Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderffapets och Adelns samt Högwördige Prest-StändetS deltagande uti nybygg» nåd och reparation af Kyrkoherde, Capellans, Klockare, Rectors och Scholehus-byggnader i Städerne, blef samma Betänkande af Borgare-Ständet kill alfa delar bifallit. / Ur su^rs, Lx krotocollo, ^ st, Lerjström. Utdrag af protscsllet, hället hos Heder, wärda Bonde-Gtän-et, wid Urtima Riksdagen i Arebro den r» Aug. 1812. SD2bid ytterligare föredragning af det, till uovkomne twistiaheters utredande emellan Riks-Ständen nedsatte Särskildta Ulffotts den 9 sistl. Augusti afgifne, och sedan den n pä bordet lagde Betänkande, angående alla Husägares deltagande i fäderne, i nybyggnad och reparation af Kyrkoher, de. CapellanS, Klockare, Rectors och Scholehusbyggnader, blef detta Betänkande af Bonde-Ständer ti» alla delar bifallit, su^r», Lx krotocollo, O, Lrinkmsn. Utdrag af Riksens 'HZglofligo Ständers, tik! utredande af uppstjutna twistiga frägor emellan Hederwärda Konde-Gtändet octi de öfrige Riks-Sränden förordmde, därstil-g Utstötts prstscoll wid Den 18 Augusti. .27H Urtima Riksdagen i Orebro den 1 Augusti 1812. S. D. ^ afseende pä den hos Särskilda Utskottet uppkomna fräga, om hemställan till Riksens Höglo stige Ständer, angående enahanda skyldighet för Presterskapet i Släderne som för Prestcrffapet pä Landet, atr underhålla sina Boställen, förmente H:e Biskoppen m. m. Doctor Faxe, att, da Lagen i 26 Capz §.
R:dr årligen, räknadt från den tid, då nämnde pension upphörde. 13:o Till Rikets Ständers Stats-Utskott har E. K. M. jemväl i Nåder Bih. till R. St. Prot. 184t* to Sami. t Afd. 7g 626 Expediiions-Utskottels Förslag lill und. Skrifvelse., N.o 377. Öfverleranat en af Öfverste-Löjlnanten Nordencreutzs enka, Carin Nordencreutzt lill E. K. M. ingifven underdånig ansökning alt varda ytterligare bibehållen vid den pension, som lion, enligt Rikets senast församlade Ständers beslut, fått sig å Allmänna Indragnings-Slaten intill nästföljande Riksdag beviljad, till ett belopp af 400 R:dr; och enär af de Nådigst remitterade ansökriings-handlingarne styrkt blifvit, alt enkan Nordencreutz, som ännu hemma hos sig vårdar 6 döttrar och 3 söner, fortfarande befinner sig i högst torftiga omständigheter, hafva Rikets Ständer bifallit, alt ifrågavarande henne beviljade pension af 400 R:dr må intill nästa Riksdag än ytterligare å Allmänna Indragnings-Staten uppföras. 14:o Likaledes har till Rikets Ständers Stats-Utskolt blifvit af E. K. M. Nådigst remitterad Höf-Intendenten L.
Indragning af Bankens sedlar å 1 Riksdaler Riksmynt, i anled - ning af det utaf 1860 års Revisorer väckta förslag derom: B. II. 465, 483; lil. 31, A. 44. Indragning af Biskops-embetena, i anledning af väckta motioner derom: B. II. 374, 445, A. 445. — af Karantänsanstalten å Känsö, i anledning af väckt motion derom: B. II. 234, 255, 310, A. 310. — af Kronofogde-tjensterna, i anledning af väckt motion derom: B. II. 411, 450, A. 450. — af sjötullen vid Blockhusudden, i anledning af väckt motion derom: B. II. 209, 233, 237, A. 242. lndragnings-Staten, Allmänna: se Riks-Statens Nionde HufvudTitel. Industrioch Konst-expositionen i London år 1862, om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i nämnde exposition, dels ock i den för landtbruks-alster och redskap innevarande sommar anordnade internationella utställning i Hamburg: VI. 21, 25, R. 25; B. VII. 65, 78, A. 78, E .246. Införsel-tullen å artikeln Ättika, angående: B. VI. 389, 391, A. 391; B. VII. 6, 8, A. 8, E. 166. — å bränvin, angående förhöjning af nämnde tull; motion af Herr Carl Fredrik von Mentzer: se Motioner. Inhyses-hjon, i anledning af väckt motion, att utflyttnings-attest för dylikt hjon skall upptaga dess hela familj: B. II. 484; III. 46, A. 46, Inklareringsoch lossnings-rätt, i anledning af väckt motion om dylik rätt för fartyg vid landthamn eller kanal-station, dit de äro destinerade: B. V. 609; VI. 4, A. 4.
BorgareStåndet: ”att, när utgående stör» re Hanco'Utskottets Betiinkanden. sog re »edlar, vid hvilka manga personer skola lägga hand, ovilkorligen måste utfärdas under expeditions timmarne, oordningar lätteligen kunna inträffa, och hvarpå exempel icke torde saknas: att, om 400.000 R:dr dagligen erfor dras, kunde, med en summa af 800,000 R:dr eller högst en million R;dr, ett erforderligt sortament af alla tillåtna valeurer formeras, utgörande blott ^tdel mot ständiga förrådet af smärre sedlar; och att, då Utskottet stillati-gande medgifvit, det icke kunna vara mer åfventyrligt, att på en gång anförtro åt Banquens Commissarier en million R:dr i större sedlar än att på en gång anförtro dem, emellan 3 och 4 millioner i smärre sedlar, det således endast vöre svårigheten att inventera ett förråd af större sedlar, som Utskottet skulle anse nästan oöfvervinnelig: men för verk ställigheten hvaraf motionairen föreslagit det sätt han funnit lämpligt. Vid svaret på frågan N.o 5 Inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln: att graverade valeurer, efter hvad bade Utländsk och Inländsk erfarenhet bestyrkt, egde Företrädet framför skrifna och tryckta: att det af Utskottet anförde skäl, hvarföre RiksgäldsContoirets sedlar på 100 R:dr så sällan eftergöras, saknade all grund, emedan dessa sedlar skulle i Landsorterne vara mest begärliga och omisstänkte, aldrig sakna omlopp, samt att Herrar BaticoFullmägtige, efter föregången pröfning och begagnande af den tryckta undersökning, rörande medlen att förekomma sedelförliihang till Rihs. St, Fiot, 1833, 6:te Sami. N:o 14 * r s i o Banco• L tskottets BetiinkanJeri. fal sk ning och eftergör ing, som på Engelska Banquens bekostnad blifvit föranstaltad, sedermera borde välja hvilketdera sättet de ansågo med Banquens säkerhet mest öfverensstämma.
Utskoltet finnér sig derföre, ehuru Borgare-Ståndet, vid behandlingen af Utskottets Memorial N:o 81 , med bifall till Utskottets deruti gjorda hemställan om ändring af den föreslagna 8 §. Regeringsformen, till Grundlagsenlig behandling antagit Utskottets Memorial N:o 57, nu, till följd af Bonde-Ståndets ännu icke förändrade tanka, böra, såsom ett försök till saman jemkning af de serskilda Riks-Ståndens tankar, hvarigenom ingen förändring i sak åstadkommes, hemställa, huruvida Riksens Ständer skulle vilja, under de i Memorialen Nrris 57 och 68 gjorda förbehåll, till Grundlagsenlig behandling antaga följande, i sista punkten omarbetade, redactiom af Utskottets, i Memorialet N:o 57 framstälda, förslag till ändring af Bih. till R. St, Prot1840 och i841- 3 Sami, 4l;fe Haft. i 2 Constitutions-TJiskottets Memorial, iV.a io~. Regeringsformens 43 §. Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser , förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, sorn Han, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus, eller ibland StatsRådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver. Föredragningen inför Konungen af de mål, som Han då Sjelf af gör, och som är o af den beskaffenhet, att Stats-Rådet öfver dem höras bör, fördele Kommgen så, som Honom godt synes emellan de Fyra Stats-Råd, hvilka enligt 8 $1 minst skola när vara; kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med den tillförordnade Styrelsens deröfver afgifna yttrande, föredragas. I fall, hvarom denna § stadgar; må de Ledamöter af Stats-Rådet, hvilka inför Konungen, och de, hvilka i den tillförordnade Styrelsen sig öfver vigtigare mål yttrat, sammanräknas till fyllande af det antal, hvars närvaro i StatsRådet 8 f. för sådant måls afgörande föres kr ifver. Stockholm den i Maj 1841 •
De utbytas då till RiksgäldsSedlar, och 5:0 Skulle RiksgäldsSedlarne qvarhållas i allmänna rörelsen, hvilket sker derigenom, att StatsContoiret använder dem till betalning åt Löner och Öfrige Statsanslag efter Realisations* grunden; men derförutan borde likväl, 6:0 Ett Creditiv på Binquen lemnäs RiksgäldsContoiret, för att dermed vidmagthålla deras oafbrutna förväxling till BancoSedlar, när det åstundades, som likväl borde i RiksgäldsContoiret verkställas; på det att, så snart RiksgäldsSedlarne dit inkommo, de måtte kunna genast till Rörelsen, genom StatsContoiret, åter utlernnas. När, på sådant sätt, hvar man ägde vissheten att kunna ombytet till BancoSedlar Verkställa, så skulle det, i växlingsvag, föga sökas. Att ifrån den skyndsamhet och den myckenhet, hvarmed' RiksgäldsSedlarna 8® Den 17 Martil, /. m. i hitintills och synnerligen de sednare åren, ingåte till Realisation, sluta'" fil hett ^Förestående lika förhållande , t fall mirt försTa-g äTltogi'5 viofe att brista i kännedom orh dtih örsMk, som varit egenteUgen verkande; 'eri orsak, -stfm vore undannöjd-' genom sjelfva FöisfSget. Dehlia orsak har bestått deri, ätt då"
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition hade Utskottet i det återremitterade Utlåtandet föreslagit, att myntoch rwAvie-enheten måtte benämnas »Riksdaler Riksmynt»; hvilket förslag Ridderskapet och Adeln i så måtto gillat, som bemälda Riks-Stånd ansett räAvee-enheten böra erhålla omförmälda benämning. Enär Kongl. Maj:t och Rikets Ständer vid 1844—184-5 årens Riksdag gemensamt beslutat, att den då antagna räkne-enheten, till värde lika med den af Utskottet nu föreslagna af 1 R:dr riksgäld, skulle benämnas endast Riksdaler, så torde det tillägg af ordet Riksmynt', som Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innefattade, vara föranledt förnämligast deraf, att Kongl. Maj:t ansett en särskild mynt-enhet, af olika värde med räkne-enheten, böra för framtiden bibehållas. Men om myntoch räkne-enheten till samma värde fastställes, erfordras icke något tillägg till benämningen Riksdaler. Missförstånd eller förvillelse af denna benämning synes icke kunna uppstå då, på sätt Banko-Utskottet vid ett föregående tillfälle anfört, beräkning i banko-mynt, hvarmed en förvexling möjligen torde kunna förutsättas, icke är särdeles gängse bland den större allmänheten, hvilken redan vant sig vid att med Riksdaler betecknas och förstås R:dr riksgäld, eller det räknevärde, som motsvaras af den nya enheten, hvars förblandning med R:dr silfver specie ännu mindre bör kunna befaras.
Vid sådant förevetande och då halfva beloppet af den i ofvanberörde 6:te punkt fastställda aktietecknings-summan, på sätt denna punkt uttryckligen innehåller, allenast är afsedd till Stats-verkets betryggande för företagets vederbörliga utförande, och derföre icke behöfver erläggas derest jernvägen, genom aktie-egarnes försorg, varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad; hvadan denna högre tecknings åstadkommande ovedersägligen mäste för aktie-egarne eller låntagarne vara vida lättare och mindre äfventyrligt än anskaffningen eller ingåendet af en sådan solidarisk ansvarighetsförbindelse för lånemedlens återbetalning, som hittills vid dylika låns beviljande blifvit föreskrifven, får Utskottet härmedelst ånyo underställa Rikets Ständers godkännande och antagande hvad Utskottet, med hänsigt till merberörde statsbidrag samt vilkoren lör dess åtnjutande m. m., föreslagit, dock torde, på sätt Borgare-Ståndet anmärkt, det i slutet af 7:de punkten förekommande ordet »arbetsackorder’ rättas till rarbetsmethoder». Stockholm den 24 Oktober 1854. Reservation: af Hr E. D. Grape: "Emot Utskottets, oaktadt två Stånds återremiss till förmån för Fahlun—Gcfle-jernvägen, vidhållna tillstyrkande, att till Kongl.
”En tår öfver min förvillade vän undföll mig; all min tid blef egnad åt ämbetsgöromål; och vår från barnaåren fortsatta brefvexling upphörde”. Blott en enda gång (hvarom mera längre fram) återsågo de hvarandra. Vi äro hädanefter lemnade – åt oss sjelfva och Thorilds egna skrifter. Det återstående biographiska måste, till det mesta, sammansökas dels ur de tryckta, dels – och synnerligen – ur de oss tillhandakomna otryckta. Lyckligtvis har vår spaning i de sednare ingalunda varit fåfäng. De bestå, utom af några poemer och ungdoms-uppsatser, till större delen af en samling Bref; hvilka vi, sedan de hunnit ordnas, befunnit sträcka sig från hans studentlif i Lund ända till hans professorslif i Greifswald. Med undantag af några o-daterade – men synbart från åren 1779 och 1780 härrörande – till Corydon (enligt all sannolikhet, just Lönberg), äro brefven från den tidigaste perioden nästan uteslutande rigtade till en ungdomsvän Heurlin, som, slutligen Lagman, ännu för omkring tjugu år sedan lefde i Vestergötland på den vackra egendomen Trufve. Derefter, sedan det offentliga uppträdandet såsom Författare var börjadt, förete sig några skrifvelser till – Leopold. Under de nästföljande åren, intill Gustaf III:s död, äro Friherre Silfverhjelm, Nils von Rosenstein och den vidtbekante Tham af Dagsnäs hans förnämste correspondenter. Efter sin landsförvisning skrifver han än till Tham, än till en Hof-Auditör Edman, med flera; slutligen, såsom bosatt i Greifswald, till en och annan af Tysklands Litteratörer, – särdeles till Herder; alldrasist till dennes Enka. Öfverhufvud supplera de hvarandra i en mån, som vi ej vid första anblicken djerfdes vänta. Framförallt gifvande en fullständig spegling af hans inre lefnads skiften, åtskilja de sig i ungefär fyra på hvarandra följande tidsafdelningar.
Men just denna afhandling har grundat min öfvertygelse, att Götha Csnal-anläggning fordrar så*stora summor, utom hvad den redan kostat, att j3g tror, att det öfverstiger Rikets förmåga att fullborda densamma. Hvad beträffar Herr Grefve von Plåtens yttrande, i afseende på de utlåtelser jagskulla hafva haft år 1809 rörande Götha Canal; får jag förklara, att jag nu ej kan så noga påminna mig dem; men det mins jag, att den då framställde proposition om Statens medverkan till berörde Canal, uppväckte ledsnad hos mig, ehuru på den plats jag då genom Kongl. Maj:ts Nåd inoeha-i de, det icke var mig tillstäodigt, att yttra mig mot eller med. Jag var då i egenskap af LandtMarskalk en helt annan person, och hade belt andra pligter att uppfylla, .än då jag såsom blott medlem af detta Stånd yttrar mig För öfrigt vill jag ej ingå i någon vidare dis! cussion om Götha Canals förmon eller skadlighet, utan öfverlemnar till Ridderskapet och Adeln, att derom fatta hvad beslut sorn lärnpeligast synes, nöjd att endast hafva i Protocollet förvarat min enskildta öfvertygelse i ämnet. 0 Herr Flach, Carl Fredric: Jag borde ej förlänga den redan vidlyftiga discussionen, och jag skulle sannerligen göra mig samvete deraf, jag icke trodde detta ordslöseri vara just So Dm 16 Junii f. m. på dess rätta ställe. Då ingen gitter neka, att ärendet ju är af ett stort nationalinteresse, da man vet, att meningarna derom äro på ett ganska uppstämdt sätt delade; hemställer jag, om icke tiden är inne, att i erfarenhetens grund söka upplösning på den gatan: huruvida dt,t är rättvist, att först fullborda" Vöstgötha Canalen. Sedan kunde man allt få se, om det lönade kostnaden och mödan, att fullfölja den öfriga Canalbyggnaden.
Och när han skrattade så där, ja, se då vågade h o n säga åt h o n o m hvad som helst. Idun Stockholm, Iduns Tryckeri Aktiebolag. Prenumerationspris p r Idun ensam Iduns Modet., fjortondagsuppl. Iduns Modetidn., mänadsuppl. Barngarderoben är: kr. 5: &gt; 5: &gt; 3; &gt; 3: Redaktör och utgifvare: Byra: Klara Södra Kyrkog. 16, l tr. Allm. telef. Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. FRITHIOF Redaktionssekr. : J. Nordling. Från årets fjjl e t v a r HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Amioiispris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. förvå- ning. mälda Länge betraktades i n g e n t i n g att så i vårt Rosa ocksom arbetena, sällsynt undantag, men ges skakvinna sig namn, ett hos oss redan som stående i ett icke hennes svenska la har under eller inDär ha vi ännu det till dess männen sig icke längre ord henne med i men tar utställning konstverk finnas en gam» k v i n n a n t i g e i förneka m o t konen som konstföreninH o n tiger undergifvet, årtiondena fram utsamlingen ». mål. Hvar af framantal kvinnor senare vandrat stens således de En fördrastyrelse länge spår ringa säga. litet i köpsnämnd. blott o c h d e täfla sinsemellan, äfven med de utställarne. ke ej som skulptörer äro de dit. svenska Så gäller ster och att af ej alkonst, med framgång fördessas är det utkonstäfven utställningar, på som i år v i t t n a o m v å r k o n s t s närvarande konstvisa n y a svensk de Med n ä r i n n o r n a, så s n a r t d e t till ö k a otvifnärliga betydelse.
Ehuru det högst sällan torde inträffa, att beväringsmanskapets Usta klass, sedan den blifvit inmönstrad till undergående af vapenöfning, och afgifter blifvit erlagde af dem, som från öfningarne önska befrielse, varder till krigstjenst uppbådad, innan lörsta årets vapenölningsmöte försiggått, skulle sådant likväl möjligen kunna hända; och då i detta läll den, hvilken erlagt berörde afgift, synts Rikets Ständer vara berättigad, att återbekomma hela afgiften, likasom den, hvilken uppbådas först det andra året, blifvit tillerkänd rätt att återfå hälften af densamma, har i enlighet härmed ett tillägg blifvit gjordt i den §, som afhandlar detta ämne. Vidare, och enär påföljden att varda till nästa års beväringsklass öfverflyttade skulle stadgas för dem, hvilka, genom underlåtenhet att medhafva sina prestbetyg, vålla att de icke kunna blifva|till£.vapenöfningpynmönstrade, hafva Rikets Ständer ansett nödigt, att sättet för preslbetvgens införskaffande och det undantagsfall, då den beväringsskyldige åligger att sjelf medtaga sitt betyg, förut finnas i författningen omnämnde; och är af sådan anledning en ny g, innehållande föreskriften härom, af Rikets Ständer uppställd. Likaledes hafva Rikets Ständer funnit nödigt att förtydliga den i 11 § 2 mom. af det nådiga för fatt n ings förslaget förekommande anvisning om hvad den har alt iakt taga, som efter det mönstring redan försiggått önskar alt, emot afgifls erläggande, vinna befrielse frän vapenöfning. Till förekommande af all misstydning, rörande å ena sidan beväringens frihet från arbetskommenderingar och, å den andra, beskaffenheten af de arbeten, hvilka manskapet är skyldigt alt under tjenstgöring utföra, hafva Rikets Ständer ansett sig böra härom gifva en bestämdare anvisning än den, som finnes från 1812 års beväringslag, intagen uti E. K. Maj:ts nådiga förlättningsförslag.
Dessutom rekommenderas allt hvad som hör till Barnoch Baltoaletten. Vördsammast F \ H O L Jtf JE / BL 9 [0737] förvällas hela; få afrinna, och trädas sedan på en stark tråd (till synål begagnas en slånbärstagg eller fm sticka), upphängas i solen att torka och förvaras, hängande fritt i handkammaren. Stenia. p n bbI X jorteraflt, oförfalsKaflt CEL! 1 CEL im KINESISKT TE fin arom f örsäljes i SIÖE med fiere utmärkta o. p SIOEl risbil iga T kvaliteter gen. Hrr SpeceriT handl. En gros lager hos Otto Dahlström &amp; Co E XCELSIOH-T El [2356| JönlaLÖpizis hos alla specerihandlare. Frågor. Har någon af Iduns läsarinnor försökt den s. k. Laetoserin-cacaon? Är den lika smaklig som annan cacao? Hvaraf tillverkas den? Intresserad husmoder. Skulle nägon af Iduns alltid beredvilliga läsarinnor godhetsfullt vilja upplysa mig om, hur lapisfläckar borttagas ur kläder? Kan och vill någon vara så snäll och underrätta mig, hur jag skall få bort svarta ränder, som bruka uppkomma i nedre kanten af mina helylleklädningar, sa fort de genom dagg eller regn råkat att bli väta, och som envist sitta kvar, äfven sedan de blifvit torra. Tacksam för svar vore Bekymrad. Fårslakttiden är inne. Hur skall man bäst tillgodogöra sig alla delarna af ett Congou. slaktadt får? Husmoder på landet. Skulle någon af Iduns ärade lä- Finest Moning sarinnor godhetsfullt vilja ge mig prof på nå- gra vackra smala och bredare spetsar till utKungchow styrsel? Snart svar emotses med tacksamOonfa het af Ung fästmö. Mn«ing _ _ N:r 766. Undertecknad, boende i Skaraborgs län, har på försök i är odlat sockerbeKaisow n:r 1 tor, hvilka synas nu vara mycket vackra.
Ståndet väljer inom sig Tjugufem Riksdagsmän till hvardera Kamaren. §. £ B o n d e-S t å nd e t utgöres af besutne Hemmansegare och Kronohemmans-åboer af Allmogen; hvartill icke räknas de, som varit i Statens tjenst anställde, ej heller de, hvilka ega sådana bergsbruk, som i nästföljande §. om för mälas. Ståndet väljer inom sig Tjugufem Riksdagsmän till hvardera Kamaren. §. 7. Femte Ståndet utgöres af nedannämnde Klasser, som välja följande antal Riksdagsmän till hälften för hvardera Kamaren, nemligen: 1. Einbetsmän, a) Domstolarnes ledamöter och tjenstemän, Fyra; b) Andre Civile embetsman i Statens tjenst, Bankens och Riksgälds-Contorets derunder iubegripne, Tio; c) Officerare af Landtförsvaret, Sex; d.) Officerare af Sjöförsvaret, Två; e) Läkare i Statens tjenst, Två. 2. De Fastighetsegare pä landet■, som ej till annat Riks-Stånd höra, Tjugusex. Bland desse Fastighetsegare räknas äfven till annat Stånd ej hörande egare af Fjerdeparter i Fahlu Bergslag eller af andra sådana bergsbruk, sorn utgöra, af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade, inrättningar till förädling af mineralrikets producter. §• * De, som till ledamöter i den Äldre Kamaren utses, fortfara i denna befattning intill slutet af Femte lagtima Riksdagen efter deras utväljande. Ledamöterne af den Yngre Kamaren väljas serskildt för hvarje Riksdag. Constitutions-Ulskoltets Utlåtande, N:o 36. 15 §• 10. För Bonde-Ståndet utser hvarje Valkrets en ledamot i hvardera Kamaren. De öfrige Stånden fördelas hvartdera, på sätt här nedan närmare bestämmes, i tvänne hufvudafdelningar, hvilka, inom serskilda valkretsar, välja den ena till Aldre och den andra lill Yngre Kamaren. Till Äldre Kamaren må valbar person kunna utses, ehvad han är inom eller utom valkretsen röslegande.
A. Sammandrag öfver Inqvarlerings - Tola gens belopp, samt kostnaden för Inqvartering och Service. Inqvarte 33a lis rings‘Tolagens belopp. snqvarteringfiUtgifter. Inqvarteringskostnad. Servicekostnad. Christianstads Malmöhus Hallands Götheborgs Gefleborgs . Norrbotten Nyköping . Norrköping Wisby Carlskrona . Carlshamn . Jönköping . Christianstad Malmö Landskrona Helsingborg Ystad Warberg . Götheborg Uddevalla Marstrand Gefle Hudiksvall Piteå Summa /Fri från inqvartering af Flottans I. trupper. Garnisonen inqvarterad å CasleUet, * inberäknad service. fri fran invartering. ’då inqvartering icke utgöres in na* j tura, bestås 5o procents förhöjning ( utöfver öfverenskommelsen. j** inberäknad afbetalning till Riks* \ gälds-Contoret, reparationer m. m. f f inberäknad ränta, asturanee > un* derbäll. ersattes af Staten. för i Officer och 4 »nan vid Helsinge Regemente, som hafva tillsyn öfver Regementets beväring»- och beklädnads-förråd. Obs. i83a års Inqvarterings-kostnad och Service har, till följd af mindre fullständighet 1 de inkomne uppgifterne, icke alltid kunnat bestämdt åtskiljas, hvadan under den ena af dessa titlar tilläfventyrs upptaga* medel, som tillhöra den andra. Bih. till R. St. 1 Mur lill Statssamt Allm. Bisv.- och Oecon.-TJtsh. Brlänkande IV.e 46 Litt. B. Sammandrag öfver Garnisonernes styrka samt sättet huru den är ingvart enid. "Wisby Carlshamn Jönköping Christianstad Engelholm Malmö Landskrona . Helsingborg , Ystad Götheborg Gefle Öfverste. Contant. In natura Summa Uti Wisby „ Carlshamn . „ Jönköping. „ Christianstad „ Engelholm . „ Malmö Landskrona , Helsingborg. „ Ystad „ Götheborg . j) Gefle 200:3 a * 166: 32 666: 32 Öfverste-Lieu tena liter, Majorer, Tygmästare, Commendantj Place-Major. Contant. Contant.