Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Naturligtvis finns det motioner, som också äro af beskaffenhet att tilldraga sig en del kvinnors särskilda uppmärksamhet, såsom hr Söderbergs om 1 D U N rätt för lärare och lärarinnor i geografi att mot half afgift beresa statens järnvägar, hr A. Ericsons om förändrad tid för den s. k. » pigflyttningen » eller i allmänhet tjänstfolks flyttningstid m. m. De höra dock till ett särskildt kapitel och torde ej i denna redogörelse vara på sin rätta plats. Damernas älsklingsdryck. (Forts. o. slut från föreg. n:r.) Själfva cikorian förfalskas ofta med tegelmjöl, o c k r a, torfpulver, stenkolsaska. Till tillverkningen af dessa surrogat a n v ä n d a s hvete, hafre, råg, bönor, ärtor, potatis, ollon, rötter, kastanjer, J o h a n - nisbröd m. m. Det är Kathreiners Kneipp-maltkaffe. Den urgamla, vanliga kokningen i p a n n a har, som mera ekonomisk, sina företräden. hälften Kneipp-kaffe eller mera, till eftermiddagskaffe mindre. I ett äro vi nog i a l l a fall ense: a t t » kaffetåren den bästa är af alla jordiska drycker I » I D U N Ur notisboken. Framtidens kvinnoläkare. Aderton kvinliga studerande finnas för närvarande vid Karolinska institutet härstädes, nämligen kandidaterna Anna Ahlström, Elin Beckman, Anna Dahlström, Maria Folkeson, Thora Granström, Sofia Holmgren, Hertha Johansson, Signe af Klintberg, Signe Knocn, Matilda Lundberg, Sigrid Molander, Ada Nilsson, Siri von Porat, Julia Rosenbaum, Ellen Sandelin, Berna Skog, Anna Stecksén och Alma Sundqvist. * Restaurering af gobeliner har hittills i Sverige varit betraktad, om ej som en omöjlighet, så dock såsom ett arbete, förenadt med så stora svårigheter och kostnader, att ägare af gamla medfarna gobeliner hellre låtit tiden fortsätta sitt förstörelseverk än vidtagit åtgärder för deras reparation. Handarbetets vänner har emellertid nu beredt en möjlighet till renovering af gobeliner.
Om man deremot icke bibehållet' detina inrättning, sa räcker hennes fonder lili åt alla, så att hvarje soldat, sorn ifrån den värfvade armeen afskedas, kan undfå en årlig pension af 12 lill 1(5 r:dr b:co, och dermed kan han inaccordera sig pä landet; pä hvilket sätt allt afskedadt manskap skulle kunna komma i åtnjutande af understöd, i st. f. alt nu endast en ringa de! kan i Invalidhusct intagas. Då detta är min åsigt, och Ulsk. föreslår, att til! K. M. öfverlemna alt på det ändamålscnligasle sätt använda de tillgänglige medlen, får jag tillstyrka bifall å Ulsk:s utlåt. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: I anledn. af Frih. Ce derslröms yttrande, täger jag mig friheten erinra derom, att det nu föredragna ärendet är SlalsUtskrs utlåt. N:o 45, men icke samma Utsk:s utlåt. rör:de 9:de hufvudliteln. Uti det ntt föredragna utlåt, (innes ingenting omnämnt om den litel, hvarpå anslaget skulle komma all uppföras, hvarföre Frih. Cederströms yrkande i det hänseendet icke torde höra inverka på det beslut, som i delta mål kan fattas. Dernäst ber jag få gifva tillkänna, att jag tror det vara ett misstag, att medel skulle af enskilde personer blifvit gifne till denna inrättning; åtminstone har cn sådan uppgift blifvit mig meddelad af Secreterare!) liliinrättningens Direclion. Det sades äfven, alt Konung Carl XIV skulle i lifstiden till Invalid-inrättningen donerat 100,000 r:dr. Så stor var summan ingalunda, ehuru Konungen dertill anslog ett mindre capital. Hela fonden uppgår för det närvarande ungefärligen lill 80,000 r:dr, som lill större delen tillkommit genom de besparingar, hvilka kunnat göras af inkomster, infiulne från f. d. A d c Is fa n c - r e g: t et s boställen och indelningar. Hr Hjerta, Lars:
S. D. Föredrogs och gillades Allmänna Besmarsoch OeconomieUtflotlets genom ProtocollsUt-, draf af d. 12 Sept. afgifna ut> ätande öfwer den af Grefwe Dolma, August, genom etc till Ridderflapet och Adeln ingifwit Memorial yrkade rättighet till inqvartering i Staderna, äfwen för sädane tjenst, görande Militaire personer som der innehafwa egna hus: och flulle genom Utdrag af Protocollet de öfrige Resp. Ständen härom manligen underrättas. Ut supra. S. D. Föredrogs Allmänna Besmarsoch AeconomieU flottets Betänkande i anledning af Herr KröninZslvsrcls hos Högloft. Ridderflapet och Adeln ingifne och till Utflottet remitterade Memorial an» gående förbättringar as Rikets Allmänna fängelser eller sä kallade Krono-häckten; och beftöt Ridderflapet och Adeln att berörde Betänkande till alla delar gitta; hwarom Utdrag af Protocollet de öfrige Resp. Ständen wänligen flulle meddelas. Ut supra. S. D. Föredrogs StatsUtflottets ProtocollsUtdrag af d. 24 Oct. rörande den genom flera Me, morial ifrän BondeStändet föreslagna indragningen af Domkyrko tionde»; och beftöt Högloft. Ridderflapet och Adeln att till alla delar gilla StatsUtflottets ullätande sä mål i hwad sjelfwa tionden rörde, som 412 Den 7 November. som öfwer det hwad Domkyrkorne utöfwer Donationer och hwad af alder dem warit tillagt och genom Privilegier är stadfästadt möjligen kunna innehafva; Lich skulle genom Utdrag af Protokollet de öfrige Resp. Ständen härom wänligen underrättas. Ut supra. S. D.
1847 och 1848 såsom frivillig deltog i Danska kriget, till följd af erhållen kontusion, iråkat en sinnesrubbning, som derefter tidtals visat sig, men år 1850 antagit en så våldsam beskaffenhet, att han vid början af år 1851 måst intagas på Centralhospitalet i Wadstena, der han ännu vistades, måtte, då ingen förhoppning vore för handen att sonen kunde återvinna sina sinnens bruk, erhålla nådigt afsked ur krigstjensten, så framt han på indragnings-stat finge bibehålla sin nu innehafvande fulla lön, har, enär genom det ansökningen bifogade läkarebetyg vore styrkt, att Löjtnanten vid Westmanlands regemente L. G. N. Lindberg, efter all sannolikhet, vore obotlig, Kongl Majit, uti särskild till Rikets Ständer den 27 Mars detta år aflåten nådig proposition JVs 80, under åberopande af enahanda skäl, som, i fråga om pensions beviljande åt ofvanbemälde 3:ne Flottans Officerare, af Kongl. Majit blifvit anförde, jemväl begärt, att Lindberg, som saknade enskild förmögenhet, deraf hans underhåll och' vård för framtiden kunde bestridas, måtte med månaden näst efter den, i hvilken han undfår afsked ur krigstjensten, från Rikets allmänna indragningsstat uppbära en årlig pension af 400 R:dr B:ko eller 600 R:dr Rimt, motsvarande det belopp, hvartill den behållna delen af lönen för Lindberg under de sednast förflutna 5 åren i medeltal uppgått. Med afseende å hvad sålunda förekommit och på de i nästföregående punkt anförde skäl, hemställer Utskottet, att Kongl. Majits nådiga framställning om årlig pension af 600 R:dr för Löjtnanten vid Westmanlands regemente Laurentz Georg Nicolas Lindberg må af Rikets Ständer bifallas, 59:0.
Ett skriftligt anförande af Anders Brisman från Skaraborgs Län, i anledning af nämnde Utskotts Betänkande JN;o 6, angående härads-allmänningarnes förvaltning m. m. S. D. Ånyo föredrogos livart efter annat Constitutions-Utskottets följande fern memorial, dervid Slåndet fattade nedannämnde beslut: N.o 29, i anledning af tre Stånds återremisser på memorialet N:o 11, angående Riksdags återkomst hvart tredje år. Ståndet vidblef sitt, i anledning af memorialet N:o 11, fattade beslut samt godkände den i memorialet N:o 29 föreslagna voterings-proposition. N:o 30, i anledning af återremisser på memorialet N:o 14, rörande tiden för Riksdags fortfarande. Det af Utskottet framställda förslag till förändrad redaction af 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen godkändes till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, enligt 56 §. Regerings-Formen. N:o 31, angående erhållen återremiss af Utskottets memorial N:o 13. Ståndet lät bero vid Utskottets yttrande i memorialet IS: > 31. N:o 32, angående en från Bonde-Ståndet remitterad anmärknings-anled ning. Återremitterades; samt N:o 33, angående ytterligare framställde anmärknings-anledningar, med afseende å Stats-Rådets bristande fulltalighet. Återremitterades. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 291, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 136, angående väckt fråga, att Kronans fisken måtte till skatte försäljas m. m., blef Utlåtandet N:o 291 bifallet, utom i hvad det rörer Klabböle laxfiske, i afseende å hvilken punkt Ståndet fattade det beslut, som genom serskildt Protocolls-utdrag blifvit meddeladt.
Nu har K. M. för Ständerna tillkännagifvit att K. M. bar, till följd af Ständernas begäran, vidtagit den åtgärden alt indela fiskena i vissa klasser. De större, som anses kunna lemna inkomst, dem bar K. M. dels föreslagit att bibehålla och utarrendera, dels att försälja på sätt Ständerna begärt, men hvad de obefintliga och odugliga fiskena beträffar har K. M. begärt att de måtte afskrifvas, äfvensom att de fisken, som fortfarande åtfölja vissa hemman, måtte få med samma hemman helt och hållet förenas för att slippa en dubbel bokföring. Jag hemställer om icke detta är en åtgärd, som fullkomligen öfverensstämmer med livad Ständerna begärt. Hr Printzensköld har sagt att, när det gäller kronans fasta egendom, då bör man hafva noga reda på hvilka fastigheter det är fråga om att lemna bort. Jag hemställer om icke det är den mest lösa egendom; fisken som icke lemna någon reveny. För min del föreställer jag mig att man förspiller tiden om man länge diskuterar denna fråga. Hvad Gr. Mörner har velat inhemta i Utsk., det har han sagt att han i Kammar-coll:m inhemtat; nemi., upgift på hvilka dessa fisken äro, och det måste stå hvar och en ledamot fritt att kunna inhemta sådant derstädes; och i den händelse han då erfar, att Konungens rådgifvare hafva missbrukat det förtroende 46 Den 20 Februari. dem blifvit lemnat, sä må lian till Const.Utsk. inlemna anmärkn. mot dem. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Det förundrar mig att höra uttalas en sådan frikostighet hvad kronans tillhörigheter beträffar, som den siste värde talaren uttryckt. Jag är icke af hans mening, ulan instämmer i den tanke, som Gr. Mörner yttrat, och skall söka gifva skäl derför. Om Ständerna, såsom här är uplyst, hafva begärt den åtgärd, hvilken nu är under pröfning, så är i sin ordning att de behandla denna fråga med samma noggranhet, som hvarje annan, hvilken rörer Statens tillhörigheter.
Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, i anledning af anmärkning vid Utskottets Betänkande, angående medel till befordrande af Gymnastiska öfningar. Tulii P. 208, 339, 345, 1209. — i anledning af väckt Motion om upprätthållande af Höganäs Stenkolsverk. Aug. Oct. 2 A. P. 564. Dec. P. 7. — angående förändring i allmänna Skjutsnings-anstalterne, Postvagnars inrättande och Skjutslegans nedsättning. Oct. P. 432. Dec. 2 A. P. 187. — om sättet af och tiden för Hammarskatts jernets utgörande. Julii P. 8g5. Aug. — om vidsträcktare frihet i anseende till Tackjerns-tillverkningen och Tackjernshandeln. Julii P. 895. Nov. P. 182. — angående likhet i rättigheten till nya Smidens anläggande så i Södra som Norra orterne. Julii P. 895. Aug. Sept. 2 A. P. 265, 332, 349. — om yrkad rättighet till utvidgande af Stångjernsoch Ämnessmidet i Riket. Aug. Oct. P. 433. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, angående ett noggrannare fullgörande af de med Bergmans-hemmans besittning förenade skyldigheter. Julii P. 896, Aug. P. 16', 101. •— rörande jemkning af Extra Roteringen. Sept. 2 A. P, 519. Dec, P, 791, ■— i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående föreslaghe förändringar i Kongl, Förordningen den 26 Februarii 1817, rörande Socknestämmor och KyrkoRåd. Julii P. 1089. Aug. P. in, 118. Dec, 2 A. P. 34. — angående befrielse för BergsSexmän, att deltaga i Skjutsningsbesväret.
Nu försöker man ett nytt medel att omintetgöra deras för landet gagnande verksamhet, och detta samtidigt med det man förklarar räntan fri, likasom för att förekomma den konkurrens, som skall ersätta lagens stadgande om maximum af ränta. För min del har jag inom Utskottet gått in på räntans frigifvande endast under den förutsättning, att lagstiftningen underlättar tillkomsten af banker för att lätta rörelsen. Men om man i stället derför omöjliggör tillkomsten af nya och inskränker de redan bestående, hvilkas oktrojer snart tilländagå, så bäfvar äfven jag tillbaka för räntans frigifvande. Man talar om privatbanks-delegarnes stora inkomst. Må man reducera den genom tillåtelse till nya bankers uppkomst; på detta sätt skall konkurrensen naturenligt nedsätta vinsten, det allmänna till gagn; men må man icke genom en ab deritisk lagstiftning arbeta ockraren i händerna. Missunnar man privatbankerna deras höga inkomst (hvilket synes mig orätt, då såmedelst kapitalbildningen ökas utan att någons rätt trädes för nära; jag skulle önska att rätt mången i vårt land uppbar 10 å 12 procent på sin rörelse), så måste man följaktligen befordra tillkomsten af flera banker, icke motverka den, hvarigenom räntan hålles uppe och rörelsen hämmas. För att åskådliggöra verkningarne af Utskottets förslag bilägges här en tablå öfver bankernas sedelutgifningsrätt för närvarande, utvisande att den, enligt förslaget, Sammansatta Bankooch Lag-Utskottets Betänkande N:o i. 23 minskas till 57 procent. Detta likväl under den förutsättning, att såsom säkerhet för kreditiver kunna presteras sådana säkerheter, som godkännas såsom grundfondshypotheker till halfva kreditivbeloppet. För närvarande finnes i bankerna icke sådana säkerheter til! y0:del af kreditivbeloppen, och kunna icke af kreditivsökande anskaffas. Sådana säkerheter utsättas för stående lån. Följden af stadgandet blir således alt bankerna ovilkorligen fordra sådana säkerheter, hvarigenom kreditiverna, kanske den för allmänheten mest gagnande delen af bankernas verksamhet, inskränkas. Jag öfverlemnar åt en hvar att bedöma hvilket inflytande detta skulle utöfva på rörelsen, och huru den samtidigt dermed frigifna räntan skall stiga.
' Gustaf Murray. Pä Vallöf!. BorgarePå Hederv. Bonde Ständets Ijedamöters Ståndets Ledamöters vägnar ■ vägnar Carl Fr. Landberg. Jon Jonsson. ... C. Sylvan. Uppläst, hos Högloft. Ridd., och Ad. den 7 Juli, Högvörd. Prest-Ständet den 7 1 * Vällofl. Borgare-Ståndet den 10 — Hederv. Eonde-Ståndet den 7 Vördsamt Memorial! Uti Nådig Proposition af den 21 nasti. Juni , som af samteliga Respectiva Riks-Stånden blifvit till Lagutskottet remitterad, liar Kongl. Maj:t täckts gifva Riksens Höglofl. Ständer til 1- Icänna, att Kongl,.
Pa sådant satt ldl ’ ‘ t uppehålla lagarnes helgd, samt r0 e; kan förbises, varit veikstallh _*■ . måtto aflägsna brotten att genom ofelbarheten af deras på o j i m ) S deras vådlighet och *"h bos lie verkliga invSoame nära forestaUmngen om g olycksförande verkningar. heller frånkännas så val pre Ett 'e'fal”V f;"T\llmänlmt, Born dess vaksamhet uti den nastesterskapets bemödanden i • och hvilken uti en mangd sock Tågården tillhörande del a se -\ bekymrande. Såsom vidtagna austalius ofta förekommer moaosam och he y höra ihågkommas de ter af offentlig egenskap, för ifrågavaranc ’hvad redan blifvit i un nyckterhetsoch måttlighets-oi eninga , » är0 tillvägabragte. Under 'sockiie-skolor , “sorn % — *«•*«*"til,kora,“ anstalter äro följande. insamling skett lill en skoj I Ryds socken, der allt lfiån a 77 emellan 2 och 3ooo R^-df fond, bär denna fond, sedan deuuppg^ ^ såsom gåfva af Hög Banko, blifvit ökad med «>°oo • ‘ derförutan låtit på enskilt be välborne fru Grefvinnan Auioia i » jg30 uppföra ett väckel kostnad bredvid kyrkan på Rydboholm pij inreda och hvarest un och rymligt, skolhus, hvilket numera ^en blifvit som tilh dervisning efter vexelmetod kommei ali^ R Jboholm, församlg ka är tjenstgörande prest och kalb g församljngen och Pastor e» gens patronus. Genom ytterligare b,S iuvättade skola, hvil håller läraren skabg
Frun på Säby, bon dog hon, rätt snart, och så kom det en ny i hennes ställe, men en kunde ju inte begära, att hon skulle hafva samma hjärta för mig, och när hon efter ett år blef enka, fick jag lof att flytta, och då kom jag hit. » » Nå, har madam Svensson aldrig haft nå- gra barn? » » Jo vi hade en flicka oss emellan; hon föddes första året, förstås, och var på sjunde året, när hon dog. Hvar gång jag ser hennes namn i afnackan, vet frun, komma tårarna i ögonen på mig, så gammal jag är. » » Ja, det där vet jag, huru det känns, kära madam Svensson. » » Jag kan se henne för mig, när jag vill, så tydligt och klart i hennes lilla randiga kjortel, som jag väft åt henne till julen. Det var ett snällt barn, ja ett ovanligt snällt b arn, det kan jag säga, utan att skryta. Men Vår Herre vet nog hvad han gör. » Ja, Vår Herre vet nog, hvad han gör! Icke en blind slump länkar våra lefnadsöden. Må det vara vår tröst, när det ser mörkt ut omkring oss, när stöden falla och det käraste ryckes bort, när bekymren bränna eller ensamheten isar oss! Han vet, hvad vi behöfva för att uppfostras. Guldet skall renas från slagg; men det lemnas icke i degeln längre än nö- digt är. Den enkla kvinnan hade för sin del löst pröfningens gåta. Så kan man lära äfven af de obemärkta och förbisedda, blott man själf vill höra och se; men det är det, vi hålla oss för högvisa för. — I — n. Husmoderlig almanack. Oktober. Lycklig den husmoder, för hvilken den 1 oktober ej är förknippad med ombyte af bostad: göromålen i och för en sådan flyttning äro mångahanda och tåiamodspröfvande — helst om inga rulloch fönstergardiner riktigt vilja passa i den nya bostaden. I trots af husmoderns uppoffrande verksamhet tål det ofta flere veckor, innan man hunnit göra sig riktigt hemmastadd i den nya omgifningen. Den som förgäfves försökt att fördrifva målaroch klisterlukt i nyinredda rum, kan fresta följande: Man
Utsk.:n hafva härvid trott särdeles «fs:de böra hafvas å de enskilda penningeforhållamlernes närvarande ställning inom riket, enl. hvilken den ena medborgarens skuldsättning till den andra numera är snart sagdt det vigtigaste och till. sina följder mest afsedda af deras inbördes samhäilsföf luden; och man i allmänhet kan antaga att bedrifvandet af hvarje företag, hvartill större eller mindre penni ngeförlayer erfordras, till vida större del sker genom användande af anskaffade lånctillgångar, än ined näringsidkarnes egna samlade kapitaler. Vid ett sådant allmänneligen erkändt förhållande, hafva Utskrn funnit det vara af högsta vigt att de vilkor af betingad säker kapitalafkastning, hvilka utgöra grunden för hvarje utlåning af penningetiilgångar åt andre, till beredande af ömsesidig förkofran, icke må vara sådana, att af kast »ingen af kapitalet öfverstiger elier ens upgår till fulla beloppet af den högsta afkomst, som näringarnes bedrifvande med säkerhet kan anses lemna. Anledningar för kapital-egare, att låta sina fonder af andra användas, kunna vid en för öfrigt rätt ordnad penningeställning aldrig sakrias, men anledningarije för den idoge, men kapitalsaknande att till nyttigt användande emottaga en främmande tillgång böra sorgfälligt bevaras; och sådant hafva icke Utsk:n ansett kunna ske med bibehållande af deli nu vanliga räntan till 6 för 100 årligen.
Genom den förbindelse, som salunda stullr åligga Embets» och Tjenstemän, llifwer det ock m följd, at sa wida inkräktaren icke skiljer dem ifrån 4QQ Den 8 Mats. ifrån deras Embetes och Denstemanna befattning, böra de ock dermed fortfara under invasion-riven, hälst mycken oreda uti sakernes wanliga gäng, samt manga afwentyr och wäldsamheter synbart kunde inträffa, om de nedlade deras wanliga befattning, och fienden, som Merendels icke känner Swensta spräker, eller kan göra sig begriplig hos Allmogen, stulle försättas i nödtwang ak i alt sjelf agera; Afwensom af enahanda orsak, det icke eller bör an» ses fördömligt, Utan twärrom berömligt, om nägon Medborgare later nyttja sig til Tolk emellan fiende och det inkräktade Landets Jnnewänare, eller at uträtta andre warf a landet, enär han icke derunder salunda försyndar sig, som uti ofwanberörde I^omeiu omförmäles; emedan han derigenom bereder sig tilfälle, at hos en öfwermodig fiende likwät stundom kunna mildra detz eljest kanste gränslösa anspräk, och Folket jemwäl har en egen Medborgares biträde, at wid alla tilfällen kunna under Leras lidande påräkna. I anledning af hwad här ofwan anfördt blifvit och ^lemoiialet widare omförmäler, torde finnas lämpeligt, det antingen såsom et tillägg til 4 Mihgernings-Balken, eller ock genom särskild Författning stadgas som följer: §. r Enär Fiende tränger fram, och nödige förswarsanstalter förut icke blifwit widtagne eller annorlunda anbefaldce, aligger det Konungens förste Man i den orr, som af Fiende hotas, ar genast sammankalla närmast boende Embetsman och andre redlige Med - Den 8 Mars. 40 t Medborgare, och öfwerlägga hwad beflnt efter förefallande vmstandighrter bör widlagas, antingen til motstånd medelst Folkets upbädande i majjaeller til stilla afbidande af det förestående ödet.
Med afseende derå, att Eders Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 22 sistlidne Juli, förklarat, att då, enligt hvad anmäldt blifvit, gamla ulldiskontfondens utgifter år 1850 uppgingo till 5,663 R:dr 35 sk., men inkomsterna för året endast till 5,310 R:dr 7 sk. 4 rst., ersättning för elen sålunda uppkomna brist af 353 R:dr 27 sk. 8 rst. finge af de under Kollegii förvaltning ställda tulloch konfiskationsmedel anordnas och utbetalas, hafva llevisorerne, —som förmält sig instämma i den af Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer uttalade åsigt om nödvändigheten att, genom särskilt anvisade medel, bereda gamla ulldiskontfonden det för dess fortfarande bestånd erforderliga understöd, — yttrat, att, i betraktande af de inhemska manufakturerna särdeles gagnande föremål, för hvilka de till omförmälda, af tulloch konfiskationsmedel bildade, fond inflytande tillfälliga inkomster äro afsedda, och då, på sätt af räkenskaperna rörande dessa medel inhemtades, det visat sig, att under de år ifrågavarande revision omfattade, berörde inkomster icke varit tillräckliga för bestridande af de utgifter, som blifvit anvisade å fonden, llevisorerne ansågo dennas tillgångar icke lämpligen böra, anlitas till det för densamma främmande ändamål af gamla ulldiskontfondens understödjande; hvaremot och då det, enligt Revisorernes tanke, med bestämmelsen af de till landtmanna-näringarnes understödjande anvisade allmänna medel icke vore oförenligt, att deraf godtgöras de å gamla Ulldiskontfonden, för inhemska fårafvelns och ullproduktionens befrämjande, anordnade kostnader, för hvilkas betäckande tillgång af fondens inkomster saknas, llevisorerne hemställt, huruvida icke för framtiden ersättning till gamla ulldiskontfonden för det belopp, hvarmed årets utgifter å fonden kunna hafva öfverstigit inkomsterna, må af sjette hufvudtitelns anslag till “jordbruk, handel och näringar" anvisas.
Febr. 442, — StatsUtskottets Memorial, angående verkställd granskning af Inrättningens Räkenskaper och Förvaltning, jemte förslag lill grunder för Inrättningens organisation, Maji II. 683. —• om bestämmande af ett visst pris intill nästa Riksdag å den Spannemål som uppköpes af; Jan. I. 385, 680. Jan. II. 20. Junii I. 5, 116. om förhud mot införskrifning af Utländsk Spannemål af, Jan. II. 154- Mars I. 108, 166, 262, 265, 266. — om granskning af Räkenskaperne emellan MagazinsDireclionen och CommerceRådet Björnberg, rörande denne sednares Bränneri-arrende , Febr. 485, 600. Magazinslnrättning, om anläggande af en sådan i Borås Stad; se Borås. — om föreslagne grunder för godtgörande af Undsättnings-spannemål, som blifvit utdeld af, Mars I. 111, 166. 262, 264,265. — 0111 förvaltning af Kronans UpplagsMagazin m. m., Febr. 642. ISS Magazinslnrättning, om inrättande i Fahlköping af en, Mars I. io3, i65. Maji II. 683. Junii I. 17. — om anläggande i Jerfsö Socken och Gefleborgs Län af Frösäds, Jan. I. 134* Maji II. 683. Junii I. 16; se vidare Banken, Bröd. Magistrater i Städerna, angående postfrihet för dem vid afsändande af KionoUppbördsmedel, samt andre Städerne rörande offentliga ärender, Dec. 38q, 4p9> 56o. Exp. 270, 441» 44g, 469. om ändring i föreskriften om Magistraternes skyldighet att förvara en nyckel lill LandtRänteriernes KassaKistor, Jan. I. i32, 44*•