landtbruksinstitut. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 37. — - Motion N:o 28, om inskränkning af universiteternas disciplinära myn dighet öfver studerande. Lag-Utsk. Betänk. N:o 27. Motion N:o 29, om total eller partiel förändring af 9:de Kap. och 12:te Kap. 2 §. Ärfda Balken. Motion N:o 30, om revision af Kongl. Förordningen den 21 Mars 1862 angående kommunalstyrelse i stad. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 80 och Mern. N:o 89. B. St. underdån. Skrifv. N:o 58. Motion N:o 62, om upphörande af speciers prägling och utvexling. Banko-Utsk. Mern. N:o 15. Motion N:o 63, om jemnlik fastighetsbevillning i hela riket. Bevilln.- Utsk. Betänk. N:o 3 och Utlåt. N:o 9. Motion N:o 64, om ändamålsenligare fördelning af jernvägsanslagen i allmänhet samt, såsom följd deraf, Norra Stambanans fortskyndade öppnande för trafik. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5. Motion N:o 149, om skydd för industriel äganderätt. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 86. Motion N:o 150, angående byggandet af kanal, i stället för det beslu tade banspåret emellan bangården och hamnen i Upsala stad.
Höglofl. Ekon.-Utsk:t har nemligen afgifvit »Betänk, i anledn. af väckt motion (N:o 113) om en undersökning af befordringsväsendet;» men min motion (N:0 102 icke N;o 113) har till öfverskrift och syfte: »e. o. tjenstemännen, deras ställning och befordringslagarne,» — ehuru äfven ang:de »befordringsväsendet», — såsom en tillämpning af de utaf mig uti motionen afsedda, och för närv;de saknande, befordrings-lagarna, — mycket skulle knnna vara att säga, fastän detsamma ingalunda ligger till grund för motionen, deruti icke heller något direkt derom innehålles, om än detsamma kan anses vara påpekadt, särdeles för dem, som vilja läsa mellan raderna; och skulle man vilja tvinga mig att sjelf göra detta) så skall jag, ehuru högst ogerna, icke alle - Den 20 December. 493 nast så göra, utan ock, med öppet vizir, framträda; uppgifvande dervid så väl obestridliga fakla, som personer. Jag vill så mycket heldre begagna detta stridssätt med öppet visir (och en allvarlig strid skulle då tyvärr! uppkomma), som jag har till motståndare, uti främsta ledet, den utmärkte man, hvilken, under den nyligen utkämpade stora striden, med ridderligt sinne sade sig, i egenskap af soldat vilja tala högt, det vill säga öppet språk? Jag menar det Höglofl. Ekon.-Utsk;ts af alla så högt aktade Hr Ordförande, till hvilken jag i öfrigt direkte måste vända mig, särdeles i lall detta Betänk, icke varder, såsom sig bör och hvarom jag ock, då frågan slutligen skall afgöras, vördsamt kommer att anhålla, till Utsk:t återremitleradt, då detsamma synes grunda sig uppå af motionären icke, hvarken uttalade, eller underförstådda premisser, eller, hvad som åtminstone är förvisst — icke uppå utaf honom uti motionen uppgifven grund eller syfte. Detta för att, genom det Höglofl.
M. med underd. anhållan, att K. M., efter infordrade upplysningar, behagade till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Nådig Propus, rörande den summa, som erfordras till likställighet i pensionerne för de civile embetsoch tjenstemän, hvilka tagit afsked före och efter år 1858. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts ifrågavtde hemställan, hvartill svarades många nej, blandade med ja, sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej, och vidare propos. på afslag derå och antagande af Hr von Franckens ofvanberörde förslag, hvilken propos. besvarades med många nej, blandade med ja; hvarefter propos. på punktens återremitterande förnyades samt besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu halva varit öfvervägande. Sedan votering blifvit begärd, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att R. o. Ad. borde afgöra, huruvida kontra-propos:n vid den blifvande volerineen skulle innefatta antingen bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan eller afslag derå och antagande al Hr von Franckens förslag; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. till koutra-propos. behagade antaga bifall till Utsk:ts hemställan. Ropades ja och nej i blandning. Sedermera framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att afslag å Utskds hemställan och antagande af Hr von Franckens förslag skulle utgöra kontra-proposm vid voteringen, och i08 Den 28 September t m. sedan svaren derå jemväl utfallit med blandade ja och nej, förnyades framställningen om antagande af bifall till Utsk:ts hemställan såsom kontra-propos. vid merberörde votering samt besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hvilket dock, jemte den särskildta mening, hvaruti irenne af Utskottets Ledamöter starti... , Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördsamt underställes. Stockholm den 30 Mars 1815. På Höglofl. RidderskaPå Högvördiga Prest •jjets och Adelns vägnar Ståndets vägnar På Vällofl. BorgarePå Hedervärda Bonde - H. F. Strömfelt. Johan Olof Wollin. Ståndets vägnar Jean Noréus. Ståndets vägnar Per Jernström. A. J. Wahlstjerna. Ut - Den 13 April. jl Utdrag af Protocollet, hållet uti Hög* loft. Lag-Utskottet vid Urtima Riksdagen uti Stockholm, den 30 Mars 18 IS• S. D. Herr Lagmannen Noréus anförde: Att 179.8 ars Executions-Stadga innefattade de mest allvarsamma stadganden för ett skyndsamt afgörande af Skuhifordrings-mål och för skyndsamheten af den påföljande execuiiva åtgärden. Att gäldenären, ifrån det tnundteliga förhör, som, ifall sökanden det yrkar, borde utsättas, då fordrings-påståendet grundade sig uppå en löpande Skuldsedel, i brist af contant betalning, genast vore skyldig träda i bysättnings-häkte, innefattade redan all den strängbet, som af en Executions-Stadga borde väntas, och den olycklige, redlige Gäldenären vore ofia derigenom kanske nog hardt straffad, då på den andra sidan den Gäldenär, som dels genom Läne-Documentets blotta bestridande, dels genom invändningar af annat slag, lade hinder i vägen för den executiva handräckningen, om ock dessa invändningar slutligen funnos helt och hållet ogrundade, under en derefter följande Rättegång kunde uppehålla Borgenären i sin rätt, och'oftast under tiden förskingra sin egendom, till hvilken den sednare, i fall gäldenärens obehöriga invändningar vid Executions-sättet kunnat häfvas, skhlle hafva vunnit jin tillbörliga rätt. Denna 53 Den 13 April.
Jag anhåller, att denna motion äfven måtte ofördröjligen communiceras de öfriga RiksStrn. Hr Gunther, Carl Gust.: Ehuru jag är ledsen öfver att förorsaka uppskof med remissen, måste jag likväl begära Gr. Frölichs motion på bordet. Då vi ännu hafva hypotheksföreningar blott i perspectiv, anser jag det vara för tidigt att vidtaga några åtgärder, hvarigenom de större jordägarne komme att beröfvas förmåner, för hvilka man icke lemnade annan ersättning än suppositionen om uppkomsten af institutioner, för tillvägabringande hvaraf man icke har någon visshet. Frih. Boye, Ludv.: Jag begärde ordet för att yttra mig i det ämne, Gr. Frölich framkastat; men då hans motion nu blifvit begärd på bordet och jag sålunda framdeles får tillfälle utlåta mig deröfver, afstår jag derifrån för närvar. och förenar mig i stället i begäran om bordläggning. Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 2 dennes e. m. på bordet lagda memor. N:o 77, ang:de beslutna åtgärder vid memor. i\':o 58 i anledn. af återremisserna på förslagen i memor. Gr. Frö lich, Da v.: Då ingen annan synes vilja börja dismissionen, så skall väl jag åtaga mig det. Jag har alltid ifra t för tryckfriheten, icke derföre som skulle jag icke funnit, att den blifvit missbrukad; men jag försvarar icke publicisterna, utan publiciteten, likasom jag i lagfrågor uppträd t till försvar, icke för juristerna, utan för juridiken. Det kan då icke annat än förundra mig, huru Constit.Utsk. från början till slut behandlat det vigtiga ämne, vi åter hafva under öfverläggning.
Länets indelning i tvänne Domsagor oell tvänne Fögderier, hvardera om tvänne Härader, nemligen Östra och Medelstads samt Bräkne och Listers» nitton Pastorater och tjuguåtta Socknar, (oberäknadt Städerne) är ännu oförändrad; men Domsagornas klyfning har, i anseende till den ökade folkmängden och Domaregöromålens öfverhopande myckenhet, af Eders Kongl. Majrts och Rikets Hof-Rätt öfver Skåne och Blekinge blifvit föreslagen , på det sätt, att hvarje Härad skulle blifva en Domsaga; och denna fråga beror för närvarande, till följe af Rders Kongl. Majrts Nådiga Bref den i5 April i83o, på Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga utlåtande, sedan nödige npplysningar i ämnet blifvit infordrade. Fråga har äfven af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Christianstad blifvit väckt, uti ett till Eders Kungl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium afgifvit utlåtande, örn Näsums sockens läggande till Blekinge Län, såsom utgörande annex till den bär i Länet varande moderförsamlingen Jemshög, ett förslag som dock Eders Kongl Majrts Befallningshafvande härstädes, af flera skäl, funnit sig nödsakad afstyrka. Ett annat som vore af mera vigt, är de större sock~ narnas klyfning genom redan anlagda Capellen förvandlande till annexer; men detta ämne utbeder jag mig att få i underdånighet närmare utveckla uti den del af denna Berättelse , som afhandlar Länets politiska författning, hvarest det lämpligare torde intaga sin plats. Länets Innevånare Dea del af Blekingska aTlmogen, som ej redan nedsjunkit r fattigdom och sedeslöshet, utmärker sig genom en exempelvärd grad af Iiöfsning och redbarhet.
S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets, sedan 1815 års Riksdag hvilande, samt den 19 sistledne Februarii på Bordet lagda Förslag till ändring uti RegeringsFormen; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt antaga så väl de af Utskottet tillstyrkta ändringar uti RegeringsFormens 29 och 37 §§., som äfven den föreslagna nya §., hvilken borde emellan 37 och 38 §§. införas, jemte första Alternativet af de utaf 28 §. framställda nya Redactioner; hvaremot Utskottets Förslag till Förändrade Redactioner af 4 och. 38 §§. i RegeringsFormen af Ridderskapet och Adeln ogillades. Ut supra. Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 434 Den 14 Martii. Urtima Riksdagen i Stockholm den i4 Marti 1818. S. D. Remitterades till ConstitutionsUtskottet: Eli i den form 2g §. Riksdagsordningen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Konungens Föredragande för Handelsoch FinanceÄrender. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till två eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Protocoll, hållna hos Högloflige Riddeiskap.et och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1817 och 1818. Fjerde Bandet. Andra Afdelningen. STOCKHOLM, Trycke hos O ror Grahn, l8lf. I Tisdagen den 17 Mar lii. Plenum klockan 10 Förmiddagen.
Omedelbart efter vigseln vände de nygifta åter till R o m o c h inrättade sig på ett angenämt sätt i sitt konstnärshem vid via Margutta, vid foten af Monte P i n c i o. Länge dröjde det dock icke, förrän den unga makans sjuklighet återvände o c h tilltog i oroande grad. H o n fördes till Stockholm igen tidigt på våren 1884, men sjukdomen hade gjort så förfärande framsteg, att någon räddning ej mer stod att finna. Hennes så ovanligt klara förstånd omtöcknades för alltid, o c h den kraftfulla intelligensen sjönk i sinnesförvirringens ohyggliga natt. Under så sorgliga omständigheter kunde äktenskapet naturligtvis icke fortsättas, utan upplöstes, sedan läkarne förklarat, att hon vore ohjälpligt hemfallen åt den hemska sjukdomen. Sina sista år tillbragte hon på en enskild vårdanstalt i Malmö, där hon åtnjöt den ö m - maste skötsel, utan att hon själf gaf något tecken till att hon visste hvad som föregick omkring henne, o c h hennes anhörigas upprepade besök mottog hon med slö likgiltighet. Den 15 i denna månad slöts ändtligen detta cn gång så lofvandc lif. H o n befann sig då i K o m, där hon uppehöll sig under större deSällan har väl cn rik ande dukat under len af nyss nämnda år o c h ägnade sin stänpå ett så olyckligt sätt. Hennes sinnesfråndigt vakna uppmärksamhet äfven åt de bilvaro yttrade sig aldrig i några häftiga utbrott, dande konsterna, hvilkas verk hon grundligt men det var som hade hjärnans verksamhet studerat ej blott i Italien, utan öfverallt där i helt o c h hållet upphört. Ä f v e n i detta sorgliga hon sökt näring för sitt outtröttliga kunskapstillstånd var hon således samma stillsamma begär. D e n i fråga varande uppsatsen o m den o c h blyga väsen som alltid förut.
N:o 64, i fråga örn rättighet att på enskild person ställa in visningar till hvad belopp sorti helst, redan var återremitteradt, anhåller jag att få till prot. antecknadt, äfvensom att det yttrande måtte till LagUtsk. få åtfölja återremissen, att jag instämmer i den reservation, som af Hr Hessle emöt Utsk:s beslut blifvit afgifven. R. o. Ad. beslöt, att detta anförande skulle åtfölja deri i dag beslutade återremissen af LagUtsk:s betähk. Upplästes och lades på bordet riedannämnde från Oecbnä3 Utsk. inkomha utlåtrn: N:o 68. i anledm af väckt fråga derbm, att jordbeli StrandägareS rätt till hafsfiske mätte uti den, under utarbetning varande, fiskeristadgän värda bibehållen; N:o 6g. i anleda; af väckta motioner om åtskilliga ändringar i K. stadgan af d. g Nov. i83o, anglde hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör; Den 9 Juni. N:o 70. i anledn. af väckt fråga om återläggande af Råneå socken under Luleå sjötullskammaredistrict; N:o 71. i anledn. af väckt motion om förklaring af irsta punkten uti K. kungörelsen d. 27 Aug. 1828, angrde afgift till sjömanshusen; N:o 72. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk. N:o 52, angrde upphörande af exped.-kronofogdetjensterna, m. m.; Nro 73. i anledn. af väckt motion om Jemtlands återläggande under WesterNonlands län; Nro 74. i anledn. af väckt motion om förändring i tiden för allm. gudstjenstens förrättande; Nro 75. i anledn. af erhållen återremis å Utskrs betänk. Nro 28, rörrde Arieplougs och Arvidsjaurs Lappmarkers förläggande till Norrbottens län, m. m. Upplästes följande från Ridd.Utsk. inkomna Hörsamste Memorial!
R:dr 14,200: hvarjemte de 240 R:dr, som till Technologiska Institutet utgått af de förut på Nionde Hufvud-Titeln för Manufaeturernes befrämjande ställde medel, 12,000 R:dr, hvilken summa oförändradt uppföres å Stat, komma att deraf fortfarande anvisas till nämnde Institut; samt att den under Commerce-Collegii förvaltning ställda Manufactur-Låne-fondens behållning i årliga vinstmedel, efter afdrag af alla omkostnader i och för låne-rörelsen samt inträffade förluster, hvarje år må till Riksgälds-Contoret inlevereras; hvarigenom anslaget å Titeln för Undervisningsverk i och för slöjderne. inberäknadt den beviljade förhöjningen af 1,000 R:dr till Chalmerska Skolan, de förut af Manufactur-Disconten utgående 14,000 R:dr och de från 10:de Hufvud-Titeln öfverflyttade 200 R:dr, uppgår tillsammans till 18/200 R:dr. 9:de Befrämjande i allmänhet af Slöjderna. Till detta föremål hafva dispositionerne under de sist förflutna fem åren i medeltal uppgått till 12,887 R:dr; kommande hädanefter det så beskaffade anslaget att utgå med en jemn summa af 12,000 R:dr. 10:de Brfrämjande i allmänhet af Handel och Sjöfart. Under denna Titel, hvartill per medium utgått under de sistförflutne Expeditions-Utskottcts Forsius, till und. Skrifvelse> N.o 365 fem urea 19,600 R:dr, hafva Rikets Ständer pröfval skäligt bestämma anslagsLeloppet till 19,000 R:dr. ll:o Eergs-Brukets understöd. Å denna Titel har endast en disposition till Höganäs stenkols-verk under de sistförflutne fem åren egt rum, till ett belopp i medeltal af 5,450 R:dr; och ulförés här 5,000 R:dr, utom de förut under denna anslags-titel serskildt uppförde indelda räntor.