Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De lemnade begrafningsplatsen genom en port, motsatt den, genom hvilken de inträdt. Framför dem låg nu i månens klara sken en slätt, som till höger begränsades utaf en rad af kullar, öfver hvilka stadsmuren slingrade sin ofantliga gråhvita gördel. Bakgrunden stängdes af olivbeklädda höjder, ur hvilkas skuggor framträdde en å, som, kommande från andra sidan om Lykabettos, sakta slingrade emellan höga vass, enstaka pilar och cypressgrupper, och bruten återkastade månens bild, tills hon på sin väg till floden Kefissos dolde sig bakom den långa, mörka, i fjerran försvinnande rad af åldriga träd, som betecknade vägen till Akademia. Från midten af detta fält reste sig en ensam pelare. Ofvanpå denne skönjdes ett rörligt föremål, liknande en menniskogestalt. Det rörliga föremålet var i sjelfva verket en menniska – en gubbe med kal hjessa och grått böljande skägg. Han lutade knäböjande öfver djupet och höll i handen en lina, liksom ville han mäta afståndet till marken. Detta var likväl icke hans afsigt. Vid pelarens fot stodo trenne qvinnor, af hvilka de två försökte undanskuffa hvarandra, medan begge i täflan sträckte upp de korgar, som de buro, för att fästa dem vid en jernkrok, med hvilken linans nedhängande ände var utrustad. – Fromme Simon, ropade den ena upp till gubben, – det är endast ett bröd och ... – Ur vägen med dig, utbrast den andra; – att du, som är en kätterska, bara vågar bjuda den helige, rättrogne Simon ... En ny knuff från den förra afbröt detta inpass. – Gode Simon, det är jag, Tabitha, Bathyllos’ hustru, olivehandlarens, som så ofta kommer till dig ... – Tabitha är en kätterska, helige Simon. Men jag är Anastasia, enkan Anastasia, som bor vid Dipylon. Mig känner du väl. Jag kommer så ofta till dig ... – Det är blott ett bröd och några droppar vin ... – Det är gift, hon bjuder dig, Simon!
Hr von Troil instämma i det omdöme han fällt rör:de Collmes betänk., med afseende på de underskrifter som detsamma lärer ega; men om jag erinrar mig de ledamöter, som år 1815 funnos i KammarColhm, en af Rolén, en Branting, en Reuter, och 92 Den 5 Augusti. en Lagerheim, så torde deras personligheter kunna upvåga dem, som nu finnas, och deras omdöme ega måhända en icke så liten del större trovärdighet än deras, som nu efterträdt dem i ledamotskapet inom KammarColhra. Att en sådan större trovärdighet bör tilläggas desse äldre ledamöters omdöme, visar sig ju äfven derutaf att Hr v. Troil sjelf nu har börjat att finna ytterligare skrupler mot bifall till betänk., med anledn. af de tlere uplysningar han sökt att på enskild väg sig förskaffa, och hvarigenom han mycket tvekar huruvida det bifall till motionärens begäran, sora Utsk. tillstyrkt, bör ega rum eller icke. Delta vittnar om nödvändigheten af alt saken ännu varder ytterligare utredd och R. o. Ad. lärer följaktligen desto mindre vägra återrcmiss af betänk., som just Hr von Troil i sin egenskap af ledamot utaf StatsUtsk. har förklarat en återreraiss vara af behofvet påkallad. Jag förblifver således vid min tillstyrkan af denna åtgärd. Hr von Troil: Det skulle föra mig för långt utom ämnet, om jag ville lill besvarande uptaga, hvad den siste värde talaren yttrat om Colhnes påslående att Konung Carl Xf icke uprättat några kontrakter i afseende på rustningen. Jag tror mig likväl faktiskt kunna bevisa deu värde ledamoten alt detta yttrande är riktigt. Kuecktekontrakler uprättades i afseende på Infanteriet, men icke hvad beträffade rustningen. Men som sagdt är, jag vill icke ingå i detta ämne. Jag ber endast att få förklara del orsakeo, hvarföre jag för min del icke vill motsätta mig en återremiss, är den, att jag skulle på del högsta önska om denna invecklade fråga kunde på ett fullt bevisande sålt utredas. Jag erkänner öppet, ali allt hvad af Gr.
Någon annan grufvurörelse, än den, sorn afser uppbrytning af jernmalm, finnes icke inom Länet, ehuruväl under dessa 5 år 12 särskilda mutsedlar å silfveroch blymalm samt en sådan å kopparmalm blifvit af Bergmästaren utfärdade, jemte 222 mutsedlar eller tillståndsbref å ödelagda jernmalmsgrufvor och skärpningar samt nya anledningar, utaf hvilket ovanligt stora antal de flesta tillhöra åren 1840, 1841 och 1842, hufvudsakligen i anledning deraf, att några malmletare' från Helsingland då förelogo undersökningar med kompassen, i hopp att 11 träffa någon lönande fyndighet i grannslsapet af Dannemora Grufvor, hvilket ock, till någon del, lyckats och hvarigenom ifver att leta malm äfven blifvit väckt hos andra; varande dock Olof Pehrsgrufvan det enda försök, som hittills funnits äga ett större värde. Under denna tid äro ock 66 ulmålsläggningar verkställda. Tackjernstillverkningen vid de 10 Masugnarne Tobo, Hillebola, Ullfors, Strömsberg, Österby, Söderfors, Harnäs, Hyttö, Gimo och Wessland har, under en blåsningstid af 4,427 dygn, varit tillsammans 118,949 Skpd 1 Lpd 10 Skalp., eller i medeltal årligen 23,789 Skpd 21 Lpd 2 Skålp., och per dygn 26,86 Skpd, då den under åren 1833—1837 var blott 24,83 Skpd. — Varm luft har äfven under denna liderymd endast vid Österby och Söderfors masugnar blifvit använd. Der begagnas ock, nu mera, masugnslågan till luftens uppvärmning. Rostugnar äro deremot allmänt anlagda och skötas omsorgsfullt. Carlholms masugn är nedlagd och hlåsningen flyttad till Utansjö Bruk.
Vådorna af möjligen framträdande mindre grannlaga representationer synas mig icke jemnförliga mot vådorna af en godtycklig censur; och det är gifvet, att den skall blifva godtycklig, då censors åtgärd icke kan öfverklagas. Om Utsk, åtminstone föreslagit rättighet till appell till Tryekfrihetscommitte'en, hade någon garanti emot godtycket funnits; men nu är tillfället dertill lemnadt fullkomligt öppet, ty jag hemställer till hvilken auetoritet i landsorterna man väl skulle kunna Öfverlemna censorsutöfni ngen, der man kunde påräkna nog bildning för att ickfc befara orättvisa förhållanden. Jag tillstyrker afslag å förslaget. Gr. Horn: Den siste talaren har sagt, att vi icke ägde någon erfarenhet, som ådagalagt behofvet af den föreslagna censuren, .lag får då tillkännagifva, att inför Utsk. blifvit upplyst, det en sådan erfarenhet verkligen vore tillgänglig. Det visades nemi. med citerade facta , att piecer blifvit uppförda, som varit vådliga för sedligheten; men hvad mig särskildt beträffar, har jag påyrkat censur förnämligast för att såmedelst afväpna den mening, som ville motsätta sig den fria utöfningen af konsten. Måhända är cn sådan åtgärd öfverflödig, särdeles som den, hvad hufvudstaden beträffar, visserligen tillräckligt motsvaras af publiken sjelf; men det är för landsorternas skull, som man ansett den nödig, och jag har dermed jemväl velat afvända de skäl, man inom Utsk. anfört för bibehållande af förbudet mot uppförande af theatrar i universitetsstäderna. För mig har det aldrig varit tänkbart, att åtgärden skall kunna öfvergå till en politisk censur, utan endast komma att utöfvas i afseende å sedlighetens fordringar. Jag tror dessutom, att man kan undandraga sig censuren derigenom, att man Öfverlemnar arbetet till granskning af Tryckfrihets-committeen. Hvad som emedlertid är gifvet är, att scandalosa stycken verkligen blifvit uppförda på våra småtheatrar. Frih. Boye, laid v.: För att vederlägga den förste talaren, torde jag få använda hans egna skäl.
Discont-skulder större belopp af berörde Capital ingått eller ingår, utan ock , att åt Mossodlingar, som verkställigheten och nyttan deraf är gifven, och deribland de ofvanbcrörde, mätte lemnäs syn - Bctänkanden. 367 herlig uppmärksamhet, samt de deröfver upprättade Beskrifningar och' Kostnads - förslag i sådant afseende från vederbörlig ort reqvireras, för att jemte denna motion komma under skärskådande hos behörigt Utskott. Jag hemställer derjemte om icke Respective Medstånden måga genom vanlig communication göras delagtige af denna min framställning.” Stokholm den 11 Febr. i8a3. Joh. Andersson, Riksdagshian för Wartofta oell Frökinds Härader af Skaraborgs Län. Utskotten, som vid de af Johan Anderssons motion föranledde öfverläggningar, ansett sig böra först betrakta ämnet i allmänhet, utan hänsigt till någon särskild Provins, hafva dervid sökt taga någa kännedom, om hvad vid föregående Riksdagar till befrämjande af odlingar af Riksens Ständer blifvit beslutadt, hvarvid Utskotten bland annat inhemtat, att sedan sist församlade Ständer funnit, det den vid 1815 års Riksdag inrättade Odlings-fond förfelat sitt ändamål, i afseende på befordrandet af odlingar af en större allmän nytta och omfattning, blef af dem hos Kongl. Majrt framförd den underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes låta anställa undersökningar i Provincerne, rörande sådane localer, hvilka genom vatten afledning eller andre större företag, som öfverstiga den enskilda förmågan, kunde göras frugtbaraj hvarefter Kongl. 368 Stats - Utskottets Majtt genom Circulair till samtelige Dess Befallningshafvande af den i September 181B i Nåder forordnat om slicke undersökningars förrättande, med särskildt föreskrift, att be» skrifningar öfver så beskaffade odlings-lägenheter, jemte
att under sin lifstid;.få äf samma fond uppbära hälften utaf den lön, hvilken varit hennes man - tillerkänd; och sedanhon-år 1810 jemväl med döden afgått,. väcktes vid .sammarårsriksdag motion om-beredandet 'af pension för hennes oförsörjda dotter, fröken - MarianaCarolina Gripenstjerna, i anledning hvaraf dåvarande Stats-Utskott i sitt häröfver afgifhe utlåtande, upplyst: att utredt vöre, det framlidne hofjägmästaren friherre -Gripenstjernas andel utaf den åt Staten öfverlåtna kronofordringen uppgick-till något mer-än två tunnor guld, å hvilket belopp den-honom-slutligen beviljade expektanslön utgjorde icke fullt en - procents ränta; att hans efterlemnade behållning, enligt bouppteckningen, var ringa och obetydlig och att fröken •Gripenstjerna,? såsom afkomling i rätt nedstigande led från Riks-kammarrådet Joel Gripenstjerna, hvilken för statens tjenst och bästa haft ali sin egendom ospard, möjligen skulle om icke blottställas för yttersta-nöd-och-uselhet, åtminstone komma att sakna nödtorftig och anständig bergning, ifall hennes belägenhet icke af Rikets Ständer behjertadds. I öfverensstämmelse med Stats-Utskottets hemställan och med afseende å-den betydliga vinst och.besparing, sorn tillfallit staten genom den med hennes fader af - Stafs-U/sfiotfefs Utlåtande, N:o 33. slutade aversionshandel, funno Rikets Ständer billigt tilldela dennes wenda oförsörjda dottern enahanda årliga pension af 166 rdr 32 sk. sorn modren innehaft och hvilken borde beräknas från och; med iden dag förstnämnde pension upphörde samt från Riksgäldskontoret utbetalas, så länge fröken Gripenstjerna löfde eller vore olorsörjd..
Af Herr H6HSCheil, L. V.( angående sättet för verkställande af kommuners heslut om hundskatt. Genom Kongl. Maj:ts den 12 Juli 1861 utfärdade nådiga Kungörelse om skatt för hundar, hafva kommunerna berättigats att besluta utgörande af en sådan skatt, och äro några bestämmelser, angående sättet för beslutens bringande till verkställighet lemnade, hvarefter i 8 § af Kungörelsen meddelats ett så lydande stadgande: ”Med iakttagande af hvad i det föregående är stadgadt, eger hvarje stad och å landet hvarje församling att träffa de öfverenskommelser och vidtaga de åtgärder, som kunna vidare erfordras, för att på ändamålsenligt sätt bringa denna Författning till verkställighet”. Genom Kommunal-författningarne af den 21 Mars 1862 är ock bestämdt hvem som eger i detta afseende utöfva kommunernas beslutande rätt, utan att likväl med säkerhet kan afgöras, huruvida kommunerna ensamma, utan att deras beslut af Konungens Befallningshafvande godkännas, kunna meddela föreskrifter, som gälla i afseende å behandlingen af hundkreatur, som egas icke blott af kommunens egna medlemmari utan ock af angränsande kommuners medlemmar, hvilkas hundar kunna från en kommun, der skatt icke beslutits, lätt komma till den, der sådan skatt erlägges, samt derigenom försvåra eller omöjliggöra all kontroll derå, att skatt erlagts för alla hundar, -Ill/t. till 11. St. N:o 176. som tillhöra medlemmar af den kommun, der sådan skatt beslutits. Dessutom torde vara svårt afgöra når och under hvilka omständigheter man får låta döda hundkreatur, hvilkas egare antingen icke äro kände, eller ock icke vilja eller kunna erlägga skatten.
Således tror jag, att ordet circa har blifvit extenderadt, så vidt det varit möjligt. Uti den i 5 punkten åter år det bestämdt samma brdalag, som Uti förra Betänkandet. Frågan ont beräknandet af lånen å exportable effecter år derföre redan afgjord, och kan icke ändras. Herr Tham: Om aldrig någon fråga hade blifvit väckt om ökade fastighets-lån, hade jag säkert Varit af den tanka, att saken borde företagas i den ordning Utskotten föreslagit. Mert då ntt en sådan fråga blifvit väckt, så kan jag ej anse annat, ån att om vi nu ej först afgöra den ssken, binda vi hånderne på oss. Om ändamålet år att ingå uti någon jemkning med MedStåtiden, så har jag trott mitt sått vara bäst; Öm detta ej år ändamålet, rlå är det bäst att föredraga målet uti Utskottens ordning, men då få Utskotten ock uppgöra ett jemknings-förslag; Jag har trott mig finna, att åtminstone en del af Ridderskapet och Adeln ville gå BondeStåndet till mötes, och då har jag ansett det vara bäst, ött först afgöra om fastighets-lånen skola Ökas. Finner Ridderskapet och Adeln det icke tjenligtj skall jag visserligen icke Uppehålla tiden. Herr Marich af Hofenfkjöld, Eberhard: Utan afseende på det ai BondeStåndet fattade beslut, får jag förklara, att då jag och flere bi - 4®4 f>en ti September f. m, «l!o 19 punkten, hade vi ej gjort det, om ej ordet circa stått der, ty jag anser det stridande emot en sund Fin^nce-Iåra, att vilja på Riksdalern bestämma Rörelse Capitalet. Enligt mia tanka bör ej någon gråns såttas för dess belopp, men så snart blott ett sått uppgirves, att öka Sedelstocken mot ingående Silfver, finner jag ej anledning att såtta mig emot denna punkt. Jag skulle tro, att i3 punkten medgifver, det Sedelstocken får ökas genom insättning af Silfver, och att i längden insättningen skall blifva så betydlig, att den kan medgifva en realisation till lägre cours. Herr Lefren, Johan Pehr:
Beträffande först det af Kongl. Maj:t i Nåder afgifne, bär ofvan intagne förslag lill Banco-Lag, så enär — af den i Regerings-Formens 87 §. gifne föreskrift för behandlingen af de Lagfrågor, Konungen kan finna för godt alt för Rikets Ständer framställa, hvarigenom blifvit stadgadt, att Rikets Ständer skola öfverlemna Konungen deras svar uppå Riks-Salen, om de i dylik fråga bifallit Konungens Proposition, men skriftligen genom Talmäunerne, om de densamma afslagit, —synes följa, att ett af Konungen framställdt Lagförslag ej kan annorlunda än i sin helhet antingen antagas eller afslås, men nu ifrågavarande Lagförslag, enligt hvad af flere Ledamöter inom Riks-Stånden anmärkt blifvit, innehåller åtskilliga stadganden, de der stå i strid emot den af Rikets Ständer vid innevarande Riksmöte bibeliållne redaction af 72 §. i 1809 års Regeringsform, finner Utskottet sig föranlåtet tillstyrka Rikets Ständerj till svar å Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse i detta ämne i underdånighet tillkännagifva, alt, som det af Kongl. Majit i Nåder aflemnade Förslag till BancoLag finnes i vissa delar stridande emot den af Rikets Ständer bibehållne redaction af 72 §. i 1809 års Regerings-Form, anse Rikets Ständer sig förhindrade, att kunna samma Lagförslag antaga. Hvad dernäst angår de i öfrigt väckte Förslag till ytterligare Lagstiftning för Rikets. Ständers Bank, hafva Utskotten, för bedömandet af frågan, om någon annan Lag, än den nu gällande bör, efter 87 §.
Vid en sådan indelning skulle de relativa afstånden emellan Hof-Rätterne blifva från Christianstad till Jönköping omkring 22 mil, från Jönköping till Philipstad 42 mil', från Jönköping till Slockholm omkring 34 mil, från Stockholm till Philipstad omkring 3o mil och från Slockholm till Umeå 63 mil; och komme, enligt 1835 års Tabellverk, folkmängden i de olika jurisdiclionernc att förhålla sig sålunda, att under Christianstads Hof-Rätt räknades 55 1,673 själar, under Jönköpings Hof-Rätt 996,909, under Philipslads Hof-Rätt 771,073, under Hof-Rälten i Stockholm 478)824 och under Umeå HofRätt 226,659. Utskotten, som tagit denna motion i öfvervägande, finna den deri väckta fråga icke böra komma under pröfning innan de af f. d. Lag-Comiléen upprättade förslag till Allmän Civiloch Criminal-Lag till granskning företagas, och i sammanhang dermed kan bestämmas, hvilka åtgärder i allmänhet må erfordras för att bringa dessa förslag tili verkställighet;; och hemställa Utskotten alltså att motionen må förfalla. Stockholm den 31 December 1840, iStats-' och Lag-Utskottens Betänkande, N:o 121. Ani. till Exp.-Utsl. den 23 December, 11. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om organiserande af en Advocat-Corps pä stat. Ilos Hoglofl. Ridderskapet och Adelil har i motion, som lill Lagutskottet blifvit öfverlemnad , Herr af Grubbens_, Nils Wilhelm, på det. såsom orden lyda, de nu allmännast varande sakförare, eller så kallade Lränvins-advocater, må försvinna, emedan de för det mesta inveckla en paMs aflfairer, preja allmogen och oftast försumma fatalier, bortslarfva documenler m. m , på det
Ber swärsoch Oeconomie-Utstottets Betänkande om LandTullarnes indragning, 576. — om Stats - Utstottets förstärkande till omröstning öfivcr frägan om Stuteriets bibehällande wid Flyinge och Dahlby Kungsgärdar, 576. — med anmodan till Med-Ständerne att företaga den fördröjda justeringen af underdäniga strifwelsen till Kongl. Majus om förhöjning af Sjötullen ä mrikeS ifrän inkommande spanncmäl, ir6 Register. 577. — angående Stats-Utskottethemställan i följe af Standernes bestut rörande afstrifning ä Tull-arrcndet i anseende till förlorade Tullinkomster frän Finland, 578. — rörande Stats-Utstottets Memorial r anledning af KonglMaj:ts Nädiga Proposition, angående Revision af Krigsredogörclscrne m. m. 75A. — i anledning af Preste-Ständets Protocolls Utdrag om förändrande af expeditionen, angäende wista af Riks-Ständen gjorda concestioner af privilegier, 756. — angäende Stats-Utffottets Memorial, rörande de Kungsoch Kungs-Ladugärdar som hittills stätt under Konungens disposition, 756. — rörande sä wal Stats-, som Banco-Utstottets utlakande i anledning af Kongl. Masts Nädiga Proposition om unocrstöd för Tackjerns Bergslagerne, 757. — om Stats - Utskottets ytterligare utlätande, rörande Staterna för Finsta Escadrcn och Artilleriet, 758. — angäende Stats-Utstottets yttrande om befunnen skiljaktighet i uppgifter af Bcwillnings afgiftcrne för Krut-, Socker-. och Mun-tillnocrkningarne, 758. — om en Stambok till understöd för Westerbottens nödlidande innewänare, 759. — rörande Lag-Utstottets Betänkande, angäende ästad förklaring öfwer Lagens rätta mening i fräga om efterlefwande makas giftorätt uti jord ä landet, som under sästetidcn blifwit gemensamt till lika stor del inköpt, 75g. — angående Lag-Utstottets förklaring öfwer anmärkningar wid dest Betänkande, rörande Konungens Magt att i en del allmänna Lagens stadganden samt i wista Fidei-Commiss författningar göra dispenser m. m-, 760.— rörande Statssamt AllmTBeswarsoch Teconomic-Utstottens Betänkande, angående Allmänna Magazins-Jnrattningen samt Banco-Utskottets utlåtande deröfver, 761. — om Nämnd till omröstning öfwer fragan om sättet till »verkställande af revision öfwer förwaltningen af allmänna medlen sedan 1802 ars Riksdag, 900. — om wäljande af Suppleanter jemte Ledamöter till Stats-Utstottets Nämnd, 1029. — rörande StatsUtstottets utlätande öfwer anmärkningar wid Allmänna IndragningsStaten, 1010. rorg. angäende Constitutions-Utstottets
Örn vårt fädernesland, skall fortfarande stå på samma grund med Europas öfriga nationer, i afseende på en högre vetenskaplig bildning, så får den humanistiska undervisningen, ehuru den nu mera icke meddelas åt ett så stort antal lärjungar, som förut, likväl inom den krets, der den gör sig gällande, icke aftaga i grundlighet, och, derest landet skall kunna hålla jemna steg med den snabba utveckling, den industriel styrkan i andra länder tagit, måste den reala bildningen på det omsorgsfullasle befrämjas. På grund af hvad anfördt blifvit, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, utan att gifva en bestämd förklaring af sin underdåniga skrifvelse vid förliSne Riksdag, måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, vid ordnandet af undervisningen inom Rikets elementar-läroverk, den reala bildningen måtte, utan att den humanistiska lider i grundlighet, utbildas till ali den fullständighet, hvaraf den är mäktig. F.) Herr Prosten Qvidings motion, som går ut på att framställa och bedöma skolornas tillstånd efter vidtagandet af de åtgärder, som 1849 års Cirkulär anbefallt, innefattar tvänne förslag, af hvilka det första innebär, alt vid läro-verkets slutliga ordnande genom skollag denna reglering måtte så ske, att hvarken den reala eller den lärda linien derigenom förnärmas på sätt, som genom nuvarande förening skett. Utskottet, som icke kan ingå i en närmare undersökning af de förhållanden, motionären i sin framställning vidrört, och som icke anser det tillhöra sitt uppdrag, alt afgifva yttrande om det mera eller mindre fördelaktiga i särskilda läroämnens nuvarande ställning inom skolan, tror sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att, på grund af ett omdöme om de särskilda läroämnena eller läro-systemernas inbördes förhållande för det närvarande, uttala en önskan, som kunde anses innebära klander af verkställande myndigheters förfoganden. Efter Utskottets tanke kunna Rikets Ständer, hvilka icke heller äro i tillfälle att vaka öfver den mera detaljerade verkställigheten af gifna föreskrifter inom skolverket, hufvudsakligen endast utstaka riktningen af den verksamhet, de önska utvecklad för den nationela bildningens förkofran.
Stubbören j Westerbotten Tionde Silfver, Myntarelön och Slagskatt Koppar-Ränta och Slagskatt , Avesta Kopparoch Manufactur-Tnll .. Tiondeoch Hammarskatts-Jern ... Alun-Tionde . Dylta Svafvel-Bruks Tionde ... Kalkugns-afgift på Gottland Mantalspenningar .. /-.agmansoch IJäradshöfdinge-Ränta ... Handtverk ares Gernings-ören Djekne-penn ingar ■Krono-Sakören och Ensaks-Böter ... Fhartse-Sigillatas-Recognition Dödsfallsoch Avancements-Besparings-medel . pdragne och Besparde Militiae-, Löningsoch Boställs-Räntor m. m. •\javaIlerie-Regemen i Riks-Staten är beräknad, eller till 24,250 T:r efter Statspris ä 42-It:dr Vacance-Afgilt vid Skånska 1 nian ter ie-Regcmen terne , likaledes till 2,3io Tunnor efter Statspris h 4i R:dr .. Rote-Vacanee-Afgift af Bergslagen i Nerike Kneckte Rote-frihets-medel Beklädnadsmedel af Rotarne vid åtskillige Infanterie-Regementer . Båtsmans Vacance-Afgift Krutoch Saltpetter-försäljnings-medel dontroll-Stäinpel-medel Nummer-Lotteri-medel .. . S: Il-Uppköpare-Afgift 1 Götheborgs och Bohus Län Bakoch Lots-Afgift Danska Fyringsmedel, Iiamb. Banco å 48 skill. Ersättning af Convoy-Commissariatet för Turkiska Beskickningens halfva aflöning Fond till Hof-Rätternes aflöning ... Dito till Kammar-Rättens dito ... Kammar-Rättens Observations-medel .. Hyra för Casernen å Skeppsholmen .. Interesse-inedel ••*