Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund raffineradt socker, alla slag 10 öre » 1 butelj punsch 19 öre » 1 skålpund tobak, arbetad, alla slag 14 öre » 1 skålpund bomullsväfnad af garn, i finhet af N:o 26 eller derutöfver, efter Engelsk beräkning 8 öre » 1 skålpund linneväfnad 10 öre » 1 skålpund jutegarnsväfnad 5 öre hvarvid för öfrigt iakttages: l:o att af de i vigt här upptagna varor minst 100 skålpund af hvardera och Förslag till Tulltaxa. 57 och af punsch minst 100 buteljer skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta, försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, för hvilket full införselstull blifvit erlagd, äfvensom om väfnader, att de äro tillverkade af utrikes spunnet garn och att, hvad särskildt angår bomullsväfnader, garnet deri i finhet uppgår till N:o 26 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammarejournalen å den tullplats, hvarifrån varan ulföres; och 3:o att utförseln verificeras genom intyg af vederbörande embetsmyndighet d lossningsorten, det varan derstädes blifvit lossad ; skolande dylikt intyg vara af Svensk konsul eller vice-konsul, derest sådan å berörda ort finnes anställd, behörigen legaliseradt. Den här ofvan medgifna tullrestitutionen eger icke rum vid utförsel till Norge. § 10.
Af Herr Biskopen, Doctor Thyselius: Emot Utskottets förnyade Utlåtande i afseende på Afföningen för RiksStåndens och Utskottens Canzlier får jag anmäla min reservation under åberopande af innehållet utaf 24 §. Riksdagsordningen, den erinran Rikets senast församlade St:rs ConstitutionsUtskott i ämnet till RiksStånden afgifvit samt hvad jag inom mitt Stånd anfört. — Uti hvilken Reservation, Herr Professor Hasselroth har instämt. Betänkan den, N:o 89. N:o 89- Betänkande, angående Stenkohls-Yerket vid Höganäs. (R:g:s-A.) Uti ett till II. R. o. A. ingifvet Memorial, har Hans Exc., Herr Grefve De la Gardie, Jacob, å gamla Bolagets för nämnde Stenkohlsverk vägnar, anhållit, att sorn detta Bolag uppfyllt det villkor, 1823 års St:r behagat utfästa för Bolagets rätt till StatsVerkets fordran i frami. En af Rikets Herrar m. m. Herr Grefve Ruuths Sterbhus, utgörande, vid 1823 års slut, ett belopp af 199,560 R:dr B:eo samt derå löpande ränta, som då skall afskrifvas och på Interessenterr.e i gamla Bolaget öfverlåtas, Interessenterne måtte utbekomma den del,'så i Capital, sorn ränta, utaf desse medel, hvilka, under loppet af tiden till StatsVerket blifvit inbetaide af frami. H. Exc. Grefve Ruuths Sterbhus, samt rättighet att framdeles lyfta det öfriga, i den mån penningarne, enligt villkoren i Skuldsedlarne, inflyta; hvilket Memorial blifvit, tillika med de af Hr af Uhr, Carl David, i detta ämne meddelade upplysningar, till StatsUtskottet remitteradt.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, Nio 16, i anledning a£ •vackt fråga , att alla hus och gardar i Städerna skulle ovilkorligen vara underkastade Brandförsäkring, blef samma Utlåtande, i följd af dervid gjorda anmärkningar, återremit te råd t. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtanden ; Nio 17 , i anledning af väckta Motioner , att den i 24 Cap. Byggnirtga-Balken stadgade skyldighet för Hemman å landet att Brandstod gifva måtte upphöra; N:o 18, i anledning af väckt fråga om behofvet af en undersökning, till utrönande af grunderna, på hvilka Allmänna Brandförsäkrings-Verkets Landtfond hvilar m. m. ; och N:o 21, i anledning af väckta Motioner, dels om afskaffande af ali Expeditionslösen, dels om nedsättning, ändring eller förklaring af Kongl. Majlts förnyade Nådiga Taxa på Expeditionslösen den i5 Maji 18 J1. Prot. Utdrog den 24 April 1829. 95 S. D. Till Statsoch Banco-Utskotten remitterades: 1:0 Herr Santessons, B. H. , den 13 dennes ingifne Memorial, hvaruti hemställes, att Ståndet måtte besluta och inbjuda de öfriga Riks-Stånden att förena sig derom , att utse 6 å 8 Ledamöter inom hvarje Stånd , att företaga en besigtningsresa till Götha Canal , m.," m.; och 2:o hvad af flere ibland Ståndets öfrige Herrar Ledamöter, i anledning deraf, yttradt blifvit. S. D.
Collegium, i dess för DiscontContoret år-i83i utfärdade förnyade instruction, anbefallt särskild, på berörde fördelning grundad räkenskap och hufvudbok för de lån, sorn å creditivanslaget utassigneras, under förutsättning att den äldre UllDiscontfonden , såsom tillkommen genom besparade räntevinster på lånförsträckningar från ManufacturDiscontfonden, består af medel, öfver hvilka Kongl. Majit äger en af Rikets Ständer sjelfva antydd dispositionsrätt och anvisad tillgång till nödiga utgifter för införandet af en efter nyare tiders erfarenhet förbättrad ullcultur med dertill erforderliga anstalter; att då utaf det på RiksgäldsContoret anvisade creditiv af 200,000 Ratr endast fjerdedelen kan genast och utan tidsutdrägt uttagas, hvaremot hvad derutöfver kan till ull-lån erfordras måste genom assignationer, ( 22 ) ställda på 3 månaders sigt, vederbörande tilldelas, följden af den äldre UllDiscontens disponibla contanta tillgångars användande till nya ull-lån skulle blifva, att innan kort såväl aflöningen för UilContoret i Norrköping sorn öfriga till Ullculturens befrämjande i Nåder anbefallda utgifter icke helier annorlunda än medelst assignationer på 3 månaders sigt skulle kunna bestridas; på hvilka grunder och enär de å creditivet från RiksgäldsContoret uttagna och till ullproducenter utlånade medel, i den mån de från gäldenärerne inflyta, till RiksgäldsContoret jemte derå belöpande ränta återbetalas, utan att kunna få någon annan eller särskild bestämmelse, Kongl. Collegium ansett den anmärkta räkenskapsföringen så mycket hellre böra bibehållas, som, i fall af förluster, det bristande beloppet kommer att från gamla till nya UllDiscontfonden öfverföras, och så beskaffade förluster, i följd af de skiljda räkenskaperna, blifva desto mera synliga och lätta att controllera. Revisorerne få, på de af Kongl. Collegium anförda skäl, tillstyrka, att den af de Kongl. Revisorerne i ämnet framställda anmärkning lemnäs utan afseende.
Disconteringsrått i BancoDisconten De på sådant sätt på RiksgäldsCohtoiret utsläppte Sedlar skulle i allmänna Rörelsen ersätta de försvunne TreProcentsSedlar och Obligationer, så mycket man kunnat åstadkomma. Den härigenom ökade Sedelstocken äger en motsvarande Fond i de utestående fördringarne, Och bör oviikoMigen försvinna, i den män dessa undér s år successive indragas ; sorn för När ngame bör blHva mindre kännbart, än om de löreslagne och i mitt*'* tanka orörlige Obhgationerne skulle en-amt ersätta de utur Rörelsen drifne DiscontPapperen Jag anser de skyldig!, genom den nu föreslagne åtgärd, vinna all den lättnad , sorn med iakt. tagande af en billig försigtighet kan beredas dem, tor möjligheten att innom 5 år afbörda sina Discont Skulder, och jag skulle för min del alltför gerna vilja tillstyrka att Räntan under Discont • utredningstiden nedsättes till 5 procent för i berörde Disconter Gäidskyldige, att beräknas ifrån utredningens början, till yt-' terbgare befrämjande af deras afbetalningar. Riksgäld S^d^rnes nära sammanband med Banquen to;de blifva ett hufvudsakligt inkast emot den idée jag dristat framkastaj men då temporära biträden Den 17 Martil, t. m. 17? biträden af Banquen utaf Utskotten måst antagas såsom oundgänglige till ändamålets värnan.* de, ser jag ej hvarföre de icke skulle älven utan fara kunna användas, att uppehålla den på sådant sätt uppkomne RiksgäldsSedlars Credit, då man vet att dertih ej behöfves annat, ärt att ovägradt vid alla presentationer inlösa den med Banco efter dess fastställda förhållande i och dessa nya RiksgäldsSedlar komma dessutom ej att utgöra ett blott Credit-papper, då de i DiscontFordringarne äga sin mot beloppet svarande fulla Fond, hvadan de ingalunda böra kunna verka rubbning i Banquens dermed, i min tanka, oafhängig» Credit-förhållande:
Rätteligen transumeradt ur ett af Herr Banco-Secreteraren W. Thyselius vidimeradt Protocolls-Uldrag betygar Ex officio Scb. Manad. R:dr Specie. Curs. Månad. R:dr Specie. Således för båda uren tillsammans 1,178,806 R:dr Specie. Största Exportörerne för båda åren sammanlagdt: Ett Handelshus 159,500. Ett d:o Ett d:o 107,700. Ett d:o 104,000. Ett d:o Ett d:o Ett d:o Ett d:o lått d:o 34,000. Ett d:o Ett d:o Ett d:o Ett d:o Summa 893,380. Således | af hela exporten på 13 händer, mer än tredjedelen deraf på 3, samt nära hälften på 4. — 220 Litt. C. Utdrag af Hrr Westphalen ty Rists hrej till E. W. Schlegell ty Co. i Stockholm. Hamburg den 15 Junii 1838. Vi förnimma med nöje) att Tit. äfven ytterligare ämnar sända Speciel-, och underlåta derföre icke att i afseende derpå meddela, att vid undersökning af 1838 års Specier befunnits, att dessa dels äro något litet mindre i Silfvervärde *) än de förra årens, dels ock alldeles fria från Guldpartiklar, hvilka de af år 1837 och de förra åren innehöilo, och hvarigenom vi alltid för dessa kunde betinga ett högre pris per mark fin, än som priset på finsilfver för tillfället var. Den sålunda uppkommande skillnaden emellan 1838 och de förra årens Silfverspecier gör | procent, som 1838 års Specier äro ringare, eller ungefärligen 2| sk. per mark fin. Tit. kan således endast påräkna 27 mark 10 sk. för 1838 års specier, då vi kunna förskaffa 27 mark 12 sk. för föregående årens specier. -—• Hamburg den 22 Junii 1838.
Landt Marskalken, om Ridderskapet och Adeln behagade, på sätt Herr von Hartmansdorff föreslagit, uppdraga åt Hans Excellence att utse den ifråga varande Ledamoten, Ropades Ja. I anledning hvaraf Hans JS.vcellence anmodade Herr af Uhr, Carl David, alt å Ridderskapets och Adelns vägnar hädanefter deltaga i TalmansConferencerne. Upplästes och lades på bordet BancoUtskotlets den 22 sistlidne December under N:o po aflåtne Memorial, med. förslag, angående vissa förändringar af Bankens sed - 4o Den 11 Januari i e. m. lav, till devas valeurer, text, fovmat, m. m., gavantievna mot missbruk och förfalskningar, samt ordiiingarne inom Banken för olika sedelsorters utbyte och förvexling, Högloflige Bidderskapet och Adelil åtskiljdes klockan en quart till i o om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Onsdagen d. t 3 Januari! i83o. Plenum klockan half till i o Förmiddagen. Friherre Boye> Fredrik: Då ersättningsfrågan för Herrarne Adlerbrandt och af Wetterstedt här förevar, hade PresteStåndet ej tagit sitt beslut i ämnet. Sedan detta nu är kändt, och att derigenom två Stånd stadnat emot två, samt jag förut yttrat min önskan, att saken, snart sagt på hvad vilkor som heldst, måtte slutas, på det den icke ytterligare vid en I\' Åe eller 5:te Riksdag måtte förekomma, tror jag nu att detta ändamål, slut i sakerij kan vinnas, om Ridderskapet och Adeln inbjuder Presteoch BorgareStånden att förena sig i vårt den 7 dennes e. m. fattade beslut, hvarigenom StatsUlskottets i ämnet afgifne Utlåtande IS':o 344 blifvit gilladt, likväl med den förändring, att orden: Jordeboksvärde skulle utur Utskottets tillstyrkande utgå.
Jemte det Deputerade å Revisions - arbetet haft en oafbruten tillsyn och befordrat dess fortgång samt äfvenväl följt målens handläggning och under egen speciel så hallad efter* Revision tagit åtskilige Räkenskaper, hafva Deputerade, i följd af Instructionens föreskrift, att dem ålåge anställa en generel tillsyn å Krigs-Fonds-medlens uppbörd, oell disposition in. m.: samt då vid verkställigheten deraf befunnits, att samtlige Krigs-Fonds. medlen icke upptagits af Krigs-Commitéen, utan till en del directe fran de i Nåder tillförordnade Förvaltare af Krigs-Fonden tillhandakommit serskildte Redogörelse-Verk, infordrat och erhållit alla för Deputerades åtgärd nödige uppgifter och upplysningar, och hvarutaf, befunnits, att KrigsFonden sedan år 1810 utgjort en. Summa af 29,791,21.2 R.dr 8 sk. 9 r:st., hvaröfver redogörelse funnits med utmärkt ordning och grannlagenhet uppgjord och fullständigt verificerad samt på det mäst ojäfaktiga sätt vitsordat det nit och den sorgfällighet, hvarmed Krigs-Fonden blifvit förvaltad; hvarförutan, till vidare Controll, jemförelse blifvit företagen imellan de uti sist omförmälte Räkningar afförde Summor och Adipinistratiöns-Verkens. Räkenskaper, hvarmed Deputerade likväl ännu icke hade hunnit till slut. Till Riksens Höglofl. Ständers åtgärd och yttrande hafva Deputerade anmält förhållandet med ett emot iKrigsCominissarien Möller af gamla Krigs-Revisions-Departementet anhängigt Stats-TJtskottets Betänkande^ i 86*9’ gjordt anmärknings - mai, hvaraf beskaffenheten. vöre den, att, sedan andra Afdelningen af berörde Departement, som den 13 Januarii 1813 fått emottaga General •
ställde nu om att mannen blef intagen på sjukhus bevistat den mannen, som var det reda på familjens sorgliga ster, v i d dess examina och fanns ket intresserat sig för skolan, har flera gånger ken S t o c k m a n f ö r - fa, de o m den största nöd. m:t drottningen är skolans beskyddarin# ansiktet göra. Skulle h o n gå f ö r b i, eller skulle hon gå Stockman alla deras tillgifFrån blåaste himmel, ur hvitaste skyar en grå liten fågel slår vårens revelj, och leende lyssna städer och byar, och knopparna brista på pilar och sälg. doldt i sina händer skakades af en häftig gråt. in? varmt en ung små antagen. ett i sina fattigkvarter, se vardt på en g å n g; en medhjälparinna Genom har sedan 1880 taS o m ett exempel på hennes sätt att i denna vid midsommartiden uppgick Hör, isarna brytas, hör, fjärdarna sjunga, och murkna / ide gren som rö bräckes af — det gamla får vika sin plats för det unga, när våren står upp ur förgängelsens graf. förestått tevinnande hon i skogen, clef d å n a r från fjärden — det vårvinden är, som blåser till storm. Den diktar i orgeltoner för världen förnyelsens saga, då allt byter form. hviner dylika. föräldrarna öfverallt fått skulle bli * fV' t vägnar, varma förhoppningar om tid. Skolan är belägen vid Döbelsgatan 42. hvilken vårsformens 1 hufvudräkning, Svaren f ö l l o raskt Som hvilken hon barskola. Kvinnorna på utställningen. Stockman m e d en syär fästad med läsaren finner hafva vi med hjärtats .. in. ofvanstå- ende skildrat några drag af ett välsignelsebringande lif Stockman sitt i det tysta och obemärkta. kunde, Fröken såsom redan är antydt, fira tjugufemårsjubileum som lärarinna i gaiJ.
1572 Den 28 December. anser jag' detta fäkt mindre ledande till ändamålet än om Riksens Högloft. Ständer hos Hans Maj.r Konungen gjorde underdänig hemställan, hucuwida Konungen sunne tjenligt anbefalla Lansshösdingarne, art hwar och en för silk Län inkomma med berättelse angående de anstalter som kunde redan wara widtagne i anseende till de ifrägawarande angelägenheter, samt foresta medlen att dem pä bästa och werksammaste sättet befordra. För det 2:dra, om detta med Constitmionen öfwerensstämmande förslag wunne bifall, blefwe dek enligt min tanka äswen nödigt, att i underdänig hemställan gjordes till Konungen, angående Församlingarnes hörande i Skäne, Blekinge, Halland och BshuSLän, huruwidi de wille läka anmanda »agon del af deras ärligen behällne Kyrkotionde, til! dek barmherrighetS werk, hwarcil! denna tillgäng as Högloft. O conoknie Utskottet blifwit päräknad; Församlingarnes be, ' gilwaude härtill är sä »nyckee nödigare som de öfwer dispositionen af nämnde tionde äga en owilkorlig rätt. grundad i Fredsfördrag och Privilegier. — En icke mindre ostridig rättighet äga Intresienkerne ur i Socken Magozins inrättningarnc akt sjelfwe anwända ärliga behäilningen af deras utlänke spannemäl; flere af besia inrättningar hofwa älwen Konungens stadfästelse a de för deni uprättadc Reglementen, och jag wägar säga att de fleste Socken Magaziners ärliga winst anwäudes till sä kallade fromma stiftelser. Hrvad angar de öfrige af Högloft.
»En ogift jude är ingen människa,» sade han, »ty det heter: man och kvinna skapade han henne och kallade henne människa.» Och med en svart tumme tryckte han till locket på dosan och tittade plirögdt på den unge mannen. Då gick plötsligt ett ljus upp för Kalonymos. En spjufvers solsken föll öfver hans ansikte. Tänderna blänkte mellan de ungdomligt lysande läpparna. Endast de bruna ögonen voro som vanligt dunkla och frånvarande. »Herr Seidenschnur är sålunda också församlingens äktenskapsmäklare?» utbrast han. »Ja, med den allsmäktiges nåd är jag det och berömd som sådan till på köpet. Men tyst därmed! En främmande tunga må lofva dig och icke din egen mun! Men Herren ensam vet, hur många jag skaffat till världen. Jojo, när man slaktar, ser man bäst vikten af, att kreaturen förmera sig.» Han blef åter rörd, denna gång öfver sitt djupsinne, och undrade hvem som skulle kunna räkna alla sanningar, som funnos inom honom. De voro legio, liksom kärnorna i granatäpplet. »Och nu menar herr Seidenschnur?» fortfor Kalonymos, road af att höra gubben utlägga sitt förslag. »Jag menar, att Esther är sin fader Henochs – himmelen uppehålle honom vid hälsa och välmåga! – fröjd och stolthet. Hvad hon vill, vill han. Nu såg jag vid bordet, att hon betraktade Kalonymos. Då vill jag berätta, att Henoch är hofjuvelerare hos konungen – länge lefve han och styre med seger sitt land! – och den rikaste i församlingen. Och visserligen säger rabbi Jochanan – ty ingen skall kunna påstå, att Seidenschnur hör till de stoftets söner, som ingenting läst – att man vid giftermål hvarken skall tänka på skönhet eller pengar. Men det kan icke nekas, att om kvinnan bara har det inre skönt, man också önskade, att hon kunde vända in och ut på sig som basilisken. Och hvad guld angår, är det ju kändt att lifvet är skönt men kostar pengar. Så vill jag lofva att sköta hela saken, och det blott för den i vår lag gällande procenten på hemgiften.» Kalonymos njöt af äktenskapsmäklarens ifver.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att StatsBevillningsoch EkonomiUtskottens senare Utlåtande blifvit under iakttagande af det förtydligande, som i Ja-propositionen in nefattas, af Ridderskapet och Adeln bifallit. Vid förnyad föredragning föklarades uppå Grefve Gyldenstolpes , Anton Gabriel, och Herr Bråkenhjelm^, Pehr Reinhold, derom gjorde anhållan, följande StatsUtskottets den 23 och 25 sistlidne Februari afgifne, samt den 23 och 36 i samma månad e. in. på bordet lagde, Utlåtanden bö - Den i Mars e. m. 75 ra, jemlikt 49 §• Riksdagsordningen ytterligare förblifva hvilande på bordet, nemligen: N:o 4io. I anledning af återremiss af Utskottets under N:o 382 förut afgifne Betänkande, angående lättad utväg till lönebidrag åt Fastighetsägare. N:o 4*4* ^ anledning af återremiss å Utskottets under N:o 383 förut meddeldte Betänkande, angående sättet för upptagandet af det lån Rikets Ständer genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 382 beslutat. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 384 förut meddeldte Betänkande, med förslag till allmänna grunder för RiksgäldsContorets utlåning emot inteckning i Jordegendom.
Jag kan icke föreställa mig alt det kan vara rimligt att tänka sig en gång alt icke kanaldirektion skulle vilja hafva 5 proc., om den kunde få det, ty denna summa är ju kanalens tillhörighet, ehuru den icke får användas till något annat än ett upgifvet ändamål. Om man tänker sig att denna fond icke skulle läcka lill, så finge kanalbolaget af sina öfriga medel fylla summan. Icke är det troligt alt om kanalen äfven skulle ramla, R. St. skulle vilja anslå några betydliga summor till dess ålerupbyggande, dä så nyligen eii jernväg blifvit beslutad emellan Orebro och Hult, hvarigenom denna trakt är så gynnad med kommunikationer att det icke är troligt att man kunde förvänta nya statsanslag dertill. Det är af delta skäl, som jag anhåller om återremiss. Uppå härefter af Gr. Lagerbjelke, Gustaf och Gr. Mörner, Carl, framstäld begäran, blef StalsUtskis förevaride Utlåt, ånyo bordlagdl. Föredrogs Gr. af Ugglas, Carl Fredrik Ludvig, d. 16 sisth Febr. på bordet lagda motion, angide åläggande för Riddarh.- Ut^k., att inkomma med förslag lill vallag för R. o. Ad. Hr Brakel, Mauritz Gustaf: I det plenum, då representationsförslaget förevar, förordade Gr. af Ugglas detsamma uti ett vackert och prydligt föredrag, men kom till det för mig, likasom för många af Eder Mine Hrr hell oväntade resultatet, alt man borde förkasta detsamma. Man frågade hvarföre? och man fick snart svar. Det var derföre att detta förslag icke innehöll någon valordning för R. o. Ad. Med liten kännedom om sammansättningen af detta hus, med liten blick i rigtniugen af dess tänkesätt, hade det icke varit svårt att inse på hvilka grunder denna valordning skulle blifva byggd. Troligen insåg Grin dessa grunder. Jag har sä mycket mera skäl till denna förmodan, som det förslag, som Hr Gr. af Ugglas framställt innehöll att hufvudmännen skulle välja representanter. Det var förmodligen af den orsak, alt Grin icke gillade att hvar och en 42 Ken i Mars e m. af R. o. au.
A. 247. — angående, å hvarjehanda Utländska öfverflödsvaror. XVII. B. 326. XVIII. Å. 332. XXVIII. U. 211. XXIX. 63. XXX. A. 15. — angående, å Kortspek XVII. B. 3a6. XVIII. Å. 333. XXVIII. U. 211. XXIX. 63. XXX. A. i5. — angående befrielse från, å recognitionssmide. XVII. B. 326. XVIII. Å. 334. XXVI. U. 404. XXVII. A. 12. — om alla de under namn af, utgående skatters inlevererande till RiksgäldsGon - .9° toret. V. g5. VIIL R. i57. LIV. B. i65. LX VI. A. 181. Bevillningen, om grunderne för elen blifvande allmänna. XVI. B. 376. XVII. 221. XVIII. U. an. XXIX. 63. XXX. A. i5. XXXVI. B. 36. XXXVII. A. 263. XXXIX. B. 223. A. 259. — angående förslag till den allmänna. V. 414. VIII. R. 36a. XVI. B. 376. XVII. 221. XVIII. Å. an. XXVIII. U. an. X XIX. 63. XXX. A. i5. XXXVI. B. 36. XXXVII. A. a63. XXXIX. B. 223. A. 25p. LIV. B. 207. LV. 87. LVI. Å. 3i. LX. U. 127.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Propositio nom Statsverket uti hvad som rover Riksstatens Sjette Hilfon dtitel. iJii elen vid Kongl. Majits Nådiga Proposition orp Statsverkets tillstånd och behof fogade underdåniga Berättelse af Kongl. Stats-Cbntouet föreslås, att de 1000 P.ulr , sorn Kongl. Maj:t under, den 23 Mars 1814 förordnat, böra af de till Medicinalverkets förbättring och understöd anslagna medel, tilläggas allmänna Fattigvårdens Stat, såsom tillökning för utgifterna till -IVledicajnenter åt fattiga sjuka i Stockholm, måtte från 2:dra Hufvudtiteln öfverföras tili ifrågavarande, eller 6:'te titeln, att derunder å Stat upptagas; äfvensom att de 300 Riksdaler, hvilka und^r denna titel på Fattigvårdens Stat varit'uppfÖrde till vaccinationens understödjande och utvidgande i Stockholm, måtte., efter hvad Kongl/ Maj t Ståndets Ledam. vägnar Ståndets Ledam. vägnar C. F. Fandberg. Jon Jonsson C. Tunelius. Den 2 ty Maj. i Nåder förenämde dag jemväl föreskrifva, flyttas på Medicinalstaten under andra Hufvudtiteln. Och som hvad sålunda föreslaget är, instämmer med den af Riksens Siänder vidtagna Statsreglering, i följd hvaraf utgifterna böra under vissa Htifvudtitlar, dit de höra, upptagas, for att af de anslagna summor utgå; så får Utskottet till Riksens Höglofl. Ständer vördsamt öfverlemna, otn icke den äskade omföring af ofvannämnda anslagssummor till sina behöriga Hufvudtitlar må bifallas. Stockholm den 26 .Maj 1815. På Höglofl. Riddersk. och På Högvörd. PrestAdelns Ledam. Ståndets Ledain. vägnar vägnar Carl De Geer. Gustaf Murray. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledarn. Ståndets Ledarn, vägnar vägnar Cerl Fr. Landberg.