Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Antal dagar. å 3 öre. Antal dagar. ä 2 öre. St. JS:o 4 till Kongl. Majits Nåd. Prop. N:o l, om Statsverket 1862. 1 Utdrag af Protokollet ofver Sjöförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Slats-Rädet, å Stockholms Slott, den 14 October 4862. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. 1:q Chefen för Sjöförsvars-Departementet,Stats-Rådet Grefve von Platen föredrog i underdånighet uti ett sammanhang de frågor, som, vid uppgörandet af förslaget till reglering af utgifterna under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel för nästa Statsregleringsperiod, borde tagas under öfvervägande och deribland följande till Kongl. Maj:t inkomna underdåniga framställningar, nemligen: l:o) det af särskildt i nåder förordnade Komiterade afgifna, efter förut skedd underdånig anmälan, på nådig befallning tryckta oell här bilagda underdåniga betänkande angående ett tidsenligt ordnande of Rikets Sjöförsvar; dervid Departements-Chefen anhöll, det honom mätte tillåtas alt, i stället att för sina åsigter uti de i nämnda betänkande förekommande frågor punktvis, eller för hvarje fråga särskildt, redogöra och derom inhemta Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, få sin uppfattning af frågorna i ett sammanhang i underdånighet anmäla och Bih lill R St. Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 1 Äng. förslag lill reglering af ulgiflrrna under RiksStatens 5:le Bufvud-Tilel för nästa Slalsregleringspetiod. 2 Bil. N:o i till Kongl. Maj:ts Nådiga Prop. N:o 1, om Statsverket 1862.
Föredrogs Frih. af Schmidts, Carl Johan Georg, d-15 dennes på bordet lagda motion om ändring af Konkurslagens 68 §. Hr Bibbing, Arvid: Frih. af Schmidt har i sin motion åsyftat att särskildt skulle kallas Beg:tsskrifvaren och andre sådane, hvilka hafva sig anförtrodd upbörden af åt verkoch embetsman på lön anslagne tionde eller räntor. Jag skulle för min del tro, att det blefve ganska svårt, att för hvarje konkursmål nödgas taga kännedom om alla de personer, sorn kunna kafva att fordra räntor af de hemman, som innehafvas af cessionanten. Då nu, enl. konkurslagen, kronans Ombudsman i orten skall kallas för att bevaka Kronans rätt, kunde det åläggas honom jemväl att bevaka alla de 90 Den 8 November. hemmansräntor, som utgå af hemman, de må nu vara anslagne åt Ecklesiastika, Civila eller Militära embetsman. En order från Landsten till Kronofogden, att han i sin bevakning af Kronans rätt, äfven innefattade sådane räntor, som icke vore Kronan behållne, vore då allt hvad som erfordrades. En underd. anhållan hos K. M. borde då framställas, att Han föreskref Sin Befhide ett slikt förfogande, och den nu väckta frågan blefve då förvandlad från lagfråga till önskningsmål, och borde således gå till EkonomiUtsk. Jag anhåller att dessa anmärkmr måtte få åtfölja motionen. Erih. af Schmidt: Sedan Hr Ribbing gjort några anmärka vid min motion, tager jag mig friheten att med några ord besvara desamma. — Denna motion är väckt för att löntagare vid de indelta Reg:tena måtte vara förvissade om, att icke gå miste om någon del af sin lön. Ett faktum är, att sådant har skett, fast jag icke nu kan bestämdt säga när det var. Således anser jag ej orätt, att en förändring göres i denna §, då derigenom någons rätt afses. — Hvad Hrr Domhafvandes besvär, att utfärda kallelse, vidkommer, kan jag icke finna att det behöfde blifva stort. Hr Ribbing har föreslagit, att K.
Hans Exeellence Herr Grefve De la Gardie: Hvad jag sednast yttrade, var en följd af hvad jag förut sagt. Då jag begärde återremiss, hade jag redan förut nämnt, att det ej var frågan, huruvida vägrandet till proposition var riktigt, som jag ville hafva ytterligare behandlad; ty det kunde jag icke begära; men det var den sednare delen af utlåtandet, hvaröfver jag begärde, att ConstitulionsUtskottet skulle bestämdt yttra sig. Jag har kanske deruti felat, att jag nyttjat ordet återremiss; jag borde blott hafva begärt, att Utskottet måtte yttra sig, huruvida Generalintendenten dorchimont borde få inträde på Riddarhuset, eller icke. Jag har ansett mig desto heldre böra yrka denna remiss, då en af Utskottets Ledamöter upplyst, alt Utskottet ansåg sig ej hafva afgjort hufvudsaken, utan blott hafva yttrat sig derom, såsom motiv att gilla vägran af propositionen. Jag ber Ridderskapet och Adeln finna, alt den begäran jag Den 5 Januari i. »7 jag gjorde, att Utskottet mätte yttra sig öfver hufvudsaken, icke är så oriktig. Herr Printzensköld: Så väl Herr Grefve De la Gardie som Grefve Posse tyckas åsyfta, att ConstitutionsUtskottet måtte yttra sig i hufvudsaken, och att åter remiss i sådant afseende borde ske. Jag får i bestridandet af en sådan åtgärd förena mig med Grefve Frölich. Ridderskapet och Adeln äger ej rätt att i plenum väcka frågor om förklaringar af Grundlagen, och således ej eller att infordra ConstitutionsUtskottets yttrande i en fråga, som rörer rätta förståndet af nämnde Lag. Det taltes äfven förra gången om direct remiss till Utskottet. En Ledamot, Herr Hjerta, Gustaf, yrkade det. Jag bestred det då, såsom stridande emot Formen. Förklaringar af Grundlagen måste tillvägabringas, på sätt densamma föreskrifver, genom anmälan directe till ConstitutionsUtskottet.
Af den 22 sistlidne Maji: i anledning af de mot Projectet till en förnyad ChartasSigillataeFörordning gjorde anmärkningar. Från Bancooch LagUtskotten: Af den 1 dennes: öfver det af Herr Jonas Ullberg väckte förslag om ändring uti Författningarnes stadgande rörande beloppet af de belöningar, som böra erläggas till dem, hvilka upptäcka efterapare eller förfalskare Den 8 Junii f. m. 519 af Bankens eller RiksgäldsContorets Sedlar, samt utprånglare af så beskaffade Sedlar. Från Lagutskottet: Af den 26 sistlidne Maji: I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om en Lag, angående vidtagande anstallter, för alt anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra. Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit: 1:0 Om afskedstagande 70-årige med Indelte Löner försedde Civile Embetsoch Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten. 2:0 Om beloppet för enskilde Personers Invisningar till Innehafvare!!, samt viss man eller Ordres. Föredrogs ånyo och remitterades till Lagutskottet Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, den Den 8 Junti f. m. 6 dennes förmiddagen på bordet lagde Motion , angående Förslag till Skuldsedlars styliserande, så att de utlånte Capitalen må kunna till deras Silfvervärde återbekomma. Fortsattes pröfningen af Statsoell BancoUtskottens den 16 sistlidne Maji afgifne Betänkande, angående Allmänna penningérörelsen och Myntvärdets upprätthållande. 4:de punkten lydde sålunda: Hvad sopi i Räntor och Capital af betalningar till Banken inflyter, skall fördenskull åter utgå på serskilda bestämda vägar, nemligen : a) Till omedelbara bidrag för Jordbruk, Handel och Näringar, för att, genom ökad Production vidga området af SedelMyntets verksamhet, och höra härunder:
Här såg sig Sjul omkring liksom för att se hvar han skulle sjunka ihop — en fattiglapp! — såg modern som genom ett silande tjockt regn och kröp in till henne, föll ihop och tjöt. Hvar enda en hade sprungit upp, och alla skreko och lade ut att så, så och så, men Gåli kände sig liten, rörde onykter och förkrossad Sjuls hår som i en dröm och läste sitt Fader vår. Lofvad vare Gud, som gifvit de elända att döfva sorgen genom bön. Tack skall du ha! DENNA historia är för dem, som anse, att människorna böra hjälpa hvarandra. Anders Olsson var bonde i Fjällsele och Lars Persson var backstugusittare. Anders var smått förmögen, men Lars var det fattigaste kräk på denna Guds gröna jord. I den fjällsocken, där han bodde, var hans fattigdom blifven ett ordspråk, och då kan man förstå, om man också icke är fallen för att begripa. Anders var gift med en ragata, desslikes Lars. Hvilken af käringarne var det större trollet, må vara osagdt. Anders svor att hans käring var den ledaste, och Lars förbannade sin själ — som han sade — på att hans leda troll var makalöst ledt. Nu var det före jul och kallt. Luften var grön som späda ärter, men där solen gått ned var den som blank brons. Byns stora fors fräste som en jättekatt. Det knäppte och skalf i ett ishvalf, och dimman från det frysande vattnet fyllde älfvens djupa klyfta till bräddarne. Lars Persson stod på sin vedbacke med hängslena utanpå sticke-tröjan och högg ved ur ett vindfälle, som han stulit dagen förut. Öfverallt i byn svarade honom andra ifriga yxor denna bitande eftermiddag. Anders Olsson kom byvägen framåt. Det låg någonting af gammal röd räf i hela karlen. Hans hår och nos sade emellertid icke nej till den liknelsen. En molnstod gick ur hans mun för hvarje steg han tog; det såg ut som gick han med ånga. Det skrek under hans fötter såsom det brukar göra vid vargakyla — och var det hans mening att smyga sig på Lars för det usla vindfällets skull, så lyckades det inte en sådan här dag.
Om nu Kristin är en beskedlig människa, så tar hon af sin grannlåt och går lugnt till sina sysslor, men nog kan man vara säker på, att hon har gråten i halsen. Men det kan också hända, att Kristin blir ond öfver det återtagna löftet och slänger och slår till stor skada för både porslin och annat. På kvällen, sedan herrarne gått, säger herr K. : » Ja, det var ju snällt och vänligt, att de kommo, men nog hade jag helst velat vara i fred i dag ». Och frun, som är litet angripen af de nya idéerna, om att man skall vara human äfven emot tjänstfolk, suckar och tänker på, att det händt ett par gånger förut, att hon måst narra Kristin. Hvad affärsvännerna beträffa, så komma de på hemvägen öfverens om, att det var tråkigt hos K:s i dag. Ibland händer det, att pappa och mamma lofvat taga alla barnen med sig ut på en riktigt treflig promenad, och just som alla blifvit j ordning, både stora och små, och glädjen står 159 högt i tak, så kommer det visiter. Då måste man pelsa utaf sig igen, sitta ned och vara angenäm och låta småttingarne gå i barnkammarn med tårar i ögonen och bitterhet i hjärtat. Och hvem har icke blifvit obehagligt öfverraskad af främmande midt i en så kallad storstädning. Men utom det, att umgängesbruket förklarar det vara oartigt att icke jämt stå på tå för främmande, så finnes det en annan lag, som säger: i ett ordentligt hus skall det alltid finnas någon mat, som passar att taga emot främmande med. Detta gäller isynnerhet på landet. I staden kan man ju snart få hvilka läckerheter som hälst. Därför försöka också alltid vi små landsfruar att ha något godt till hands, som ligger och väntar på gäster. Men så små- ningom börjar tidens tand gnaga på godbiten, innan någon främmande hunnit komma och göra anspråk på den. En vacker dag måste familjen ställa till kalas åt sig själf, för att ingenting skall förfaras, och så måste frun återigen skaffa hem något fint, som skall vara i ordning. Detta är ju ändå en bra onödig och dum kostnad.
Fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det Fullmäktige att, när större uttagningar af silfver från Banken ega rum, eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar etc.” I det nya stadgandet, står det efter orden, ”eger rum”, ”eller sådan bör befaras med anledn. af sedelstockens i landet ökning öfver normalförhållandet etc.” Hvilket är normalförhållandet för sedelstocken i Sverige? Det har Utsk. icke upgifvit. Huru skola Fullmäktige då kunna hitta på ' hvilken summa det är, som utgör detta förhållande? Ar det 94 Den 21 Maj. 30,000,000 eller något annat belopp? När hvarken BankoUtsk. eller R. St. bestämt normalförhållandet, så kan derom tvistas huru länge som helst, och då komma förmodligen Fullmäktige att rösta om den saken. Denna omröstning kan slå olika ut, allt eftersom serskilda ledamöter äro frånvarande eller tillstädes och hafva olika meningar. Att hindra sådana omskiftningar i sedelstocken, har BankoUtsk. icke varit betänkt, under det att dess ledamöter velat i andra hänseenden bestämma sedelstocken så fast som möjligt. Jag befarar att om R. o. Ad. skulle antaga detta stadgande, så skulle del föranleda till icke blott svåra strider inom Banko-fullmäktige, utan jemväl till betänkliga olägenheter. För närvarande är sedelstockens maximum bestämdt och Fullmäktige kunna hindra honom att stiga derutöfver. Man har fördenskull ingen öfverträdelse deraf att befara. En annan omständighet är, att från mom. b, som tillika omfattar, hvad som slår i mom. e uti nu gällande reglemente, har Utsk. tagit bort föreskriften i gamla författningen af innehåll, att Fullmäktige skulle uptaga lån emot förbindelser med 2 högst 3 proc. ränta, under ömsesidigt förbehåll, af 3, högst 6 månaders upsägning. Hvarföre har Utsk. uteslutet förbehållet af 3 högst 6 månaders upsägning. Det är enl. min tanke af väsendtlig vigt alt Fullmäktige icke få inlåta sig i uplåning som länge qvarstår.
Det är derföre ganska sannolikt att, när klyfning sedermera egt rum, vid densamma torpet icke ingått i delningen, utan, såsom redan för hemmanets gemensamma behof afsatt, vid klyfningen undantagits, hvilket förhållande lätteligen förklarar, hvarför erläggande af planpenningar icke ifrågakommit rusthållare emellan. Med afseende å hvad sålunda är vordet anmärkt och då, i händelse särskilda omständigheter skulle någorstädes afvika från hvad här blifvit antaget, frågan synes böra, såsom, rörande hehandling af tvister om planpenningars erläggande, finnes stadgadt, till domstols afgörande öfverlemnas, hemställer Utskottet, att motionen icke heller i denna del må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 8 Maj 1860. IB Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial M 92. Ant. till Exp.-Utsk. den 14 Maj 1860, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af ålerremiss af Betänkandet JV2 20. Förenämnda Betänkande, deruti Utskottet afstyrkt åtgärd i anledning af väckte motioner om förbud för användande af kroppslig aga vid undervisningen i allmänna skolorne eller meddelande af särskild straffbestämmelse för lärare, som sådan aga obehörigen utdelar, har blifvit af Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda BondeStåndet återremitteradt, men som Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet bifallit Betänkandet, kunna återremisserne icke till vidare behandling af ärendet föranleda. Stockholm den 8 Maj 1860. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1860. Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande A/i 93. 1 jw »a. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Maj 1860, kl. 1 e. iri. Betänkande, i anledning af väckte motioner, i fråga om förändring i sättet för auktioners hållande i städerna samt om nedsättning af auktions-pr ovision.
Och hafva, i följd häraf, den första af de uti 36 punkten upptagna serskilda voteringar om contra-propositionen, äfvensom de i öfriga nyssnämnde punkter omförmälda voteringar om contra-propositioner förfallit. 6, 7, i3 och i5 punklerne äro ännu icke af samtliga Riks-Slånden definitivt afgjorda; 4» l4> 2I> 2^> 24> 2&> 29> 3a, 35, /(O och 46 punk terne äro af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet afslagne; 3i punkten är afslagen af Ridderskapet och Adeln samt återremitterad af Preste-Ståndet; och iS, s5, 3g, !\3, 5a och 56 punklerne hafva af ett eller flere Riks-Slånd blifvit återremitterade. Skolande Siats-Utskottet, i anledning häraf, med serskildt Utlåtande till Rikets Ständer inkomma. 1 öfriga delar hafva, ulan antagande af Utskottets inbjudningar, der sådane förekommit, de föreslagne voterings-proposi tioner ne blifvit godkände, hvadan Förstärkta Stats-Ulskoltet, jemlikt 69 §. Regerings-Formen, den 29 sistlidna September och denna dag, deröfver anställt omröstning i följande ordning: usta Voteringen. (enligt lista punkten.) Den, som vill, att till contra-proposition an ta ges Preste-Ståndets Beslut, (hvarigenom i fråga om inventarium och uppgifter ’å Staten tillhöriga möbler å Kongl. Slotten bifallits Utskottets förslag uti Utlåtandet N:o ;i68, med den förändring, alt, i stället för ordens ”lill det af dessa Embetsverk” (Kongl. Kammar-Collegium eller Kongl. Kammar-Rätten,) ’’som Kongl. Majit kan pröfva lämpligast,)” sättes: ’’till det Embetsverk, sorn Kongl.
Landträntoina Lasaretts-Direktions Räkenskaper Lotsoch Fyringssamt Lotseri-IndragningssUten Lunds Universitets Räkenskaper Lustslottens Dito .. . Länens Landsböcker Länens Särskilda Utgiftsräkningar Magasinsfonden , Allmänna M .'inorialböcker , Stats-Kontorets, ... Militie Bostäl Is-Kassan Musei Expensmedel Musikaliska Akademiens Räkenskaper Myntverket Mötesfond, Indelta Armeens Nya, Mötespassevolansfonden , Nya , „ 1829 års Navigationsskolan Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons fond „ Läns Arbetshus-fond Nummer-Lotter i-Inrättningen Nya Mötesfond , Indelta Armeens , Nya Mötespassevolansfonden Ordens-Gillet, Serafimer-, . Oitopediska Institutet ... Ottenby Stuteri .. Passe volansfond, Nya Mötes-, , 1829 ars Mötes . Passevolanskassan, Tross-, . Pensions-Inrättning, Civil-Statens, Kassa, Armeens, . Per-mille-fonden, En, Postverket Publika hus och byggnader i Stockholm sid. sid. 8—9. Ritshufvudboken „ 82, Riks-Museum, Zoologiska, 320, Riks-Statens ans'ag, brister och besparingar derå, , 49—66. Salpeterfonden » „ 274— 277. Serafimer-Ordens-Gillet . ... „ 303—305. i „ Lasarettet 305—308, Sjöforsvars-Departementets Expeditions Räkenskaper „ 238. Skogs-Institutet . 104—105. Skogsplanterings-Kassan „ 101—103. Slottets i Stockholm Byggnadssamt Polisoch Renhuilningsmcdel ... „ 78. 288 - 290. Slöjdskolan, Chalmerska, i Götheborg, „ 287— 288. Spanmåls K redi ti vfonden „ 96— 401. Bil. Lit. E. Spanmål in Natura, Stats-Verkets, . Stats-Verket, egentliga, 2—83. Bil. Lit.
AFZELIUS, HADE DÄRIGENOM BORTFALLIT, MEN DE ÖFRIGA VI TRO, ATT FRU H. ALDRIG VARIT BÄTTRE TILL SIN FÖRDEL I SOLISTERNA VORO FORTFARANDE DESAMMA SOM SENAST. I HOFLEVERANTÖR. 64 — " ^EETERL&amp;NSFG&amp;TARA 69. A. 4 V Svenska Kernfabriken, P r STOCKHOLM. a * 1 JAKOBSTARG V * •STOCKHOLM 0 Gustaf Piebfs Bryggeri-JL-B. L E ETT K ANTAL T ÄLDRE TYDLIGT NEDSATTA SOM FÖRUT EJ Y ÅRGÅNGAR PRISER ÄGA OCH OCH DANDE NEDANNÄMNDA AF AF SVERIGE LÄRORIK! EN LEKTYR. BELOPP IDUN, ' STOCKHOLM, FÖR DEM, BILLIG, OMMOT INSÄNTILL EXPEDIERBÄLLES 1893 (N:R IDUN 1894 (KOMPLETT) IDUN 1895 (JULNUMRET 2: 50 IDUN 1896 (D:O D:O) 2: 50 1 D:O D:O) 3: — 3: 50 IDUN 1897 (IDUN 1898 (MED FELAS) .• _ JULN.) _ 25 60 1: 50 2: — D:O • D:O &gt; D:O » IDUNS » _ • _; K. &gt;Vt RÖRING VID KG. 20 TVÅL KOKAS Å 25 I 2 J O H. A * YLLETVÄTT BÖRA SÅVÄL FINNAS HOS DE I NÄR DENNA LÖSNINGEN S O M I KÖPENHAMN UTSPÄDDA vi * - SAMT 1888. &amp; C: O. FÖR ALLM. ALLM. ALLM. KAKELUGNAR, STRYKUGNAR M. FÖRSÄLJNING: B Strandvägen B. RIKSTELEFON FILIAL: 1 Farmmätaregatan 1.
StatsUtskottets Utlåtande, IV 4. s 388 — 4°3> bifaf Adeln, ix s8go, af PresteStåndet, IX s 892, af Borgareståndet, IX s 907, — om förändring i tiden för indrif ning af deras fordringar. Statsoch BancoUtskottens Utlåtande, jemte så väl Riksgäldssom BancoFullmägtiges Betänkande öfver ämnet, IV i, s 94—■ i36, återremitt. af Adeln, IX s 53, bif. af PresteStåndet, IX s 55, af BorgareStåndet, ix s 56, af BondeStåndet, IX s 109. Ytterligare Utlåtande, IV 1. s 3io—• V - 3ai, l>if. af PresteStåndet-, IX s 117, af BorgarcStåndet, m s 174* Discontlnrättningarne, Filial-, om de, föreskrifter, som i anseende pä indrifningen af deras fordringar skola RiksdagsFullraugtige meddelas. Statsoch BancoUtskotlens Betänkande, IV 1. s G3<) — 643 , hif. af Adeln, IX s 166, af Borga reSlåndet, IX s 174» af BondeStåndet, IX s 177, af PresteStåndet, IX s i85. om
M:ts för Staden i Nåder fastställde plan och byggnadsordning äro föreskrifne; a;o Vid lånemedlens fördelning höra de tomtegare företrädesvis understödjas, som i synnerhet kunna vara i behof af lånebiträden utaf allmänna medel; 3:o I afseende på lånemedlens förvaltning m. m., utses en Comité under Landshöfdingens ordförande, på sätt Stadens Innevånare finna lämpligast. Comiterade pröfva och bestämma storleken af den lånesumma en hvar lånsÖkande må tilldelas, samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas. — På Comiterades Reqvisitioner och Fullmakter, hvilka alltid måste vara underskrifna af pluraliteten bland dem, utlemnas penningarne från RiksgäldsContoiret; i följd hvaraf Comiterade komma att för alla sådane lyftade summor ansvara samt redovisa i den ordning, sora finnes stadgad och föreskrifven; 4:0 Då någon anmäler sig till erhållande af lån, hör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag ( h ) till den byggnad, sora är uppförd eller skall uppföras; och innan något får lyftas i afräkning ä ett beviljadt lån, skall till Comiterade aflemnas Låntagarens till RiksgäldsContoiret ställde förbindelse å hela lånesumman med löpande Fem proc:ts årlig ränta, försedd med första inteckningen uti den afbrände tomten och den byggnad, som derå är uppförd ellerkommeratt uppföras; 5:o Enär intecknade Förbindelser blifvit till Comiterade aflemnade ifrån Lånsökande, hvilkas af Comiterade| pröfvade och godkände reqvisitioner uppgå till minst 2000 R:dr och jemna Hundra Riksdalertal, skola Comiterade äga att de erforderliga penningarne från RiksgäldsContoiret utbekomma.
I sådan afsigt föreslås, att af de, (enligt Expeditions-Utskottets under N:o8, pag. a3, i iorde Samlingen införda Betänkande), till utdelning bland vederbörande Embets - Autoriteter och till försäljning, genom praenumeration afsedde r^S exem - Expeditiuns-UIskoltets Memorial N.o ^22. 37 plar, måtte aftagas ett visst antal, förslagsvis 4° exemplar, hvilket antal kunde blifva tillåtet hålla Allmänheten tillhanda genom prenumeration, sorn finge å hvarje Samling serskildt öppnas. Äfven om, genom utsäljning af någon eller några serskilda Samlingar af sistnämnda antal, hela detta antal exemplar af Bihanget blefve incomplelt, återstode likväl för utdelningen till Embets-Autoriteter och till prenumeration för dem, som redan antecknat eller framdeles ville anteckna sig för hela Bihanget, 138 exemplar, hvilka för detta ändamål blifva fullt tillräckliga. — Och tyckes det för ett så beskaffadt anordnande finnas så mycket mera skäl, som, utom fördelen af en troligen derigenom beredd större afsättning A Bihanget, äfven vöre sörjd t för uppfyllandet af de flere enskildas önskningar, hvilka, enligt hvad kändt är, med åstundan att tillhandla sig vissa Samlingar, endast derifrån afstå , af den anledning, att de ej vilja ingå i kostnad för de öfriga , för dem ej behöfliga Samlingarna.