Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men knappt hunno vänner af förnuftiga kroppsrörelser att fröjda sig öfver detta nya samfärdsmedel, förrän det osköna och dumma skapade däraf en sport, som till lösen hade: » rekord ». Aldrig glömmer jag det vidriga intryck, som den första anblicken af en » rekordist » gjorde på mig. Det var i Gudbrandsdalen i Norge. V i voro några svenskar, som slutit oss tillsamman för en längre fotvandring, och vi hade just kommit ned från fjällvidderna för att hvila ett par dagar på en gästgifvaregård, då en underlig figur stormar in i rummet. Flämtande, svettdrypande och röd som en kräfta, med stirrande, tom blick och med ett fånigt ansiktsuttryck, begär han, medels tecken och ett par oartikulerade ljud, någon förfriskning, och Hk en glupsk dåre eller ett uthungradt djur slök han gudsgåfvorna och, utan ett tecken, som röjde, att han märkte, att människor funnos i rummet, satte han af ut, som om det gällt att rädda sitt unga lif i stället för att gagnlöst sätta det på spel. En dylik syn är väl ägnad att göra ett plågsamt intryck på såväl kvinnor som män, hvilka icke fått syn, tanke, förstånd och smakriktning förvända och snedvridna af äresjuka och tom utmärkelselusta. Det var äfven utom Sveriges gränser, som jag första gången såg en vrångbild af vår svenska gymnastik. Jag bekänner ärligt, att jag icke anser oss svenskar äga rätt till att himla oss öfver andra folks tjuroch tuppfäktningar, så länge som vi visa oss äga så- dan förkärlek för barnoch djurplågerierna i cirkus samt för akrobater, atleter, lindansare o. d., så att dessa » konstnärer » icke allenast IDUN 180 med afgjord framgång konkurrera med de främsta musici, skådespelare och föreläsare, utan tillika med sina konster smitta vår rena svenska gymnastik. I följd af dessa mina åsikter och känslor var det mig omöjligt att känna någon beundran för denna cirkusaktiga gymnastik, som jag var inbjuden att beskåda. Det var naturligtvis endast ett fåtal privata konstmakare, som förevisades; de öfriga gymnasterna sågo bara på.
För befrämjande af det vigtiga ändamål, alt beslutet oin skatteförenklingen med hvad dertill hörer, så skyndsamt som med en noggrann behandling är förenligt, varder i verket satt, tillstyrker Utskottet, u Slats-Utskott/ 's Utlåtande, M 92. att Rikets Ständer, med bifall (ill hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder föreslagit, ville, till bestridande af de kostnader, som för verkställigheten af skatteförenklings-beslutet är oundgängligen af nöden, anvisa ett förslags-anslag af högst 40,000 R:dr, äfvensom att enahanda anvisning, som vid sistlidne riksdag beviljades, men ännu icke begagnats, måtta medgifva» för godtgörande af den forsellön, hvilken kan komma att ersättas innehafvare af ränteoch tiondeanslag för upphörande af deras rätt att desamma in natura utfordra; och torde ej mindre beloppet af denna ersättning än berörda förslags-anslag, sedan Stats-kontoret uppå vederbörliga reqvisitioner, i mån af behofvet, förskotter derå af under händer hafvande medel utanordna!, böra vid uppgörandet af de mellan Statsoch Riksgälds-kontoren årligen upprättande liqvider af Riksgälds-kontoret åter ersättas. För den händelse, att hvad Utskottet i ämnet föreslagit skulle vinna Rikets Ständers bifall, hemställer Utskottet slutligen, att i sammanhang med anmälandet af deras härom fattade beslut, Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, efter ärendets slutliga pröfning och afgörande, må täckas vidtaga sådana förfoganden, som kunna verksammast leda dertill, alt ifrågavarande reglering så skyndsamt, som ske kan, må kunna bringas till verkställighet, och att således -äfven, då den beslutade nya ordningen för markegångs-sättningen, jemlikt Kongl.
N:o 122, till svar å de ifrån VällofL Borgare-Ståndet ankomne återremisser å Utskottets Betänkande N:o 98, samt Memorial N:ris 100, 1 11 och 116: lades till bandlingarhe; N:o 123, med öfverlemnande af föislag till Instrnction för Rikets Ständers Banco-Utskott vid nästkommande Riksdag: bifölls; N:o 124, i anledning af motion, att af den, i Banken för fastighets-inteckningar å landet, afsalia summa' endast de af Sveriges allmoge må kunna blifva delaktige, hvilkas hemmansdelar icke uppgå lill ett värde' af 10,000 Rdr Banco: bifölls; N:o 125,“ med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, i anledning af Rikets Ständers beslut om folii-afgifts erläggande till Banken af Privata Assignanter: bifölls; och N:o 119, i anledning af motion, angående förändrade föreskrifter, i afseende på jernbelåningen i Stockholm och Götheborg: afslogs. S. D. Förédrogos å nyo StatsUtskottet s Utlåtande och Memorial: N:o 4^9, angående af Kammar-Rätls-Rådet S. Lindberg och Häradsskrifvaren A. Halldin sökt eftergift af dem ålagd betalningsskyldighet för förre Kronofogden J. H, Hoflings uppbördsbrist: bifölls;, och N:o 44o> i anleda ^8 Prof. TJtdr. d. 21 dpril 1835. Jr' ning af väckt fråga om upplysningars meddelande, angående dels beloppet af i83a års öfverskott å Stats-Verkets inkomster, och dessa medels au vändande, samt dels, huru derutöfver en extra Statsbrist för år i83a Kunnat uppkomma: bifölls. S. D.
Att upplösa Convoy-Commissariatet och öfverflytta förvaltningen af Handelsoch Sjöfarts-fonden på Gommerce-Collegium, medför äfven, efter min åsigt, olägenheter. Med de handlandes interesse synes vara förenligt, att sakkunnige personer, af deras eget stånd, närmare följa de åtgärder, som för handelns befordrande äro tjenliga. Ett sådant tillfälle är beredt inom Con voy-Commissariatet, der arne af Mandels-ståndet deltaga i styrelsen. Ätt inlåta en Norrsk undersåte såsom Ledamot i ett Svenskt Collegium, torde ej heller vara rätt formenlig!. Den besparing, som genom den föreslagna örverflyttningen anses uppkomma, synes mig tvifvelaktig, ty Commerce-Collegii personal mäste nödvändigt ökas i förhållande till utvidgade göromål. Utom det att hela ålgården kunnat uppskjutas, till dess en allmän omreglering af Embetsverken kan till vägabringas, anser jag Utskottet hafva orätt förfarit, som ej antagit Afdelningens förslag, att de Embetsman af Convoy-Commissai iatet (häruti icke inbegripna s Stats-Utskott ets Utlåtande_, N'.o ii3. Handelsståndets tvänne ledamöter), hvilkas befattningar kanna komma att härigenom upphöra, böra på Indragnings-staten uppföras, efter enahanda grunder, som Rikets Ständer antogo för Allmänna Beredningens och Numer-Lotteriets embetsoch tjenstemän. En anmärkning mot Konungens rådgifvare, hvarå exempel icke saknas, loide framdeles kunna framkallas genom denna uragtlåtenhet. 3:o Förslaget att inrymma denna Fond och dess blifvande tillgångar i Riksgälds-Contorets cassa-kisla strider mot föreskriften, alt Handelsoch Sjöfarts-fonden är ställd lill Kongl. Majlis disposition.
Jag gör årligen ett slags handelsresa ... uppköp och inspektion tillika ... ja, jag kan inte förklara det närmare ... till vissa gods och egendomar, som tillhör familjen S, med vilken jag på avstånd ... mycket avstånd, Sara ... är besläktad. Jag drar härav inkomster i viss procent, utom nöjet att se mig om. Jag har aldrig gjort någon människa orätt, och ämnar i all min dar låta bli det. Längre sträcker sig inte mina vingars flykt! Dock kan det hända, att om jag efter några år lagt ihop en summa, så köper jag mig en liten egen gård i Timmelhed, bortåt Ulricehamn, till, där jag har bekanta. Dit vill jag likväl inte locka dig, du, som kanske skyr landet, likasom jag inte särdeles älskar småstäder, annat än som resande, och gärna åker ut ur dem så hastigt jag kan. Du ... för din del ... är glad och välvillig när det bär åt: och det är således åtminstone en punkt, vari vi sammanträffar: det torde finnas flera, bara vi hittar dem. Antingen du brukar silkeshuckle eller hatt, tycker jag om dig i bägge fallen. Du skriver, som jag sett, en god, läslig stil. Men slutligen har jag mycket smak för att vår och sommar plantera blommor ... Nej, för sju tusen djävlar, på öppen mark, eller på sin höjd i drivbänk, om blommorna är av den sorten, att de inte tål kall jord. Dock varför inte i kruka även, för att ha i sitt fönster? Vita levkojor? Alldeles: det passar bra och ger en god lukt i rummen. Men då måste likväl ... Ja, man måste då i fönsterna ha rutor av rent, fullkomligt vitt glas, Albert! ty grönaktigt, grovt glas som somliga stackars borgare nödgas nöja sig med, sticker så av emot vackra blommor, att då är det bättre inga ha i sina lufter. Annars tycker jag mycket om lavendel, som har en gråblå färg och går bättre ihop med rum, där en bor med mindre förmögenhet. Ack, Albert! du skulle se min lilla kammare ... jag har levkojor! Fast, det är sant, du reser bara med till Mariestad, och jag får åka ensam sedan på den kala, sandiga kusten mellan Mariestad och Lidköping ... ack, det är den naknaste, fulaste väg!
Ehuru jag icke satt mig emot att hän visa undantag till denna §, tror jag dock att dessa icke höra hit, utan till lindringarne, hvadan det vore bäst att de beslut, som nu kunna komma att fattas, blefve införda under sina respektive artiklar. Man kan derföre, som Gr. Mörner yrkat, nu bifalla denna §, sådan den är, och sedan tillse hvad un - I>cn 18 Maj e. ra. 253 dantag och lindringar som må ega rum. Hvad sedan beträffar sjelfva lindringarna, så vill jag nämna att de af Gr. af Ugglas omtalade ''fattiga fosterbarn m. fl,”, äro re dan genom K. KammarCollegii cirkulär af 1815 i åtnjutande af den afsedda befrielsen. Vidare, i fråga om lindring förvissa fattiga orter, förekommer först sådan för innevånarne i Särna, hvilka för närv:de äro befriade från afgifter efter både l:sta och 2:dra artikeln. Att befria hemmanen från erläggande af afgiften tror jag icke vara skäl, då dessa blifva uppskattade till sitt verkliga värde, men befrielsen från de personella utskylderna skulle jag icke vilja beröfva dem. Sedan förekomma innevånarne i Herjeådalen, hvilka icke äro befriade från mantalspenningarne, men deremot från hälften af bevillningen, och hvilka jag skulle önska linge dervid bibehållas. Till Johan Bergströms reservationsvis framställda förslag om lindring för dem, som utgöra den s. k. Kungsgårdshjelpen, önskar jag äfven bifall. Helst skulle jag önska, att K. o. Ad. ville nu genast besluta dessa lindringar, nemi. för innebyggarne i Särna enligt 5:te monut af § 141, för allmogen i Herjeådalen enligt § 145, samt slutligen för dem i Stora Kopparbergs län, som utgöra den s. k. Kungsgårds-hjelpen, befrielse från en fjerdedel af bevillningen efter l:sta artikeln; samt åt Utsk:t öfverlemna redaktionen af de stadganden,' som till följe deraf böra inflyta. Hr Reutersvärd:
Nils Salomonsson j Nämndeman vid Sefvedes Härad, samt Ledamot af Calmar Läns Kongl. Hushålls-Sällskap. Pett. Carlssonj Pett. Jönssony Nämndemän. Sorn vittnen underskrifva: M. G. Ugarph. G. H. Nylander. Litt. B. På begäran af Herr Apothekaren J. Bergelin hafva undertecknade besigtigat de odlingar å Wimmerby Stads ägor, Hökenäsct och Höckhult, till hvilkas fullbordande bemälde Bergelin redan år 1827 sökt Odlings-Lån; oeh hafva vi funnit: att, utom det i beskrifningen upptagne Utloppsdike, för odlingen af Stads-IIvenen, är den så kallade Ugarphsmåsen, Hvenebagen, Höckhultsoch Lagerdahls-åkrarne alldeles fullbordadt, sa att desse Odlingar redan detta år gifvit en ganska vacker skörd, så till Råg och Polatoes, som de redan tili äng insådde; och hafva vi största skäl nämna, att högst betydligt arbete finnes å desse Odlings-Lägenlieter vara nedlagdt, så väl med stenbrytning, som med dess uppläggande till fullkomlig fredhållning, af så kallade stengärdesgårdar, och kunna yi icke anse mera än Jt;del återstå af odiingsheloppet, Chartan med dess beskrifning för odlingsverkställigheten innehåller. Wimmerby den 16 Dec. 1829. Joli. Luci. Björkgren^ M. Nordström ; Nils Salomonssons Andre Landtm, i Calmare Län. Landtbrukare, f. d. Fältväbel. Ledamot af Calmare Läns (Sigill). (Sigill). Kongl. Hushålls-Sällskap. Petter Carlsson i Hörstahnlt, Jonas Jonsson_, Nämndeman nti Sevede Härad af I. I. S. Calmare Län. i Falla, Nämndeman i Sevede Härad af Calmare Län. Vidi jfr.
Alnarp städse bör utarrenderas på 30 år och Landshöfdingen uppbära arrendet, och att, 0111 vid framdeles skeende ny ularrendering af Alnarp, arrende-beloppet ej uppglnge till eller öfverslege hvad i kalkylen påräknats, på nådig pröfning komme att bero, om, med föranledande af öfriga lö - Slats-Ul«kottels Utlåtande iV:o 53. 5 nevilkorens beräknade belopp vid Ijenslen, i förra fallet tillökning och i det sednare minskning i lönevilkoren borde stadgas; oell hade Kollegium, som erhållit nådig befallning att yttra sig i afseende på kungsgårdens disponerande för del nu ifrågavarande ändamålet och de för sådan disposition föreslagna vilkor, tillika anmält, det Kollegium ansåge något hinder icke möta för kungsgårdens användande för inrättning af Landibruks-iuslitut från och med slutet af nuvarande arrendetid, utan sådant i underdånighet tillstyrkt, samt angående förslaget i öfrigt hufvudsakligen anfört följande: Alt, såsom skäl för utbrytande och öfverlemnande till Landshöfdiugetis begagnande af 40 till 50 tunnland utaf s. k. Alnarps-skogen väl blifvit audragel, att Landshöfdingen, om lian, sorn ej hade något sommarställe eller ens trädgård vid Alnarp, åt sig uppförde en sommar-bostad, dit han på */* timma kunde på jernväg färdas från residenset, sålunda skulle blifva i tillfälle att utöfva tillsyn öfver Laudtbruks-institulets förvaltning; men att, enär de Landshöfdingen, enligt 1837 års Kongl. Bref, upplåtna 4 tunnland af Malmö stadsjord syntes vara tillräckliga lill det afsedda ändamålet, och det inseende Landshöfdingen kunde komma att hafva öfver det blifvande institutets förvaltning icke behöfde blifva dagligt och fordra hans bosättning på stället, Kollegium icke kunde tillstyrka det ifrågavarande afdraget från kungsgårdens ego-område, utan ansåge densamma böra ostyckad lill Landlbruks-inslitutet upplåtas.
M. att bestämma, hvilken af dessa städer, som skall hafva den större, och hvilken, som skall hafva den mindre skolan, Då blir saken afgjord, icke genom en ordstrid, utan på grund af gjorda undersökningar. Afven StatsUtsk. har inom sig varit sä tveksamt att då afdelningen gaf företrädet å Luleå, så beslöt Utskis plenum att rösta för Piteå. Hvad Christianstad skola angår, så föreslog K. M. äfven 1847, att den skulle utvidgas. Den erhöll då samma antal lärare som Malmö skola, och då länet uti en skrifvelse uttalat sin belåtenhet med Christianstad skola, så ansåg sig K. M. böra föreslå, att Christianstad fick behålla en större skola. Här är redan anfördt, att Christianstad skola har lika många lärjungar som Malmö skola, och den har redan 10 lärare. Då man i allmänhet följt den åsigten, att man icke bör beröfva ett läroverk en fördel, som det redan eger, hvarföre skall man frångå den med afs:de på Christianstad? Den af mig förut omnämnda tabellen visar, att då Malmö haft ungefär 184 lärjungar, så har Christianstad haft 185 lärjungar år 1853, 183 lärjungar år 1852, och 182 lärjungar år 1854. Under tiden från 1850 till 1854 hafva 43 lärj ungar blifvit från Christianstad skola dimitterade till Akademien, d. v. s. ungefär 11 om året. Häraf synes, att Christianstad skola verksamt begagnat sig af sin rättighet att dimittera till Akademien. Så många talare hafva redan yttrat sig i denna fråga, och så många skäl hafva redan blifvit anförda, att jag helt enkelt inskränker mig till att instämma med de talare, som yrkat, att Christianstad må erhålla en högre lärdomsskola med 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter. För min del tror jag, att man skulle kunna gifva detta anslag, men om R. o. Ad:n skulle anse, att tillgångar saknades, så anhåller jag, att R. o. Ad:n åtminstone ville ur Betänk, utesluta en mening, hvilken står i strid med de åsigter, som förut blifvit af R. o.
Hamilton, Malcolm: Då Hr Brakel i sista plenum föredrog en motion om högre löner för Art:t, upgafs såsom skäl derför bland annat, att »Stabsvägen är till viss grad stängd för Art.Officerare». Den är det för alla, men att Art.Officerare icke äro det mera än andra, anhåller jag att få med några siffror bevisa Om man från det nn befintliga antal Gen.StabsOfficerare afdrager dem, som äro oplacerade, återstå 37, af hvilka 10 äro Art.Officerare och 27 tillhöra öfriga Reg:ten och Corpser, d. v. s. något mera än V4 äro Artillerister, under det hela antalet Art.Officerare utgöra endast omkring af hela antalet af vid arméens Reg-.ten och Corpser befintliga Officerare. Häraf torde man finna, att Art.Officerarne, långt ifrån att vara mera stängda från den s. k. Stabsvägen än andra, äro det mindre, och att Art:t, i förhållande till sitt antal, har flera Gen.StabsOfficerare än öfriga Reg:ten och Corpser, och flera än det borde hafva. Hr af Funck, Carl Oscar, anförde skriftligen: Hvad Hr Brakels motion beträffar, ronde förhöjning å lönerna för Art., har jag visserligen icke, emot denna af honom för Art. föreslagna förhöjning, något att anmärka, utan lyckönskar motionären till sitt måls vinnande; men som den bevisning Hr Brakel afgaf, för att ernå detta mål, är, efter min öfvertygelse, oriktig, så anhåller jag att härvid få göra några anmärkmr. Jag är fullt öfvertygad om, att den värde motionärens afsigt varit god och välmenande, men huru ofta inträffar icke det, att man menar väl, men i sin välmening skadar mycket. — Hr Brakel upträdde i sin motion för Art. — det vapen hvarvid han tjenar —, skulle flera tänka lika med honom, så kanske vi finge höra någon särskild motion för Fotgardena och en särskild för Lifgardet till Häst.
Jn fidem protocolli C. F. Maneck (År) 1799 d.(en) 21 April hölls en Extra-Sochnstämma med St. Malms församl(ing)s sochnemän. Under anmälan, det skall allmogen i näst-glänsande) sochnar hafva vid hollna sochnstämmor öfverenskommit, at hos K(onun)gens Befallningshafvande i länet anholla, det ville K(onun)gens Befall(nings)h(afvan)de, i anseende til swårigheten och kostnaden för allmogen wid sine soldaters utrustande til regementsmöten, hos Kongl. Majt. i underdånighet Tiemställa, det kunde för i år, då sådan dyrhet är å både ätande och tärande wahror, och, som beklageligast är, ingen tillg(ång) å säd finnes, allmogen i nåder lisas från det regem(en)ts möte, h(vil)k(e)t, efter pålysningen den 18 sistl(edne) Martii, skulle fram på sommaren komma at hollas wid Söderm(anlands) Kgl. Jnfanterie Regemente; hafva en del af St. Malms sochnboer af allmogen begärt, det måtte församl(ingen)s innewånare inkallas i sochnstug(an), för at i enahanda ämne få samrådas. Af hkn (hvilken) anledning de, efter kungörelse från predikstolen, nu tilstädes kommo, och, underrättade om ändamålet med deras sammankallande, instämde enhellel(ige)n deri, att wända sig til Länets Styresman, för at i ödmjukhet utbedja sig dess benägna förord til Kgl. Majt., at förberörde regementsmöte måtte för i år få i nåder instellas.
R:dr, dels ock under den 4 Maj sistnämnde år, jemte gillande af ett utaf arbets-direktionen undertecknadt kontrakt för arbetets utförande äfvepsom af den ställda säkerhets-förbindelsen, gifvit Kongl. Konvoy-kommissariatet tillkänna, att, sedan direktionen vederbörligen styrkt, att minst 50 procent af det tecknade aktie-kapitalet blifvit af bolagsmännen inbetaldt, och tillika aflemnat en af direktionen, enligt bemyndigande af bolaget, till Kongl. Konvoy-kommissariatets ordres utställd, antaglig skuldförbindelse, försedd med sådan borgen, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westerås län godkändes, direktionen ägde att af berörde lån utbekomma den ena hälften genast och den andra hälften den 1 Maj 1853. Till följd häraf och med bifogande af åtskilliga handlingar, som skulle ådagalägga, att de af Kongl. Majit sålunda meddelade föreskrifter blifvit fullgjorda, ingick en af arbets-direktionens ledamöter, Bergmästaren O. G. Öngren, den 27 Juli 1852, till Kongl. Konvoy-kommissariatet med ansökning om utbekommande af förra hälften af låneunderstödet; men sedan denna embets-myndighet yttrat, att som endast 28,500 Rör blifvit, enligt det af direktionen företedda betyg, af bolagsmännen tillskjutna, då deremot af Kongl. Majit förordnats, att aktie-ägarne borde, före lånemedlens utbekommande, hafva inbetalt minst 50 procent af det tecknade aktie-kapitalet, hvilket åter, enligt Kongl.
I öfrigt godkändes § 7, enligt förslaget. § 8. l:o Arrende-, Hyresoch Afgäld-kontrakter, om hvilka förmäles i detta moment, antogos böra vara från stämpladt papper fria; i följd hvaraf 1 mom. till och med orden: enligt förestående tariff, likasom ock de bestämmelser, som begynnas med orden: I afseende pä skyldigheten att uppvisa, och slutas med orden: ä del exemplar, han undfår, komma alt utgå, men deremot godkändes förslaget, i hvad det rörer förpantnings-bref samt fördelsooh undantags-kontrakler. 2:o Gertepartier, eller fraktslut om fartyg till utrikes ort. 340 Prot.-Utdrag den i3 och i6 Beslöts, det skola dessa certepartier karteras lika med skulde-bref vid uppvisande inför domstol, men vara eljest från stämpladt papper fria. 3:o Köpe-kontrakt, hvarå följer köpe-bref. Denna rubrik och dertill hörande siffer-bestämmelse ansågos böra utgå. 4:o Köpe-, Bytesoch Gåfvo-bref å fast egendom (efter lydelsen i förslaget). Ansågos böra karteras efter värdet, enligt följande tarif: till och med 100 B;dr 00 öre. deröfver till och med 200 R:dr 1 R:dr 20 öre. deröfver till och med 300 R:dr 1 R.dr 80 öre. och vidare för hvarje 10 O-tal R:dr 60 öre. 6:o Skulde-bref, alla slag, godkända räkningar m. m. (enligt lydelsen i förslaget). För dessa handlingar fastställdes följande tarif: till och med 100 R:dr fria. öfver 100 till och med 200 R:dr 50 öre. öfver 200 till och med 500 R:dr 75 öre. öfver 500 till och med 400 R:dr 1 R:dr och vidare för hvarje 100-tal R:dr 25 öre.
Tjenstemän och diverse personer S:a i Götheborg. Antal. Antal. Antal. ' Banko-Diskonten Låne-Kontoren i Stockholm i Götheborg. i Malmö. | i Wisby. Antal. R:dr Antal. R:dr jAntal R:dr Distrikter: Stockholms Stad Stockholms Län Örebro d:o Wermlands d:o ... Kopparbergs d:o . Gefleborgs d:o ... Wester-Norrlands d:o . Westerbottens d:o . Norrbottens d:o Östergöthlands d:o . Jönköpings d:o; Kronobergs d:o Calmar d:o Jemtlands d:n Götheborgs Stad Götheborgs och Bobus Län; Skaraborgs d:o Elfsborgs d:o Hallands d:o Malmö Stad Malmöhus Län Christianstads d:o Blekinge d:o Banko-Reglementets 170 § anvisar såsom fond till diskontering och utlåning för Handel och Näringar, samt till Kassa-kreditiv åt enskilde personer: till Banko-Diskont-Verket . hvaraf till Kassa-Kreditiv . » Låne-Kontoret i Götheborg . hvaraf till Kassa-Kreditiv . » Låne-Kontoret i Malmö . hvaraf till Kassa-Kreditiv . » Låne-Kontoret i Wisby . hvaraf till Kassa-Kreditiv . 2,850,000: 1,300,000: 700,000: 150,000: 1,000,000: 500,000: 400,000: 100,000: S:gr 5,000,000: hvaraf till Kassa-Kreditiv S:gr 2,000,000: — - Til! diskontering och utlåning för-handel och näringar skall BankoDiskont-Verket således innehafva ■ R:dr 1,850,000: men sedan Fullmäktige, med stöd af föreskriften i 140 § af Banko-Reglementet, från Banko-Diskont-Verket till Malmö Låne-Kontor öfverflyttat 100,000 R:dr, af hvilka nämnde Låne-Kontor sedermera återbetalt 20,000
551 dagen 1856, afgifna betänkande, »angående sättet och ordningen för ntförandet af Statens jernvägsstambanor, samt deras antal och rigtning»; 2:o) Kongl. Maj:ts den 28 November 1856 till Rikets Ständer aflätna nådiga Proposition, »angående utförandet af de större jernvägsanläggningar inom riket, hvilka böra af allmänna medel bekostas»; 3:o) Stats-Utskottets den 7 Maj 1857 till Rikets Ständer afgifna utlåtande, »angående föreslagna jernvägsstamliniers utförande och dertill erforderliga medels anvisande», äfvensom 4:o) mitt vid samma utlåtande fogade yttrande, med särskild motivering, bilagan sidorna 72 — 75; 5:o) »underdånigt betänkande af den för undersökningar angående stambanornas lämpligaste sträckning i nåder tillförordnade kommitté», tryckt 1859; 6:o) Landshöfdingen A. G:son Benoichs och herr Förste Landtmätaren Grefve Henning A. Taubes samt till en del äfven Herr Generalmajoren m. m. Joh. Aug. Hazelii reservationer vid det af särskildt i nåder förordnad kommitté den 17 sistlidne