Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, äro följande tillökningar och öfverflyttnirigar på denna liufvuduitel beviljade, neni).: Tillökning i anslaget för Cur huset i Stockholm, hvilken tillökning likväl endast är' hitflyttad från Medicinal Staten pä 2:dra hufvud-titeln, enligt Kongl. Majus Nådiga Proposition 1,000: D ito för Krono Spinnhuset i Stockholm • - 2; 36 5:14. 4. Löneförhöjning för 3:ne FattigMedici - 266:3-2. Understöd för Fattigvårds Inrättningen i Carlscrona - S.ooo:.^ Sorn Rik sens Hoglofl Ständer Uti underdånig skrifvelse af den 16 Juli 1812, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om inrättningen af ett Invalidhus, till fond och understöd för denna inrättning anslagit alla vid Adelsfane-Regementet lediga blifvande boställen med indelningar och rentor, så hafva de nu redan lediga och besparda Indeiningsrentor blifvit ifrån allmänna Indragnings-Staten och 9 titeln liitförde, utgörande efter Krono värdi 1,108:24. 7. / Tillhopa 7,740: 22.1 r. Men enär härifrån afgå de , enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till 2tdra hufvud-titeln ifrån denna öfverförda 300 R:dr för Vaccinationens befrämjande i Stockholm, så återstår 7,440 B:dr 22 sk. 11 r , som utgöra den genom öfverflyttningar och nya beviljade anslag å denna hufvud titel uppkommande tillökning enrot förr. Sjunde Hufvud-tireln, innefattande PensionsStaterna. Vid denna hufvud-titel hafva under närvarande Riksdag icke skedt några tillökningar eller förändringar, Åttonde 1264 Den 14 Juli, Åttonde Hufvud'tit elti, innefattande Staten för allmänna och extra utgifter. Uppå denna hufvud-tilel hafva Riksens HÖglofl. Ständer vid nu varande
B) Revisorerne hafva vidare, under yttrande att af Fång-Styrelsens Ilufvud-böcker ej kunde inhämtas total-beloppet, som från Statsanslaget till fångars skjuts, underhåll, medikamenter eller i öfrigt utgår, till vidmaglhållande af de Inrättningar, hvilka hufvudsakligen lyda under Styrelsen, enär dess befattning ej omfattar den egentliga fångvården i sin helhet, såsom inbegripande (jemte Corrections-Inrättningarne) endast den del af den Economiska förvaltningen utaf Fästningsfängel serna, 113 — serna, med undanlag af Carlskrona, som utgöres af fångarnes beklädnad, sängkläder, sjukvård, ved och lysningsämnen, matoch dryekes-käril, nödiga reparationer m. m., men deremot det egentliga underhållet eller förplägningen fortfarande bestrides af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande. Revisorerne, som, på anförde skäl icke ansett lämpligt, att nu tillstyrka partiela eller tillfälliga jemnkningar i detta förhållande, hafva dock önskat, att den Öfvertygelse blefve af Rikets Ständer uttryckt, att fångvårds öfverinseendet ej borde vara fördeladt emellan olika Auctoriteter, samt att denna vigtiga angelägenhet således måtte ytterligare komma under Nådig pröfning. Styrelsen får med anledning häraf i underdånighet anföra, det Styrelsen, instämmande i Revisorernes härutinnan yttrade åsigter, äfven för sin del anser det vara af mycken vigt, såsom ledande
I öfrigt innefattar gällande lag i 8 Kap. 7 § Arfda-Balken tillfyllestgörande bestämmelser, angående oäkta barns rättighet att erhålla understöd och uppfostran af sina föräldrar, eller, derest de allida, af deras qvarlåtenskap; hvadan Utskottet, som följaktligen finner Anders Perssons förslag, så vidt det omfattar berörde ämne, ej föranleda någon lagstiftningsåtgärd, med anledning af hvad i öfrigt blifvit föreslaget, vördsamligen tillstyrker det måtte Rikets Ständer besluta en författning, hvarigenom., med ändring af 8 Kap. 7 § Arfda-Balken, varder stadgadt: oäkta barn, utom det, som är afladt i hordom, eller i skyldskapseller svågerskaps-led, hvari äktenskap ej får ega rum, må taga arf efter sin moder, derest barnet blifvit af henne offentligen inför rätten eller i vittnens närvaro inför vederbörande prest erkändt och hon ej efterlemnar äkta barn eller bröstarfvingar. Stockholm den 26 Februari 1857. Lag-Utskottets Betänkande Afl 18. 5 Reservationer: af Herr Grefve Sparre, med hvilken Herr Friherre Wrede, Herr Adlercreutz, Herr Biskop Annerstedt, Herrar Domprostarne Björling och Bring samt Herr Prosten Ljungdahl sig förenat: »Om, vid lagstiftning, man finge rådfråga endast känslan, så skulle sannolikt icke någon röst höja sig emot förslaget om oäkta barns rätt till en andel i föräldrarnes qvarlåtenskap. Men redan den omständighet, att det icke ens blifvit ifrågasatt att tillerkänna dem en sådan rätt till faderns, utan endast till moderns egendom, och icke eller detta, då barnet är Ridt i hordom eller i förbjudna leder, ådagalägger att belt andra grunder än medlidande, eller en viss naturlig billighetskänsla dervid måste tagas i öfvervägande. Den grund, hvarpå ej mindre arfsrätten, än slägträtten i allmänhet hvilar, är äktenskapet, och det derpå bygdå familjelifvet, grundvalen tillika för det sedliga samhällslifvet, vilkoret för fostrandet af sann gudsfruktan och renhet i tänkesätt.
Lärarinneplats i god familj söker en ung flicka, som genomgått 7-klassigt läroverk o. seminarium samt praktiserat några år. I musik lemnas äfven undervisning. Betyg och rekommendationer finnas. Godhetsfullt sv. t. T. », Söderhamn, p. r. [2371] T ^ n föräldralös, stadgad och anspråks1^. lös lärarinna med mångårig under visnings vana söker till hösten plats i fam. att underv. i vanl. ämnen och språk. Ett språk talas. Löneanspråk ringa. Sv. t. » Anna » Iduns byrå. [2369] TT^n ung, anspråkslös flicka önsk. till P i hösten mot fritt vivre pl. i någon vänlig fam. (helst prestfam.) för att delt. i husl. görom. Kunnig i sömnad och flere slags handarb. Afven villig aft underv. minderåriga i vanl. skolämnen, språk och musik. Snart svar till » Inez 23 », Karlskrona p. r. 4928J [23G0] [2233] Lärarinna med flerårig undervisningsvana söker anst. i skola el. familj. Har aflagt studentexamen och i tre års tid ledt musikundervisn. vid en flickpension i närheten af Paris. Adr. » A. B. », Ornäs, pöste restante. [2332] anspråkslös flicka önskar till hö- sten plats som lärarinna i god fam. helst i Norrland; van att inläsa gossar i element.-skolans l:a och 2:a klass. Betyg och rekommendationer lemnas. Svar till » 2 9 », Ockelbo, p. r .. [2342] TTardinneplats sökes af ett fruntimmer, * som i flere år innehaft dylik anställning. Rekommendationer finnas. Vidare meddelar Fru Emma Ohman, Stockholm, Slussplan 63 B. (G. Doktor A. A f z e l i u s, Lilla Vattugatan 2 4, praktiserar under sommaren vid Hjo Vattenkuranstalt. Hvard. kl. 12 — 2, Helgd. Invärtes och ögonsjukdomar. [2265] D:r OTTO SANDBERG praktiserar under sommaren (15 juni — 1 sept.) i Marstrand.
Då Utskottet, å ena sidan, anser undanlag från allmänna föreskrifter, så sparsamt som möjligt, och icke i andre fall, än då ett vigligarc eller allmänt nyttigt ändamål derigenom kan befrämjas, böra medgifvas, men å andra sidan finner betänkligt att, på samma gång, Utskottet föreslår åtskillige, af allmänna rösten högst påkallade, lindringar i skattebördor, föranleda upphörandet af sådane undantag eller afkorlningar, som i synnerhet afse att underlätta de fattigaste folk-classernas ställning i samhället, och hvilka dessa under en längre framfluten tid fått påräkna, kan Utskottet, för sin del, hvarken tillstyrka bifall till de ifrågasatte nya undantagen eller medverka dertill, att rättigheten till afkortning för 4 vaccinerade barn må försvinna, hvilken afkortningsförmon ännu, åtminstone i vissa orter, synes nödig till uppmuntran för vaccinationens fortgång; hvadan Utskottet, som icke kunnat inse behofvet af de yrkade redaetions-förändi ängarne, föranlåtes vidblifva hvad Utskottet i denna §. föreslagit. 7o Bevillnings-Utskottets Utlåtande > J$:o aj. *48. §• pag. 71. Inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet har blifvit anmärkt: att en utsträckning af förslaget om nedsättning till hälften af all bevillning för Vesterbottens, Norrbottens, Jemtlands och VeslerNorrlands Län, jemväl till de socknar och fögderier af Vester-Dalarne, Norra och Vestra Vermland, hvarest endast en fattig allmoge är bosatt, borde ega rum; att gränseboarne längs
R:dr till understöd för byggnader och förbättringar vid nämnde Stamschäferi qvarstår i räkenskaperne till capitalet oförminskadt, sedan Kongl. Maj:t, på sätt jemväl uti den af sednast församlade Revisorer afgifna berättelse blifvit anmäldt, under den 26 Mars 1836 lemnat Nathhorst anstånd tillsvidare med föreskrifven capital-afbetalning å detta lån, för hvilket räntan emedlertid blifvit i behörig ordning erlasrd. ' O O ö För öfrigt förekommer i afseende på Gamla Ull-Discontfonden, att Kongl. Maj:t, i anledning af Kongl. Commerce-Collegii gjorda underdåniga anmälan derom, att nämnde Fond, genom de å densamma tid efter annan anvisade anslag till Stamsehäferiers inrättande och andra för Ullproduclionens befrämjande nödiga anstalter, vid slutet af år 1837 funnits så medtagen, att Fondens då återstående disponibla tillgångar och inkomster icke förslogo till de derå anvisade årliga utgifter, hufvudsakligen bestående i löner och arfvoden till de i och för Ullculturen anställda personer, under den 13 Juli sistlidne år i Nåder tillåtit Kongl. Collegium att tillsvidare, och så länge sådant af behofvet påkallas, få förskottsvis och emot framdeles ersättning af samma Fond, när tillgångarne sådant medgifva, af Manufactur-Discontfondens vinstmedel årligen utbetala så stort belopp af de å Gamla Ull-Discontfonden anvisade utgifter, som öfverskju-v ter hvad nämnde Fonds tillgångar kunna för sådant ändamål lemna. Af capitalsluten öfver JSyn Ull Discontfonden, hvilka äro denna berättelse bilugda, upplyses, att nämnde Fond, hvars behållna vinst vid 1836 års slut utgjorde 851: 23. 5. Summa 3,638: 3. då deremot räntan till Riksgälds-Contoret för de på ITlleralili vet uttagna medel uppgick, år 1837 till 2,108: 9. Fondens vid sistnämnde års slut bokförda tillgångar utgjordes af:
j$yster Elisabet, lovart gäller färden, • ' - ä^ Hvart gå de lätta, hastiga steg? — • » Öf ver allt, hvar helst i vida världen Lidandet före mig trampat sin väg. " — JVär shall du nes i de glaelas skara? När vill du stanna och hvila dig? — » En gång när lidandet upphört att vara, Eller när Gud hallar hem mig till sig. » — Ofta jag såg genom folkvimlet skrida, Uti den iarfliga dräkten grå, Skepnaden din, den höga och blida, Med Ilöda Korsets tecken uppå. Djupt in i gränder, Hand, lasten och nöden, Och hos de sjuka i, koja och slott, Ute på, slagfältet, ensam med döden, Såg jag dig lindra de lidandes lott. Spänstig var gängen och blida dragen, Leendets glans of ver allvaret låg. lldrig a-f fasa, och skräck betagen Blef inför lifvets hemskhet dm håg, Blicken ej skum af nätternas vaka Vid lidandets sjukbädd, och dödens bår, Sinnet ej tungt af att ständigt försaka Fröjden som lockar i ungdomens vår. Ej gaf du hän på en sviken förhoppning Sköfladt ditt lif som gåfva ål Gud. Anna i ungdomens skönaste knoppning Blef du, med glädje himmelens brud. Hjärtats och sinnets rikaste gåfvor, Fagraste rosor, som lif vet bjöd, Strödde du ut sombarmhärtighetshåfvor Uti ett bottenlöst haf af nöd. Syster Elisabel, hvad bjöd dig gifva Allting åt andra af vilja fri? Lycklig som få hade du kunnat blifva, JVu glider ungdomen snart dig förbi! — » Den som står midt i den mänskliga striden Känner sig själf som en tusendel blott. Lefnadens lycka och ungdomstiden Gaf jag åt Gud, och där hvila de godt.T Ivar Sköld. Något om &gt;|^Kur skoldramat. D e t. M e n det göra inte vi. g ö r a. Lennart Hennings. " D o d o. " Skiss för Idun af Lisa Schräder. - fäjjttt parti rouge et noir, G e o r g?
Detta är sannt, men då man icke säger, på huru många år denna summa blifvit fördelad, kan man icke veta, till hvilket belopp nämnde tjenstemans årliga inkomster upgå, hvilka ej heller äro så stora, som man velat framställa dem. Hr von Hartmansdorff har redan uplyst, att Kammar-R:ns Adv.-Fisk. i lön och sporler har en årlig inkomst af endast 2,800 R:dr, och denna summa torde ej kunna anses vara för hög, då man besinnar, hvilket vigtigt och ansvarsfullt kall af nämnde tjensteman bestrides. Men om också förhållandet vore, att Hr Printzensköld i och för sitt embete upbure stora inkomster, så kan väl icke denna omständighet utgöra ett skäl att betaga honom hans lagliga rätt, ty då skulle rättvisan endast finnas till för den medellöse. Jag yrkar fortfarande återremiss af ifrågavande Utlåt. Hr Gripenstedt: Jag bjuder alltid till, då jag yttrar mig, att efter bästa förmåga vara tydlig, men det måtte icke hafva lyckals mig under denna discussion, eftersom jag ej blifvit förstådd af Hr von Hartmansdorff äfvensom af en annan talare. Jag bar aldrig sagt, att frågan om böters efterskänkande är alldeles lika med frågan om eftergift af ådömdt ersättningsbelopp, men hvad jag sagt är, att i håda fallen förekommer ett likartadt förhållande, nemi. att åklagaremaktens andel ingår i sammanhang med de ådömda medlen. Jag kan således fortfarande icke finna annat, än att då den ena Statsmakten, eller K. M., eger rätt att efterskänka böter till hela dess belopp, måtte väl också den andra Statsmakten, eller R. St:r, hafva rättighet att eftergifva ådömda ersättningssiimmor i dess helhet, och att i båda fallen åklagarens eventuella andel blifver beroende af hufvudfrågan. Afven ett annat yttrande af mig har blifvit orätt upfattadt.
För verkställighet af planen för beväringens vapenöfningar erfordras, hvad sjöförsvaret beträffar, följande årliga anslag, nemligen: a) för sjelfva vapenöfningarna af beväringsmanskapet 38,213: 32. — b) för samma manskaps beklädnad och beväring 19,558: 44. — c) för stammens vapenöfning 8,471: 3G. — d) för gevärens underhåll 500: Och föreslår Kongl. Maj:t, under åberopande af de skäl och upplysningar i delta ämne, hvilka Transport R:dr 94,744: ig. — 15,397: 24. Kongl, Maj.ts Nåd. Prop. till It. St. 1847. 25 Transport R:dr 94,744: ig. innefattas uti bifogade protokoll öfver Sjöförsvars-ärendeu för elen 9 innevarande månad, att berörde anslag, tillsammans utgörande 66,744 R:dr ig sk., nu måtte till uppförande å Stat beviljas Lotsen DA Kongl. Majit en tillgång lör lotsoch båk-inräl Lningen, samt de med Summa tillökning å femte hufvudtiteln R:dr Da härtill Rigges hvad nu gällande Riks-slat upptager 15,397:24. 94,744: ig. - och Fjrings-Stalerna. anser nödigt att inflytande båkoch lots-medel hädanefter, som hittills, oförryckt bibehållas såsom nna in - träd här nedan bland Stats-verkets inkomster upplages med förhöjd beräkning till 78,000 R:dr, i stället för vid sista Stalsregleringen beräknade 73,000 R:dr, utföres här såsom tillökning i nuvarande anslag R:dr 5,000: - — På sätt Rikets Ständer vid sista Riksdag begärt, har undersökning skett om förhållandet med lotspersonalens nuvarande aflöningsvilkor. Genom denna undersökning är behofvet af förbättring i nämnde personals lönevilkor tillförlitligen ådagalagdt; och Kongl.
Så är äfven förhållandet med de så kallade konstapparatcrne; och jag frågar: framlyser icke häruti det ojäfaktigaste bevis på egennytta till fördel för de större jordegarne, eller de egentliga biänvinsfabrikörerne? Man misstager sig alltför mycket, om man tror, att den öfverdrif. na beskattningen skall inbringa till Staten den summa, som uppkommer, då man beräknar de nu befintliga braa vinspanrior i Piiket. Många Och kanske de fleste ibland allmogen skola afsäga sig att bränna, då det, såsom Utskotten synas hafva åsyftat, icke kan ske utan förlust ; och bi fa 1- les Utskottens förslag, att egare af hemman under 3oo fl:drs värde icke få bränna, så skola flera tusende pannor upphöra att mera finnas till. Jag inser också icke någon anledning till att uppdrifva bränvinsbevillningen i det hela till den, i alla fall, orimligt höga summa, som antagandet af Utskottens tariff skulle åstadkomma. Kongl. Maj:t har inskränkt sitt förslag lill vida mindre belopp. Det är icke skäl, att derutöfver böja beskattningen; och jag tror, för min del, det vara vida bättre, att bibehålla allmänna bevillningen vid dess nuvarande belopp, än att söka bereda nedsättning deri, genom förhöjning i bränvinsbeskatlningen, som, på det redan för mycket tryckta jordbruket, skulle öfverföra en ännu drjr.gare utgift, till fördel för medborgare, som, genom beskaffenheten af deras näring och beskattningens beroende af deras egna uppgifter på inkomst, för närvarande skatta till Slaten mindre än de borde. I öfrigt får jag förklara, det jag icke heller kan understödja beslutet ota bestämmandet af ett minimivärde på hemman, för rättigheten att få Bevilla.- samt Allm. Be sv.- och Oecon.-Utsh. Utlåtande IV.o 5. if bränna. Utgör det, såsom Utskotten rätteligen yttrat, en rättighet för jordbruket oell hemman i allmänhet, alt få tillverka bränvin, så måste denna rättighet vara lika helig och hållas lika oförkränkt för den mindre som för den större hemmansdelen, likväl 1 förhållande lill deras skiljaktiga värden.
St:rs bedömande böra framställa tvenne omständigheter, som vid samma författning förekommit mig anmärkningsvärd!. I de fall då lag eller omständigheter göra anmälan hos Domstol eller Embetsmyndighet nödvändig, synes skäl till så lindriga kostnader som möjligt, helst sådant oftast rör obemedlade. Då åter det beror af individers godtfinnande och af lust till tvister eller tredska att fullgöra förbindelser, synes skäl att den som orsakat besväret och arbetet, erlägger någon högre lösen. Den skulle naturligtvis till slut drabba den, som ansåges haft orätt. — Vetskapen om kännbarare kostnad skulle, som man antager, i viss mån afhålla från oskäliga rättegångar eller försummelse i förbindelsers upfyllande. På den betydliga skillnaden mellan de förra fallen, då, såsom i fråga om förmyndare för omyndiga eller om bevis öfver aflagd borgenärs-ed i konkurs, — det icke beror af den enskilde att anlita Domstolen eller ej, — och de sednare, der rättegångar an ställas, har i författn:n tillräckligt afseende, såsom mig synes, icke blifvit gjordt. En statkarl, en dräng, en torpare och mången annan i lika obemedlad ställning, aflider och efterlemnar omyndige barn, utan annan förmögenhet än några ringa lösören, mången gång understigande ett värde af 50 eller 100 R:dr r:mt. För de omyndiga behöfves dock förmyndare, och lösen för ett sådant förordnande, som utgör 2 R:dr r:mt med tillägg af karta, är en kännbar utgift för den, som endast äger 50 H:dr. — Då omyndiga bo på spridda håll eller då boet är något litet mera behållet, förordnas ofta 2:ne förmyndare och är anmälan om behofvet af förmyndare af tredje person gjord, utfärdas äfven åt denne sednare prot., och de båda förmyndarne erhålla hvar sitt förordnande. Utgiften blifver då 4 å 6 R:dr och i samma mån kännbar. — Då man vet huru ringa arbeten dylika förordnanden medföra, synes obilligt att de fattige skola betala förmyndare-förordnandet, som uptager de 8 ä 10 raderna lika dyrt, som den, hvilken gjort Domaren besvär upsätta ett omständligt prot. med Utslag.
Detta antal timmar växer, utan att själen, som småningom blifvit van vid detta arbete, känner sig nedtryckt däraf, och när mannen en dag träder ut för att ingå i ett kall, som kanske sysselsätter h o n o m många timmar om dagen, finner han sig lätt däri; han är j u van att se sin tid indelad, jämnt arbete förefaller honom icke tröttande. Oaktadt kvinnorna ha detta goda föredöme i mannens regelbundna arbete, händer det likväl ofta, att de ej hemta lärdom däraf för sig själfva o c h för allt, som lyder under deras spira. Hur lätt kunde ej detta gå för sig, o c h hur välgörande verkar ej en riktig indelning både i fysiskt o c h moraliskt hänseende! Låtom oss först tala o m barnen. Vid sidan om schemat från skolan borde man uppsätta ett liknande inom hemmet för alla dagens timmar. Det borde börja från det ögonblick, barnen stiga upp o m morgonen, och sluta med den strängt bestämda tid, då de skola gå till sängs. Hvarenda kvart borde vara samvetsgrannt öfvervägd o c h indelad, i det hänsyn tages både till sanitära och andliga fordringar. Barnen böra o m sommaren stiga upp kl. 6 och om vintern kl. 7, därpå ger man dem tillräcklig tid till toaletten o c h låter dem förstå, att det inte alls skall räknas dem till någon förtjänst, o m de skynda sig, emedan kroppen ovilkorligen skall lida däraf. Öfver hufvud bör tiden för hvarje sysselsättning hvarken vara för rikt eller för knappt tillmätt, liksom man bör ge akt på, att indelningen ordentligt följes, emedan allt hastverk är upphetsande och befordrar nervositet. När barnet är i ordning i rätt tid, kan det äfven med största smak äta sin frukost o c h tillryggalägga vägen till skolan lagom fort; det blir ej tvunget att skada sin mage med att hälla i sig varmt kaffe o c h behöfver icke springa så fort som möjligt till skolan för att hinna dit i sista minuten och sedan sitta slött af utmattning den första kvarten af lektionen. Äfven i hemmet bör man anslå lagom tid åt barnen att förbereda sig till skolan, att lära sig sina hemlexor, att promenera, att läsa » roliga » böcker, att leka o. s. v. Under sådana omständigheter skall barnet göra säkra framsteg, känna trefnad och finna glädje i att lära.
R:dr årligen från och med år 1864 och till dess hela beloppet blifvit go Afgjordt, men Kammarjunkaren Sandels aflidit utan att hafva uppburit någon del af lånesumman, hafva Rikets nu församlade Ständer förklarat Häradshöfdingen Carl Daniel Poppius berättigad att lyfta berörda räntefria lån, Sju tusen R:dr, på de vilkor, som vid lånets beviljande blifvit af Rikets sednast församlade Ständer föreskrifna; börande för samma lån, hvars be lopp, i fall boställsinnehafvaren underlåter att inom förelagd tid fullgöra den föreskrifna byggnadsskyldigheten, skall hos honom genast uttagas, till Riksgäldskontoret afgifvas vederbörlig skuldförbindelse och derjemte aflemnas godkänd säkerhet för lånebeloppets behöriga användande och återgäldande. § 130. Jemte de vid innevarande riksdags statsreglering å Biks-statens Fjerde Hufvudtitel uppförda anslagssummor, hafva Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts disposition beviljat nedan uppgifna särskilda anslag för landtförsvuret tillhörande Stats-Utskottets Memorial N:o 220.
Rih. till R. S(. Reservationer: af Herr Grefve Sparre, E., Herr Agrell samt riksdagsfullmäktige Johan Johansson från Örebro län och Olof Pehrsson från Gefleborgs län, hvilka åberopat deras vid Utskottets betänkande fogade reservationer. H:o oö. Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Juni, kl. 4 e. ra. Memorial med förslag till samman jemkning af de inom Riks-stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets utlåtande N:o 44, i anledning af Utskottets betänkande No 27, öfver Kongl. Majds nådiga proposition med förslag till lag om aktie-bolag. Sedan Lag-utskottet i berörda betänkande tillstyrkt, att Kongl. Majits omförmälda nådiga proposition måtte af Rikets Ständer antagas, samt Högv. Preste-ståndet och Hederv. Bonde-ståndet bifallit delta betänkande, men Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-ståndet, på grund af gjorda anmärkningar, detsamma till Utskottet återremitterat; så har Utskottet i sitt ofvannämnda utlåtande hemställt, att Rikets Ständer måtte, med förklarande, att Kongl.Maj.ts ifrågavarande nådiga proposition ej kan bifallas, för sin del besluta en lag om aktiebolag af enahanda innehåll med den i nåder föreslagna, men med tillägg af ett nytt moment i 10 §, af denna lydelse: ”Uti bolags fa sta egendom må inteckning icke beviljas för delegares enskilda gäld; ej heller må för sådan gäld någon bolagets tillhörighet i mät tagas.” Enligt nu mera till Utskottet ankomna Protokolls-utdrag har dock Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets utlåtande, antagit Kongl. Maj:ts nådiga proposition oförändrad; hvarjemte Bonde-ståndet vidblifvit sitt, i öfverensstämmelse med Utskottets första betänkande, fattade beslut; men deremot hafva Presteoch Borgare-stånden, det förra med frånträdande af sitt föregående beslut, godkänt hvad Utskottet i utlåtandet tillstyrkt. LagVisko Hets Utlåtande, N:o 55. 19