Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en från Preste-Ståndet remitterad motion, bar Contracts-Prosten Helén föreslagit, att den för Comministern i Dalarö annex-församling, såsom Garnizons-Predikant vid Dalarö Skans, bestämde aflöning måtte förökas från 50 till 200 R:dr; men då lönetillökning i allmänhet för innehafvare af sådane befattningar icke blifvit af Kongl. Maj:t ifrågasatt, 4 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 3y. och Ulskotlet vid sådant förhållande anser, att Rikets Ständer icke höra ingå i pröfning af ett sådant partielt behof, hvarom motionären gjort framställning, tillstyrker Utskottet, att motionen icke må till någon åtgärd föranleda. 1) Krigs-Academien. Det derför nu uppförda anslag, 38,296 R:dr 40 sk., med derunder inbegripne 1,050 tunnor spanmål, har af Utskottet, på sätt bilagde tabell \ilvisar, föreslagits att oförändradt bibehållas; dock torde å detta anslag någon besparing vara att förvänta, i händelse Kongl. Maj:t skulle täckas fästa Nådigt afseende vid den, angående en förändrad organisation af KrigsAcademien, utaf Rikets sednast församlade Ständer, den 19 December 1840, under N:o 173, aflåtne underdåniga skrifvelse. m) Allmänna Garnizons-Sjukhuset. Uti anslaget för denna Inrättning, 31,320 R:dr, har någdn förändring icke blifvit ifrågaställd, i följd hvaraf beloppet fortfarande utföres. n) Invalidhus fondens hemmansräntor. Vid nästlidne
Ränta att efter 5 å 10 års förlopp afbetala® med en Femtedel al Kapitalet årligen, men med rättighet för Riksgälds-Kontoret att dessförinnan infria samma Lån efter sex Månaders uppsägning och jemväl derå efter hand afbetala Tio procent i sender ; för hvilket Lån säkerhet må anvisas Långifvarne för Kapitalet uti Kungsgårdarre och de Kronan enskildt tillhörande Skogar och Parker samt för Räntan uti den inflytande TullIJppberden : Och att, sedan i första rummet de här ofvanföre uti uste Punkten omnämnda medel blifvit använda till Spanmåls uppköp, och ihändelse Kongl. Majit sedermera efter inhemtade tillförlitlige underrättelser örn innevarande års Skörd samt de belopp af Utländsk Spanmål, hvilka för enskilde Handlandes räkning inkommit,' skulle pröfva en omedelbar införskrifning af Utr ländsk Spanmål för Allmänna Magazins-Inrätt-j Bingen nödvändig till fyllande af den brist, som härrörer ifrån 1&18 års Skörd, må de uppå Silfver-Lånet influtna medel härtill användas: Men att, derest Silfver-Lånmedlen till större eller »mindre del icke skulle komma att användas till en så beskaffad införskrifning af Utländsk Span. mål , hvarför de endast äro anslagna, bör det obegagnade beloppet, när det uppgår till minst Tio procent af hela Lån-summan , så fort ske kan pa Länet afbetalas: Och aberope Vi Qss vår ofvannämnde under* Riksdags - Beslutef. 749 dåniga Skrifvelse i allt hvad de reglementarisk® åtgärderne uti desse delar beträffar. §. iG. Om Fabrikernes understöd och de för sådant ändamål under Kommers©-Collegii Förvaltning varande Fonder och Medel håfve Vi till Kongl. Maj;t aflåtit underdånig Skrifvelse den 14 i den. ne Månad. Till de så kallade stående
Men de mödrar, för hvilka psykologi och fysiologi äro tvänne lika betydelselösa som okända begrepp — äfven då de omskrifvas på svenska — • de skola aldrig kunna utföra ett dylikt verk. Och att vårt land och vår tid till sin djupa olycka haft allt för många sådana ovetande mödrar, derom vittnar på ett sorgligt och otvätydigtjj sätt vår försvagade generation, blodfattig, nervös och själssjuk. Elna Tenow. Till min okända zigenerska. ^^ * ar » Notre Dame » jag läste af Hugo, en Esmeralda längtade jag finna — gitanan, eldig som en Spaniens qoinna, mörk som dess natt, men glödande också — en själ, för hvilken älska var att brinna, som kunde jublande till döden gå, om blott sin famn till q / sked hon fått slå kring den hon offrat allt för, för att vinna. Då såg jag dig, du okända gitana, den röda duken öfver nacken föll, den hvita handen tamburinen höll. — Du obekanta, om du kunnat ana, hur med min fantasi du sammansmalt, och Esmeralda tog då din gestalt. Daniel Fallström. Dopseder och dopskrock. Anteckningar från gamla tider. jn nyfödd verldsborgares dop gick förr i verlden till med vida mer ceremoni än nu. Enligt den i Sverige och Danmark gängse seden skulle barnet döpas i kyrkan. Då den betydelsefulla stunden var inne, lemnade fader och moder sin lilla skatt i gudmoderns händer, hon frågade hviskande, hvad barnet skulle heta, och fick lika tyst besked derom. Ett odöpt barn fick nämligen ej nämnas vid namn, ty en dylik oförsigtighet kunde, trodde man, vålla dess död. Gudmodern läste före affärden » fader vår » öfver den lille, hvarpå alla de närvarande ISO sjöngo en psalm. Det var en allmän tro, att onda andar lurade utanför dörren. För att jaga bort dem plägade man ibland försigtigt öppna dörren på glänt och, innan man begaf sig ut, kasta ut några glödande kol eller slå med en yxa i luften, hvilket var tillräckligt för att drifva andarna på flykten.
Det är tillräckligt m e d så många droppar däraf, s o m tandborsten förmår uppsuga, och vanligtvis behöfver man ej begagna sig af det m e r än två gånger i veckan. Tack vare sin desinficierande förmåga är den ock ett förträffligt muno c h gurgelvaiten för alla, s o m uppehålla sig i sjukrum. För att göra den i smaken något fadda vätesuperoxiden angenämare, kan man tillsätta ett par droppar pepparmyntlösning. Pepparmynt är äfvenledes bakteriefientligt o c h understöder sålunda oxidens verkningar. Majdagg o c h ändå m e r mars-snö voro, s o m man ser, fullt berättigade skönhetsmedel, ehuru väl det önskade resultatet långt fortare frambringas af ofvannämnda kemiska preparat. Från majdagg till vätesuperoxid synes vägen visserligen mycket lång, i själfva verket så lång s o m den m o d e r n a vetenskapens utvecklingsperiod. Likväl stå de hvarandra ganska nära såsom skönhetsmedel betraktade, i det de båda hafva samma ämne gemensamt: det milda, blekande, desinficierande » verksamma syret ». Det är således beaktansvärdt, huru väl man i gamla tider iakttog naturen, o c h huru man mestadels befann sig på den riktiga vägen. Så långt ur vår sagesmans ganska läsvärda uppsats. V i vilja blott tillägga, att o m någon finner sig hågad göra ett försök m e d de af hon o m förordade, såsom det synes, tämligen enkla skönhetsmedlen, torde det kanske dock, åtminstone hvad den så lofordade vätesuperoxiden beträffar, vara rådligt att i början iakttaga en viss försiktighet o c h ej använda för starka lösningar. Det skönas betydelse. E n serie uppsatser för Idun,. bearbetade efter utländsk källa af H. F. IV. Det sköna i literaturen. fcljg / fiteraturen intager rang bland de sköna t™ ™ \ konsterna. H v a d som gäller o m det sköna hos konsten i allmänhet, gäller därför äfven om denna gren däraf o c h behöfver icke här upprepas. M e n literaturen är en konstart, som är så tillgänglig o c h nödvändig för alla, att den fordrar sin särskilda betraktelse. Den utgör det samlade förrådet af människors erfarenhet i tankar, i känslor o c h handlingar.
R:dr lill hvardera af de vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet anställde 6 Professorerne bifölls; hvarigenom deras årliga lön kommer att utgå med 1,600 R:dr för hvarje; hvaremot det af Utskottet dervid fästade vilkor, att en yngling, som vid Universitetet genom - 456 Prot. Utdr. d. 10 och 11 Äng. 1840. gått en förberedande Philosophisk cours, rafi kunna vid Institutet fullborda sin bildning i medicinska yrket, till erhållande af medicinae Doctors-grad, ogillades och afslogs. Dessutom blef det af Utskottet för Professoren Anders Retziusj med afseende på bans utmärkta förtjenster af den Anatomiska vetenskapen och ordnandet af Institutets samlingar, föreslagna .arfvode af 400 R:dr, att, så länge lian vid Institutet tjenstgör, honom tilldelas, och hvilket kommer att å Indragnings-staten uppföras, al Ridderskapet och Adeln heviljadt. Litt. d bifölls med den förändring, att, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, för Professor Cederschjöld personelt å Allmänna Indragnings-staten anvisas 1,000 R:dr årligen, att oafkortadt utgå under vilkor och förutsättning, att derigenom försvinna ej mindre de 566 R:dr 32 sk., han förut från extra utgifts-fonden uppburit, än de 100 R:dr, som till honom utgått af Carolinska Institutets stat och finnas inbegripna i de för Institutets reglering nu beräknade tillgångar. Litt. e bifölls. 12:te punkten. Öfver-Intendents-Embetet. Bifölls. 13:de punkten. Kongl. Tabell-Commissionen. Hvad Kongl. Maj:t, i D ss Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, i detta ämne föreslagit, blef af Ridderskapet och Adeln bifallet. l4:de punkten. General-Landtmäteri-Contoiret.
Höghet Prinsessan Sophia Albertina ; å hvilka Anmärkningar Utskottet förmält sig ej hafva kunnat göra afseende, sedan de öfrige trenne RiksStånden redan godkändt det i ämnet först afgifne Betänkande. 9:0 I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, angående Accords-ersättning till Herr Öfversten Silfverskjöld; tillkännagifvande Utskottet att berörde] Utlåtande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden gilladt. Ifrån BancoUtskottet: Af den i dennes, i anledning af väckt Motion, om allmänt Kungörande af Banco-Sedelstockens belopp för hvarje år; tillstyrkande Utskottet på anförde skäl, att vid nu gällande ordning må förblifva , och något periodiskt Den 8 April. kungörande till Allmänheten af Banquens ställning eller SedeUtockens belopp icke aga rurnj ifrån hvilken mening tvänne Utskottets Ledamöter dock varit skil jäktige. Ifrån Bevillnings-Utskottet: Ho Af den ii sistledne JlJartU, angående anslag af Bevillnings-Medl n till understöd för Krono-Uppbörds-Verket i Stockholmy deruti Utskottet förmält sig sä mycket mindre hufva funnit någon orsak, att utölvtr hvad 181? ars Bevillnings-Förordnmg fört-sloifver, tillerkänna Stockholms Stad någon tillökning i rfen for densamma bestämda procent af det der utgående betydliga Bevillnings.beloppet, som genom den skedde öfverflyttningen ar dess Uppböris-Betjening på Kronans Stat, den redan vunnit en fördel, som andra Städer sakna ; men en Utskottets Ledamot har ansett d n i BevillningsStadgans 4 Art. 4 § 11 Mom. stadgade procent af Bevillning® Summan för Stockholms Stad bora förhöjas från | åtminstone till 1 proCent. 2:0
Tusen gånger uppstiger i mig en gränslös motvilja, en p o c k a n d e fordran att stöta den olyckliga ifrån mig, emedan hon dock är blott en död lekamen, i hvilken ingen själ bor, i nästa ögonblick känner j a g åter, alt intet offer är för stort för att åt lifvet vinna till baka så mycken älsklighet o c h att jag — jag allena är bestämd att uppnå detta m å l! Kalla det förutbestämmelse, vilja, öde — j a g måste uppnå det! H u r ofta flyr mig ej sömnen, när den arma varelsen kurar på min tröskel, emedan hennes svaga sinne fängslar henne vid denna fläck, o c h hvarje sekund tror j a g mig skåda hennes bleka anlete m o t fönsterrutorna eller höra hennes steg framför dörren; i drömmen hör j a g henne ropa mitt namn, eller o c k uppskrämmer mig hennes förvirrade skratt ur sömnen liksom vidrörandet af en döds hand. Huru skall det ändas? Jag ryser för svaret o c h d o c k utmanar j a g det tusen gånger dagligen, emedan jag sjelf finner mig vansinnet nära — mitt hjerteblod röfvas ifrån mig droppvis, o c h j a g fördrager ej mycket längre qvalet — jag kan det i c k e. » Hans röst hade vid de senaste orden blifvit alldeles ohörbar o c h med en stormande rörelse kastade han sig till vännens bröst, hvilken, djupt gripen, tryckte honom till sig. Så förblefvo de en stund utan att afgifva ett ljud, hvar o c h en kännande sig fullkomligt som ett med vännen, till dess Gabriello plötsligt rätade upp sig o c h m e d lysande ögon såg doktorn i ansigtet. » Nå? » frågade denne i spänning. » O e h om hon nu tilfrisknade? O m — o, G u d! — hennes ögon mistade den hemska, stela blicken, hennes läppar det vilsna leendet, om hon en dag talade till m i g: D u har varit min förlossare, j a g tackar dig, var välsignad tusenfaldt — j a g älskar dig! o c h dervid rodnade i tårar — o, att se henne gråta måste vara himmelsk vällust!
Den K. proposm delar sig emedlertid i 3:ne morna'. Först i hvad som rörer räntornas förenkling, sedermera om sättet för upbörden, och slutligen om markegångssättningen. Det är egentligen om de 2:ne första af dessa morna' jag ämnar yttra mig. I afseende på förenklingen har K. M. föreslagit, att de egentliga hufvudpersedlarne hvaraf räntorna bestå, skola bibehållas, nemi. spanmål, smör, dagsverken, hö, kol, ved, kött, fläsk och tackjern, hvaremot små persedlarne skulle förvandlas i penningar. De förra eller hufvudpersedlarne utgå nu med en summa af 2,597,000 r:dr. Småpersedlarne hafva upgått till ett belopp af endast 144,000 r:dr. Den del af persedlarne, som skulle förvandlas i stadig penningeränta, utgör således blott en ringa del af det hela. Då nemi. till förstnämda belopp lägges den gamla penningeräntan, är det, såsom den K. propos. upgifver ej mer än 5 proc. eller ,'s af hela grundräntan, som skulle undergå denna förvandling. För min del föreställer jag mig alt om, såsom jag redan förut har antydt, hela grundräntan blifvit förvandlad till kontanta penningar skulle dermed alla anspråk blifvit bättre upfylda. Såsom vi af skatteförenklingskomiléns betänk, paginis 27—29 se, hade allmogen redan under förra seklet mångfaldiga gånger yrkat att skatterna skulle förvandlas till kontanta penningar. K. M. och Ständerna hade äfven åtskilliga gånger utlofvat denna förvandling, och vid 2:ne tillfällen hafva äfven beslut i sådan riktning blifvit fattade, ehuru dessa beslut vid påföljande riksdagar blifvit förändrade. Vid 1828 års riksdag, i det Statsrådets prot. N:o 52, som då aflemnades till Ständerna, igenfinnes, att dåvande konselj äfven tillstyrkt förvandling till penningar - Den 5 Mars f. m. 143 Detta förslag lades pä bordet, uppå derom af Hr von Hartmansdorff, Aug., gjord begäran.
Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande N;o 184> i anledning af ålerremisser utaf Betänkandet JNto 178, olver Herr W. F. Dalmans motion att häktande, på grund af anklagelse för brott emot 5 Cap. ii3 §. Missgernings-Balken, ej måtte ega rum förr, än Konungen yttrat sig, huruvida saken skall nedläggas eiler icke, samt Domaren derefter pröfva!} om skäl till häktande förefinnes; Ståndet ogillade Utskottets Betänkande Nio 178, och beslöt, det skulle Rihefs Ständer i underdånighet anhålla om den nådiga förklaring, af Kongl. Brefvet den 25 September 1777, alt 1:0 nämnde Kongl. Bref icke, må gälla såsom ett undantag ifrån den i 1 Cap, 2 §. Straff-Balken nedlagda allmänna princip ; och 2:0 att Konungens Befallning om målets nedläggande ej ma beröfva flen anklagade rättigheten till reconvenlions-talan emot. åklagaren; Utlåtandet N;o 1.84 lades till handlingar/te,. Från Vä ITo fl, Borgare-Ståndet. S-. D.. Föredrogs a nyo Bevillnings-Utskottets Memorial, N:ö 62, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående föreslagna förändringar i usta och 2:dra Ärliklarne af Bevillnings-Förordningen; Ståndet instämde i Högloft.. Ridd ersk a pels och Adelns och Högvördige Preste-Slåndets beslut, angående 1 Mom. af Bevillnings-Förordningens 3p §., vidblef i öfrigt de af Ståndet fattade beslut och godkände de föreslagna VoteringsPropositionerne.
Utgifter: , p Af Manufaktur-inedle5 » Tulloch Konfiskations-medlen 366 37. » anslaget till reseunderstöd 2,815 18,617 37 Behållningar och fordringar: At Manufaktur-medlen 13,700: 66. » Tulloch Konfiskations-medlen 2,912: 32. i) Eskilstuna Fristads-medel 2,855: 15. » anslaget till reseunderstöd 1,035: — 20,503 13 Summa R:dr 39,120 50 Kammar-kontor den 13 Oktober 1865. ' / E. G. Leyonmarck. Utfirag af räkningen öfver uppburna medel till godtgörande för hemför skaffande af Riksmynt. Debet. Balans från år 1862: . Enligt samma års räkning utgjorde behållningen och utestående fordringar 8,691 53 Inkomst: Af Kongl. Stats-kontoret anordnade medel, hvilka blifvit genom Kongl, brefvet den 30 Januari 1830 anvisade till ersättande af de utgifter, som Svenske och Norske Konsuler bestridt för Svenskt sjöfolk 2,700 52 19 Balans till år 1864: 22 88| Summa R:dr 11,466 60 Stockholm af Kongl. Kommerse-kollegii af de utgifter, som Svenske och Norske Konsuler bestridt Svenskt sjöfolk år 1S63. Kredit. Balans från år 1862 Afskrifning: af förskottsvis utbetalde ersättningar, för hvilka godtgörelse icke kunnat erhållas, Leverering till Kongl Ränte-kammaren af influtne ersättningar från rederier Balans till år 1864: Till Konsuler förskottsvis utbetalde ersättningar för bestridda omkostnader för Svenskt sjöfolk, om hvilkas godtgörande af vederbörande rederier Advokat-fiskals-embetet fått sig uppdraget att besörja, Summa R:dr Riksmynt. 11,466 Kammar-Kontor den 13 Oktober 1865. E, G. Leyonmarck.
Ridderskapet och Adeln remitteradt förslag, om inrättande af Sockne-Bibliothek på Bankens bekostnad. S. D. När nu till ytterligare handläggning företogs Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o 22, i anledning af väckt fråga otn inrättande af en Fiscalstjenst i Consistorii-mål, fann BondeStåndet för godt att dervid låta bero. S. D. Återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkanden: N:o 24, 1 anledning af väckt fråga om sammanbyggande af Kyrkor; No 27, rörande väckt fråga om åtgärders vidtagande till spridda rote-andelars sammandragande i möjligaste toon ; N:o 34, rörande Motioner, dels, att den ännu beridna delen af Smålands HussarRegemente matte fa afsitta, dels, att General.Mönstringar måtte hållas endast hvart tredje år utan några and ra Mönstringar deremellan, och dels, att både Ryttare och Soldater måtte iå beklädas med vadmal; och i 6 Prof. Utdrag den 3 Februarii 1829. Nio 36, rörande väckt fråga om rättighet att leverera ränteliö och halm in na: tura för Kongl. HofStallets behof. S. D. Biföllos, vid skedd ytterligare fci-] redragning, LagUtskottets lletänkanden : N:o a, i anledning af RiksdagsFullmägtigen Herr A. Landegrens Memorial om anJ stalt till beredande af noggrann efterlefnad af Kongl. Förklaringen den 14.
Den för materialier till försegling åtgående kostnad skall af Kronans medel från Landtränterierna förskjutas och ersättning derför i vanlig ordning af Statskontoret meddelas, emot behörig redo och räkning i landsboken. Arfvode för förseglingsbestyret bekostas deremot af redskapsinnehafvaren och utgår för hvarje kanna af pannerymden med en skilling för inmurad, redskap, som förseglas i innehafvarens hemvist, samt sexrunstycken för sådan redskap, som å mötesställe förseglas. Vid dessa tillfällen få reseoch traktamentspenningar icke af förseglare beräknas. § 57. De, som enligt 87 § äga att i afseende på bränvinstillverkning göra undersökningar och beslag, vare berättigade att, när de för Kronans rätt och till kontroll mot underslef anse sådant nödigt, låta uppmäta redskap i Mindre bränneri, fastärt den förut är uppmätt och stämplad. Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, vare ägaren saklös, der ej underslef skett och han deri del tagit. Art. Om afgift för bränvins tillverkning. §58. Afgiften för bränvins tillverkning utgår med 16 skillingar för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till 6 graders styrka. 11 § 59. Vid tillverkning i Större bränneri beräknas afgiften efter det tillverkade beloppet, och uppmätes detta under kontrollörs tillsyn. I § 40. Yid tillverkning i Mindre bränneri beräknas afgiften efter redskapens afverkningsförmåga, och antages tillverkningen under dygn uppgå till fem sjettedelar af panneryniden, då redskap utan mäskvärmare användes, samt til! ett med en tredjedel derutöfver förhöjdt helopp, eller en och en niondedels gång pannerymden, då redskap med mäskvärmare begagnas, på sätt efterföljande larif utvisar: Tarif ä afgiften, .beräknad för dygn. Pannerymd, sorn återstår, sedan 2 kannors kokrum afdragits. Redskap ulan mäskvärmare. Redskap med mäskvärmare. Banko. R:gs. Banko. R:gs. Kannor. It.dr. sk. r. Afgift för bränvins tillverkning erlägges förskottsvis och för minst en half månad i sender. 12 § 42.
— Detta förslag, vid hvars uppgörande bort iakttagas, att utrymme lemna des för 17,000 rationer, efter 15 % hö, 2^ kannor hafre och 6 kannor hackelse, för 150,000 portioner af alla slags brukliga proviantartiklar och för 100,000 9; lägerhalm; äfvensom att källare till vissa proviantartiklars förvarande och lokaler till inventariers och en del trossfordons inrymmande blefve inredda, hade Kollegium, med tillkännagifvande det Kollegium icke funnit något att vid samma förslag påminna, till Kongl. Maj.t öfverlemnat och, i afseende på den föreslagna åtgärden att tre magasinsbyggnader, i stället för blott en dylik byggnad, skulle uppföras, i underdånighet anmält, att, då en af byggnaderna, afsedd för proviantartiklarne, blefve helt och hållet af sten under plåttak, men de begge andra till underdelen af sten med öfverbyggnad af resvirke samt klädda med bräder och täckta med spåntak, sådant medförde mindre kostnad, än om endast en byggnad af sten och plåtbetäckt skulle uppföras; och att, på sätt Ofverstelöjtnanten Lindman, som uppgjort förslaget, uppgifvit, eldfara för byggnaderna och deri förvarade effekter komme att förminskas genom murning af samtliga byggnadernas nedra våningar och muröppningarnes förseende med jernportar och luckor, samt genom förrådens fördelning i tre enstaka byggnader och den enas förseende med brandbotten. Då behofvet af ifrågavarande byggnadsföretag blifvit af Kongl. Maj:t godkändt och gjort sig alltmera gällande, sedan en till förvaringsrum af salpeter afsedd byggnad, hvilken af Kollegii Artilleri-afdelning upplåtits till förvarande af en del proviantartiklar, numera icke kunde för sådant ändamål påräknas, samt både olägenheter och kostnader tillskyndades Kronan och de på Ladugårdsgärdet kamperande stam - Bil. N;o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865.
Men tilläggaatt Staten icke bör blanda sig uti enskiltas in - Den 3 November f m, 5 teressen, att det vore svårt med Visshet förese, huruvida ett sådant Verk i framtiden, utan fortfarande bidrag och uppoffringar, kan uppehållas, att enskildta inrättningar, hvilka icke bära sig sjelfve, icke eller böra af Staten upprätthållas, hälst säkraste måttståcken för alla näringsföretag, vore, att desamma medföra vinst, eller åtminstone inom sig äga medel till fortfarande drift, samt att med ledning af dessa grundsatser, förslaget ej kunde tillstyrkas; deremot föreslå Utskotten, tillökning uti de hittills beviljade premier, så snart Ryds Schakt kunnat afsänkas och kolens brytning derigenom kunnat företagas på nedra flötsen. Då jag icke kunnat föreställa mig, att efter gillandet af min plan, Utskotten skulle finna sig hänförda till deremot stridiga grundsatser, är jag anmanad att fästa Riddersk ipets och Adelns uppmärksamhet uppå halten af Utskottens sålunda gjorda framställning, hvartill ovilkorligen hörer att tillse, vidden af den uppoffring hvarom fråga är, sättet hvarpå den skulle utgå, saint det vilkor Utskotten fästat vid premiernes utdelande. Jag får således ännu en gång återkalla Ridderskapets och Adelns minne derpå, att den summa, sorn till afskrifning af mig blifvit föreslagen, såsom enda möjligheten, att formera ett nytt Bolag, uppgår till 199,560 R:dr, att den nu stadgade afbetalning, endast efter hand och i vissa procent årligen ingår till Statscassan, utan någon känbar inflytelse på Statens ställning, hvadan ock denna afskrifning, icke kan anses annorlunda än en, ehuru ofullkomlig ( jPen. J