Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man tänker sig möjligheten af ett valsätt hvarigenom man skulle komma alt rösta i ett enda val på 60 personer så befarar jag att om ett sådant 414 Den 31 Maj e. m. valsätt kommer i fråga, följden blir den att ganska många afgifva sina röster ulan alt känna de personer på hvilka de välja, hvaraf naturligtvis följer alt man för afgifvandet af sin röst måste uphämta råd och uplysningar af andra, hvarigenom man antingen blir mindre sjelfständig, eller ock kommer mera i behof af främmande personers inflytande, än om valen skulle ske distriktsvis. Af denna anledn. måste jag för min del uttala den öfvertygelse att om detta förslag skall båta till någol, och om det skall medföra de följder som jag för min del afsell med och hoppals af detsamma, är derför ett oundvikligt vilkor alt valen ske distriktsvis, och det är af denna anledn. jag yrkat att delta ord mätte tilläggas i 12:le §:ns första mom. Frih. Raab, Adam Christian: Jag ber alt få instämma i hvad Frih. Sprengtporten yllrat och yrkat i denna fråga och skall derom äfven bedja att få säga några ord. Jag anhåller likväl först få förutskicka några ord rör:de min ställning i frågan för att icke misskännas för mina afsigter dermed. Jag har från början af denna frågas behandling yrkat en annan princip för representationens ombildning, än den Ståndet här har beslutat. Jag vidblifver visserligen den öfvertygelse alt den samfällda valprincipen skulle kunna läggas lill grund för representationens ombildning, både till nationens större tillfredsställelse, för samhällets framtida väl och säkrare stöd för Konungamakten, och min öfvertygelse är äfven den, att i en sådan representation skulle troligen cn större del af Adelns ledamöter få inträde än som nu kan blifva händelsen. Men då den mening jag tillhör icke har vunnit bifall, är del långt från mig all vilja draga mig tillbaka eller att vilja lägga hinder för framgången af den representationsreform man önskar alt åstadkomma.
Bro, gjort sig skyldig till laga bestraffning, bort, då hon saknat tillgång till höler och derföre skolat undergå kroppsstraff, umgälla sin förbrytelse, efter stöldens värde 35 Daler Silfvermynt, med endast 12 dagars fängelse vid vatten och bröd; men, efter hvad ofvanberördt är, Kjerstin Ersdotter blifvit genom Brunflo Urtima Tings-Rätls, den 10 Junii i83o, meddelade Utslag, dömd, att i brist af böter, hållas till sådant fängelse i 24 dagar, hvilken bestraffning hon, enligt hvad Fånglistorna ifrån Östersunds Läns-häkte för Julii och Augusti månader nämnde år utvisa, äfven utstått och således undergått en bestraffning af 12 dagars fängelse vid vatten och bröd, utöfver hvad å hennes gerning följa bort; alltså pröfvade Kongl. Hof-Rätten rättvist, det skulle Herr Lands-Secreteraren Winter, för berörde af Brunflo Härads-Rätt, under hans ordförande, meddelade orätta Dom och Hr Lands-Secrelerarens derigenom ådagalagda vårdslöshet vid DomareEmbetels utöfning, böta, jemlikt 1 Cap. 12 §. Rättegångs-Balken, 100 14 R. St. Just.-Omb. Emb.-Bcr. d. t5 Januarii t83jf. Daler Silfvermvnt med 33 R:dr 16 sk. Bro, till 3-skiftes emellan Kon«l. Majrt och Kronan, Advocat-Fiscals-Embetet vid Kongl. Hof-Rätten samt Jemtlands Läns Lazarett; och att derförutan ersätta Kongl. Majrt och Kronan den kostnad, som för Kjerstin Ersdotters hållande i fängelse vid vatten och bröd de senaste 12 dagarne åtgått, och hvars belopp Konungens Befallningshafvande egde utsätta; men då Kjerstin Ersdotter förklarat sig icke yrka ersättning af Herr Lands-Secreteraren Winter för det henne i omförmälde målto öfvergångna lidande, låt Hof-Rätten dervid bero.
Likaledes anser jag stångjern böra få införas mot 4 rjdrs tull. Till vissa behof äger det utländska stångjernet företräde; och om detta för sådana behof kan fås billigare utifrån och vårt deremot med mera förmån exporteras, är icke i ett sådant utbyte en nationalvinst, som faller obestridligt i ögonen? Att jag föreslår utförseltullens upphäfvande på denna vara följer af sig sjelf, då jag anser det för ett af de oundgängliga vilkoren för brukens bestånd. Jernplåtar till vissa behof kunna ej i Sverige produceras af nog varaktighet. Jag föreslår derföre, att de må införas mot io proc. Af nyssnämnde orsak meddelas nu ofta särskildt tillstånd till deras införande. Gröfre kettingar anser jag, olika med Utsk., för de mest behöfliga, emedan på deras styrka ofta beror lif och egendom. De böra derföre ej draga mer än 6 r:dr 32 sk. b:co i tull. Orimligt synes det, att gammalt skräp, såsom jernskrot, skall draga 5o å roo proc. exporttull. Möjligheten att exportera sådant gör, att det tilivaratages, i stället att annars till stor del gå förloradt. Kabel, kalk, kalksten och kimrök, allt ämnen, hvaraf vi äga öfverflöd, och som ej kunna förädlas, synas böra vara fria från utförseltull, emedan sådant ökar vexeltilIgången och mångfaldigt betalar sig genom importtullens tilltagande. Råkoppar är redan till en del förädlad vara och bör få exporteras mot io proc., då K. M. gifvit samma tillåtelse för kopparmalm mot 5 proc. Kan utländningen betala kopparskrot högre, än våra egna smältare kunna, och dertill 3 r:dr tull för Sk&, som jag föreslår, så är det en bestämd fördel att låta den gå ut lika väl sora ny smidd koppar. Le f - Den 27 October f. m. 345 Lefvande kreatur inoch utföras blött till race-! byte, och böra således i båda fallen vara fria. Märkvärdigt i högsta grad är Utsk:s förslag i afseende på artikeln malm.
BorgareSt. Bondestånd. Barnamord^ om upphäfv. afKongl. Förordn. derom, Aterremiss Barnhusen i Stockholm och Landsorterne, anslag dertill Aterremiss i ämnet . Dito i Malmö, om dispostionen af donationer dertill Barnhus-Directionen, Allm., om af dens. upplmrne bötesmedel Barnmorskors underhåll, anslaget dertill — examen på Gottland . Aterremiss i ämnet . St. Barthelemy, angående inkomsterne derifrån anmärkningar rörande dispositionen deraf Befordringslagar ne, om ändring deri Begrafningsplatsen, om anläggande deraf Beklädnads-bidrag, Soldate-Rotars, jemkning deraf i Piteå Socken .. .— afgifter vid Indelt Infant, (se Afgifter) — Directioner vid Rusthålls-Reg:terne , Aterremiss ... Bergslag, om en osådan för Norrbottens Län Aterremiss ... Bcrgs-Skolan i Fahlun, anslag dertill Dito d:o d:o .. Åte rremiss i ämnet Beredning, Ii. Allm. Ärendens, föremålen för dess befattning Aterremiss i ämnet . Memorial i ämnet — —* om lönförhöjning för dess Ledamöter Berednings o. Taxerings-Cornittéers förenklade förrättningar Aterremiss i ämnet . Bergalicmmans arrende-nedsättning, (se Arrende) Bergi, om dess Lån, (se André) Bergsbruks anläggande, vilkoren derför Aterremiss i ämnet . Bergslags friheten för Nyeds Socken, anglde Aterremiss ... för Skinnskattebergs d;o ang:de . Aterremiss Bergs-Tings-Rättcr, om deras upphörande — Memorial i samma ämne om deras bibehållande i nuvarande skick Berättelser, B.co-Fullmäktiges till B:co-Utsk:t, om tryckning deraf — —■ B:co-Utskoltets om B:co-Verkets förvaltning Landshöfdingarnes femårs-, om tryckning deraf . angående tryckningskostnaden sådanas afgifvande fr. förvaltande Verken till R.
Regerings-Formen skiljer sig från Utskottets förslag, utom i nedannämnde väsendlligare delar, äfven deruti atti ordslällningen: »mål, som, jemlikt Förfallningarne, få hos Konungen fullfölj as», skulle orden: »jemlikt Fu rjåtin in g arn e» utgå; Konstitutions-Ulskoltets Memorial, N:o 31. 3 och alt det till ordet »besvär» lagda bestämmandet med orden: »öfver Embelsmyndigheters meddelade besluta likaledes skulle utgå. I anledning häraf får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att, enär hvarken Grundlagen eller den ifrågasatta särskilda stadgan borde innehålla något bestämmande angående hvilka mål få hos Konungen fullföljas eller skulle vid embelsmyndigheters beslut förblifva beroende, utan sådant fortfarande ankomma på lagstiftningen för dylika mål, Utskottet trott de föreslagna orden: »jemlikt Färja Ilning arnea vara på delta ställe lämpliga; — samt att, då ordet »besvär», enstaka begagnadt, hos oss inom offentliga lifvet redan från äldre tid förekommit och ännu användes i olika bemärkelser, t. ex, detta ords särskilda betydelse i Jorda-Balken samt i Utsökningsoch Rättegångs-Balkarne af allmänna Lagen, dess användande i fråga om de jorden åliggande skyldigheter, äfvensom betydelsen deraf i 36 §. Riksdags-Ordningen såsom uttryck om RiksSlåndens enskilda angelägenheter, Utskottet, med uppmärksamheten fästad på Grundlagarnes synnerliga behof af all möjlig tydlighet och bestämdhet i uttryck, ansett de af Borgare-Ståndet uteslutna orden »öfver Embetsmyndigheters meddelade beslut,» böra vara tillagda; på hvilka grunder och då anmärkning emot dessa delar af förslaget icke å de öfriga Ståndens sida förekommit, Utskottet till Borgare-Ståndet hemställer, om icke detsamma ville låta sina anmärkningar härutinnan förfalla.
Order ä minst 25 kronor levereras fraktfritt närmaste järnvägseller ångbåtsstation. 1897 I D U N Af medlen från denna insamling af sändes Bland de symptom, som under sjukdomens den 4 dennes — då de två sista stora belopförlopp på den sjuke själf verka mest depen å Iduns lista ännu ej influtit — en primerande och ängslande, är den ej ovanvexel å 700 francs genom Svenska kvinnorliga blodhostan. Ibland beror den på en nas nationalförbund till ordföranden i Grekiblödning blott från svalget eller näsan, hvari-. från blodet runnit ned och blandat sig ska kvinnoförbundet, drottning Olga. med upphostningen, men är ofta uttryck * för en bristning i något af lungans mindre blodkärl vid en kraftigare hoststöt eller kroppslig ansträngning. För öfrigt temligen ofarlig många gånger; den mängd blod, som kommer, är obetydlig och kärlet läks snart (Eftertryck förbjudes.) vid nödig stillhet. Större, dödande lungblödningar äro jämförelsevis sällsynta och XIII. äga rum blott i långt framskridet stadium, Lungsot. då något större kärl i en kavernös vägg öppnat sig. Försvårande i hög grad för sjukFör Idun af D:r T. Horney (Mörsil). domens häfvande är den vanligen uppträ- (Forts, och slut.) os dem yttrar sig sjukdomen i sin början dande temperaturstegringen på aftnarne. Den ofta blott under bilden af blodbrist eller beror på en resorption af bacillgiftet in i magkatarr med dess åtföljande besvär, andblodet, alstradt af tuberkelbacillerna själfva nöd vid hastigare rörelser, bristande aptit eller sönderdelningsprocessen i stagneradt och mattighet, utan att undersökningen af slem, och dess bekämpande utgör den största lungorna ger några bestämda bevis för en svårigheten vid sjukdomens behandling. sjuklig process uti dem.
Mig synes, som de premisser, hvarpå StatsUtsk. grundat sitt beslut, icke äro fullkomligt sanna, såvida nemi. de uppgifter, Frih. von Kramer meddelat, äro riktiga, hvarpå jag icke tviflar; och på denna grund 358 Den a3 Januari f. m. förenar jag mig i begäran om återremiss af det nu föredragna betänkandet.' StatsUlskis utlåt. N:o 4°3 återremitterades. Till pröfning företogs StatsUtsk:* den 29 sisll. December på bordet lagda utlät. N:o 4o4, ■ anledn. af väckta motioner att StatsUtsk. mätte företaga revision af statsoch liksgäldsverkens räkenskaper för år i838. Hr Lagerhjelm, Pehr: Sedan jag väckte motion i detta hänseende , hafva omständigheterna förändrat sig. Jag finner de grunder, som StalsIJtsk. anfört till afslag derå, vara goda, med undanlag af den sista, om hvilken jag får yttra några ord, utan att likväl framställa något yrkande med afseende derå. Utsk. förmenar nemi., att då statsrevisioner skola omfatta minst 2 års afslutade räkenskaper, så borde någon sådan icke nu företagas; men detta skäl förfaller alldeles, ty ifall statsrevisionen förrättades nu, så lomme den deremot icke alt ske nästa höst; och beträffande det skälet att revisionen borde omfatta 2:ne års räkenskaper för alt kunna bedomina karakteren af statsförvaltningen, torde StatsUtsk. tillerkänna sig sjelft att deraf äga en sådan öfversigt, så att äfven det skälet bör förfalla; men jag yrkar ej, som sagdt är, bifall till min motion under de förändrade omständigheter, som nu äga rum, jemförelsevis till den tid, då jag väckte samma motion. Ulsk:s utlåt. N:o 4°4 lJIef af IU o. Ad. bifallet. Vid förnyad föredragning biföll R. o. Ad. äfven StatsUtskts den 29 sisth Dec. på hordet lagda utlåt. N:o 4°^ , ang:de ifrågaslälld förlängning under 10 år af det pantlåneimättningen i Stockholm beviljade låneunderstöd af allmänna medel.
Tillgångar: Konsistorium Uppbörd: Balans till år 1862: Skulder: Konsistorium: Lunds elementarläroverk: Premieoch fattigkassan 1,674: 86. Malmö elementarläroverk: Kristianstads elementarläroverk: Ystads elementarläroverk: Kredit. Balans från år 1860: Skulder: Utgifter: Balans till år 1862: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Domkapitelhusets kassa -• 2,250: — 2,250: — F d.seminariekassan — 3,000: 3,000: — Afgifter till läroverkens bibliotheks kassor 78: 50. 78: 50. Fordringar. Summa. Biskop Wilh. Lunds elementarläroverk: Kristianstads elementarläroverk: Fordringar. Summa. Egna kassan Premieoch fattig-dito Terininsafgifts-dito Ystads elementarläroverk: Karlshamns elementarläroverk: Landskrona elementarläroverk: Engeströmska donationen 250: 250: —- Fru Brita Gydes disposition 37: 72. 37: 72. Summa. Sölvesborgs elementarläroverk: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL S&HWFM©IB IBaiKWHFÅHIDaSW vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 184? och 1848. -* — 3M —' FJEUDE SÄRLINGEN. IS Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Uthil anden och Bet än handen. itr4 ir ■ " . - 2: Stats-Utskottets Memorial, N.-o 1. 1 N:o 1. Ank. till Exp. Utsk. den 7 Dec., kl. 11 f. m.
Jemte det sålunda dessa anslag, sammanlagda uppgående till fullt den summa, som af Öfver-intendents-embetel ansetts för byggnadens fullbordande erforderlig, voro fästade vid det då framlagda byggnadsförslag^, lärer det väl ej vara tvifvel underkastadt, alt ju Rikets Ständer, vid anslagens beviljande förutsatte, alt de Institutet tillhöriga kapilaler, med hvilkas ränteafkaslning inrättningens underhåll till ej ringa del beslriddes, fortfarande komme att för detta ändamål oförryckt bibehållas. På sätt härofvan ur motionerna anföres, lärer emellertid den byggnad, som nu vid Institutet är under uppförande, beräknas komma att, utöfver den summa af 157,500 R:dr Runt, som lanns upptagen i det kostnadsförslag, hvilket låg till grund för Rikets Sländers ofvan anmärkta beslut, erfordra ytterligare 200,000 R:dr samma mynt och uppgifves tillika alt Direktionen beredt sig Kongl. Majlis nådiga tillstånd att af Institutets fonder för byggnadsföretaget använda detta belopp. Vid sådant förhållande har Utskottet, som anser det vara af största vigt, alt denna inrättnings gagneliga verksamhet icke af brist på underhållsmedel inskränkes, dock ansett sig för närvarande och intill dess de omständigheter, som varit förenade med det ifrågavarande byggnadsföretaget, blifvit fullständigt utredda, icke kunna tillstyrka någon förhöjning i Institutets årsar.slag, men på det Institutet emellertid må kunna bland den stora mängden sökande mottaga så många elever, som utrymmet medgifver, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte för instundande slatsregleringsperiod på Riksgälds-konloret anvisa ett årligt belopp af 15,000 Ridr Ståts-Utskottets Utlätande~N:o 139. 165 för underhåll af fri-elcver vid ifrågavarande Institut, samt att Rikets Ständer hos Kongl. Maj-.t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t ville låta behörigen utreda de omständigheter, som varit förenade med det nu utförda byggnadsföretaget, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag lill ordnande af Institutets verksamhet. 9 7:o.
739 dre detailler allmänt gällande likstämmig förordning, kan Utskottet icke linna vara af noder?, utan anser Kongl. Majtts GästgifveriOrdning af 1734, jemfe förklaringarna af År 1766 och 1809, med flere i detta hänseende utfärdade Kongl. Bref och Påbud lemna tillräckliga föreskrifter, med undantag af hvad som i Ekonomiska och mindre Policemål är öfverlemnadt åt hvarje serskild Länstyrelse, att efter olika localförhållanden förordna. Mindst tror Utskottet vara lämpligt, att i närvarande tidpunkt anställa en sådan revision, dä a:3as väntan är riktad på en förändring i Skjutsväsendet, sorn troligen äfven skall påkalla behofvet af en, med derå fästadt afseende, förnyad och förbättrad Gästgifveriförfattning 6 0 Någon förändring uti hvad Kongl. Brefvttt ab den 28 Juni 1809 uti 6:te punkten foroslår, att efter en häst ej må åka mer än en person jemte Skjutsbonden, eller att gångpenningar ej i annat fall böra mottagas än då Ridhäst nyttjas, finnér Utskottet icke eller skal att tillstyrka. Att föreslå någon tillökning uti de skjutsandes skyldigheter pä en tid, då med så mycken anledning denna tunga för åkerbruket öfverklaga?, synes hvarken vara consequent eller lämpligt. Men, lill undvikande af de uti Herr Liljehorns Memorial uppräknade flere olägenheter, uppkommande deraf, att ofta ingen inställer sig till hästens återtagande, utan en resande nödgas fara ensam; an. er Ut - 74o Bes v. och Ekon. Utsk. Betänkatiden. skottet detrförklaring vara nödig, att, såsom en motsvara d" skyldighet, den skjutsande bör åläggas ovilkorligenmedfölja nar och så ofta ,an dertill af dm v -'ande påksllas. 7:0 Att, i enlighet rn d Herr Elgenstjer77as hemställan, hos Kongl.
Af Grefve JLeiveilhaupt Claés JVlagnuSj angående Skogs-mshtutels förflyttning tilt Leckö Kungsgård. Det ar för enhvar bekant, att skogshushållningen utgör en af vår lands vigtig8ste och naturligaste näringsgrenar. I andra länder, der mindre tillgång finnes på skog och för skogsodling tjenlig mark, uppoffras stora summor för de läroverk, der såväl den theoretiska som praktiska undervisningen meddelas åt personer, som egna sig åt skogsvården. Vi hafva här visserligen ett skogs-institut, der den theoretiska bildningen meddelas elever; men vid detta skogs-institut, på hvars område, 2 tunnland 23 kappland, knappast träden lemna skugga åt de elever, som der söka sin bildning, kan den praktiska undervisningen icke meddelas på annat sätt, än att lärare och elever, såväl på Statens, som på egen bekostnad, besöka aflägsna skogar. Eleverna äro icke i tillfälle att vid institutet se eller handlägga skogssådd eller med egen hand lemna de späda plantorna den vård, som erfordras under uppvexten, under de i vanliga fall 2:ne år, som de vid institutet skola bildas till skickliga forstmän. Såväl forstmannen som landtmannen måste i jemnbredd med theoretisk bildning praktiskt handlägga det yrke, ät hvilket han egnat sig, och den praktiska bildningen, hvilken af mig såsom hufvudsak anses, då det är fråga om skogsskötsel, den vågar jag påstå är helt och hållet tillbakasatt vid det nuvarande skogs-institutet, hvarifrån dock män skola utgå för att i olika delar af landet sprida de kunskaper, som de der inhemtat. Enligt de upplysningar, jag kunnat skaffa mig, lära elevernas resor från institutet de sednare åren kostat Staten 3,000 R:dr R:mt och denna summa torde än ytterligare behöfva ökas i den mån elevernas antal stiger, hvilket, då såväl Staten som den enskilde inser nödvändigheten af en bättre och ändamålsenligare skogsvård, än den, hvilken hitintills varit iakttagen, otvifvelaktigt måste inträffa. För närvarande ega vi tusentals tunnland skog, som lemnats utan vård och nära nog utan all tillsyn.
I anledning häraf, och då Rikets Ständer, hvarken vid besvarandet af Kongl. Maj:ts till dem under den 19 Augusti 1844 aflåtna nådiga proposition, angående befrielse ej mindre för Presidenten af Billbergh än för förre Departements-chefen vid Tullverket, Kanslirådet J. D. Valerius från dem ådömdt ersättnings-ansvar i målet rörande den efter Tullförvaltaren Finér yppade balans, eller sedermera, efter det frågan, med föranledande af Rikets Ständers beslut, blifvit vid sistförflutna Riksdag till Rikets Ständer ånyo hänskjuten, meddelat hufvudsakligt yttrande i afseende på omförmälda, af Kongl. Majit föreslagna eftergift, vill Kongl. Majt nu, med åberopande af de skäl och omständigheter, som föranledt ofvanberörda den 19 Augusti 1844 aflåtna nådiga proposition, samt med afseende jemväl å det ömmande förhållande, att genom utkräfvandet af den andel utaf ifrågavarande ersättning, hvartill Presidenten af Billberghs bo skulle kunna lemna tillgång, denne förtjente embetsmans familj blefve alldeles utblottad, härmed till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att den i förutnämnda hänseende för Presidenten af Billbergh af Kongl. Majit förut föreslagna befrielse måtte, sedan bemälde President nu mera aflidit, varda hans enka och barn beviljad. Kongl. Majit, som i sammanhang härmed anser sig böra gifva tillkänna, att den efter Tullförvaltaren Finér år 15537 yppade balans å tillsammans 172,997 ridr 3 sk. 5 rst. nu mera, genom härå gjorda afbetalningar, blifvit förminskad till 114,413 ridr 21 sk., har i nåder befallt, att samtliga detta ärende rörande handlingar skola särskildt till Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnas.j Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. A. /*. Sandströmer. 8 Kongl. MajHs Nåd. Proposition, M 24.
Savolax Jägare ville inte ha någon avlösning utan fullföljde attacken till Lappo. Ju närmare Lappo dessto starkare motstånd mötte vi. Klockan 4 på eftermiddagen kom vi till slätten framför Lappo by, där fienden stod i slagordning med 12 kanoner och haubitsar samt kavalleri. Vi sköt med 2 kanoner, men avståndet var för stort, så varken vårt artilleri eller fiendens nådde fram. Jag lät 3 bataljoner av Björneborgs regemente under ledning av överste von Döbeln marchera längs landsvägen och med 4 kanoner försöka attackera vänstra flygeln. Samtidigt hade jag planerat att låta tredje brigaden attackera högra flygeln. Då inkom rapport att en ansenlig fientlig styrka visat sig vid Alapåå by, således i ryggen på vår kolonn. Trupperna ordnades om och första brigaden blev reserv för att understödja, där så behövdes oländig Överste von Döbeln hade framryckt och häftigt angripit vänstra flygeln med både infanteri och kanoneld. Men då fienden i den växande rågåkern framför sin linje placerat många jägare och infanteri och riktade elden mot de attackerande uppstod en förfärlig strid. Överste von Döbeln med sin vanliga tapperhet lät ingenting hindra sin attack utan forcerade med den ena bataljonen efter den andra in i byn. Detta oaktat höll fienden stånd och gjorde envist försvar. Jag sände förstärkningar till von Döbeln och när de anlände drog sig fiendens vänstra flygel tillbaka. Reservtrupperna angrep högra flygeln och då retirerade hela den fientliga armen och förföljdes ½ mil bort mot Kuortane. För att betäcka reträtten brände de hela Leochtala by, genom vilken landsvägen löper och hindrade vårt artilleri att komma fram. Jag beordrade att förföljandet skulle upphöra, de sårade insamlas och trossen regleras. Armén intog kantoneringskvarter så långt de närmaste byarna kunde inrymma och resten bivackerades. Att beskriva den entusiasm och tapperhet som armén visat denna dag är omöjligt. Ingen ville vara sist och de som måste stanna som reserv, kände sig förfördelade. Savolax Jägare fick träffa fienden mest och andra brigaden, som var otålig att komma fram, fick den dyrköpta men ärofulla lotten att huvudsakligen avgöra segern.