Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Naturen var min förtrogna, ej någon förstod min själ. Det var något stort och mäktigt, som underbart drog och drog. Hvad guldmolnen sänktes präktigt i hög bortom hed och skog! Hvad låg i min själ begrafvet, som väcktes vid vågens dön, hvar kväll når jag hörde hafvet, den härliga Östersjön? Det var något visst, jag ville, jag kände min värld för trång. Bar ej jag i själen snille, jag bar dock i hjärtat sång. Och tankarne kännas tunga, förrn luft de i toner få, och något jag ville sjunga, som skulle kring världen gå. Jag ville aftorka tårar på mången förvissnad kind, åt tynande hjärtans vårar ge friskhet och dagg och vind; åt skeppsbruten like räcka ett halmstrå, om icke mer, och pilgrimens törst ej släcka, blott stilla, förren sol gick ner. Nu jag och för och och och mot är det midsommartider, längtar och längtar ån — når det mot hösten lider, snart kommer alltid den, lönnarna blifva röda storken och svalan fly, rönnarna dystert glöda himmel förutan sky. Då vaknar på nytt min trängtan, som fordom i lifvets vår. Det hjärta, som föds med längtan, lår aldrig att räkna år — Månn ' hinsidan fjärrblå randen jag uppå en ton fått svar? Månn ' pilgrim på ökensanden en droppe jag gifvit har? Anna A. Kvinnorna oeh humorn. et är Strindberg — om jag inte minns orätt — som påstår i någon af sina ensidiga och orättvisa anklagelseskrifter mot det älskvärda könet, att kvinnan saknar humor. Om också, hvilket ju kan vara möjligt, den något djärfva satsen afsåg uteslutande den författande kvinnan och särskildt den svenska författarinnan, så har den i alla händelser blifvit på ett eklatant sätt vederlagd af Lovisa Petterqvist. Nog har hon humor, det lär väl ändå inte kunna förnekas. Men hvad innebär då detta mångomordade begrepp? Hur skall det rättast definieras? Hvad menas med humor? Svårt är det alltid att uttömmande definiera ett begrepp, hvarom uppfattningen hos olika människor är så växlande. Ingen har heller — 7 så vidt jag vet • — af humorn gifvit en definition, som af alla erkännes. Lättare är att säga, hvad humor icke är.
Utskottets Betänkande, V 2. s 256 — 267, bif. af PresteStåndet, IX. 3. s 346, af BondeStåndet, IX 3. s 385, af Adeln, IX 3. s 4i3. Underd. Seletsbruk, angående det af MagazinsDirectionen beviljade Spannemåls utbyte för; Revisorernes anmärkning, II s 845. StatsUtskottets Yttrande, IV 2. s 1027 — 1029, bif. af PresteStåndet, IX s 342, af BorgareStåndet, ix s 348, af Adeln, IX s 3(3o. SeraphimerOrdensGillets fonder, om Granskning af. Se Tullverkets Räkenskaper. Sessionsram för OfrälseStånden. Se Hus. Sigtuna, om uppförande af en Bro öfver 271 Förjesundet vid; StatsUtskottets Betänkande, IY 1. s 336 — 338, bif. af PresteStåndet, IX s 90, återrem. afBorgareStändet, IX s q3, bif. af BondeStåndet, IX s 95 , af Adeln, IX s 97. Ytterligare Utlåtande, IV 1. s 5i5, bif. af BorgareStåndet, ix s i4o. Silfver, angående förlängning i tiden för återlösen af i Banken pantsatt; Motion, remitt. till BaneoUtskottet, II s 1257. Utskottets Utlåtande, VI 1. s 110 — 112, bif. af Adeln, IX s 198, afPresteSlåndet, IX s 201 , af BorgareStåndet, IX s 204, återrem. af BondeStåndet, ix s 210.
I betraktande af den för segelleden mellan Hattcfura och Stora Lee föreslagna lånesummas storlek samt den långa tid af omkring 31 år, som åtgår för lånets återbetalning, synes det i sanning rent af overkställbart att af aktie-egarne fordina solidarisk ansvarighet för lånets återgäldande eller att de derför skola ställa annan säkerhet, än den, som innefattas i sjelfva det storartade arbetet, hvars utförande beräknats kosta |:del mera än hela lånesumman. Det har ock vid alla de tillfällen, då anläggningen af betydligare kanaler och slussverk blifvit med statsbidrag understödd, antagits, att kanaleller slussverket borde anses innefatta tillräcklig säkerhet för uppfyllande af kanalbolagets förbindelser mot Staten. I allmänhet hafva dock alla de större kanalanläggningar, som i vårt land blifvit utförda, åtnjutit statsanslag utan återbeUdningsslcyldigliet, och det till ganska betydlig Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 77 del af anläggningskostnaden. Det är först vid innevarande riksdag det ifrågakomma att göra ett försök med att tillvägabringa ett par större kanalanläggningar genom att lemna en betydligare del af Statens bidrag endast såsom lån. Men äfven vid denna riksdag bar man funnit sig böra föreslå anslag utan återbetalningsskyldighet till f:delar af den beräknade kostnadssumman för tre andra kanalarbeten, nemligen dels för en slussverksanläggning i Ljusne-elfven, dels för Luleå elfs kanaliseriug, dels för en båtled genom sjöarne Kläggen, Flaten och Kilen. För dessa tre kanalanläggningar bar således lika litet som för utförande af Gröta kanal, Trollhätte slussverk, Strömsholms kanal, Hjelmare kanal och flera andra mer och mindre betydande dylika arbeten, som blifvit understödda med statsbidrag, vanligen till minst f:delar af anläggningskostnaden, fordrats, att aktie-egarne, utöfver hvad de måste sjelfve tillskjuta till arbetets utförande, skulle för uppfyllande af sina förbindelser mot Staten lemna annan säkerhet än den, som ligger i sjelfva det med dryga kostnader utförda arbetet.
Herr Grefven och LcmdiMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln önskade, att, på sätt Herr Hjerta föreslagit, förevarande punkt skulle hvila , intill dess frågan om controllen förut blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord. Herr von Hartmansdorff: Jag tror , att man skulle kunna bifalla förslaget att upphäfva porto* moderationen, utan att dertill behöfva lägga den speciella controll, som BevillningsUtskottet tillstyrkt. Jag kan icke för den förra åtgärdens vidtagande finna något hinder af den sednares underlåtande. Van M October/. m, *55 Herr Hjerta'. Jag förenar mig visserligen i Herr von Hart mansdorffs åsigt ; men jag är öfvertygad , att motivet för Utskottets förslag, att upphäfva moderationen, just varit det, att kunna få en säkrare controll på Poätförvaltarne. Om således Utskottet tillstyrkt en controll, som kunde anses tillförlitelig, skulle äfven jag vara för, att moderationen afskaffades. Men som Utskottet tvärtom icke föreslagit en sådan controll, är jag för rnin del af den tankan, att moderationen bör bibehållas, ty dess afskaflande skulle onekligen verka till ökade kostnader för correspondenter, synnerligen dem som hafva affairer med hufvudstaden, dit all rörelse nu vänder sig och följakteli. gen leda till minskning af Postverkets inkomster. Herr von Hartmamdorff: Jag har icke menat någon annan controll, än den särskilda genom vederbörande Landshöfdingar, som Utskottet tillstyrkt, Jag förmodar controllen ligga just deruti, att icke någon moderation äger ruin, ty derigenom bIif verdet icke, såsom för värvarande, möjligt, att försnilla Kronans medel , derigenom, att flere särskildt betaldta bref sammanslås i ett paket hvarå moderation sedan beräknas. __ Ar således controllen genom Landshofdingarne utan något egentligt gagn, så finner jag ej skäl att uppskjuta frågan om moderationens afskaffande, till dess punkten, som rörer denna controll, förekommer, utan anhåller att nämnde fråga må nu genast företagas lill afgörande. Herr Treffenberg:
Secreteraren Järta. >-^tats. Secreterare» uppläste i uudcrdänighet till justering ett pä Kongl. Majestäts Nädiga Befallning författadt undcrdänigt Förslag M Kongl. Majus Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angärnde rättighet för Carlscrona Stad, att hädanefter, säsom hittills, utöfwa Brännwins. bränning, genom ett Bolag och wid ett sammansatt Werk. bwilket underdäniga för. stag, 420 Den 1Z September. slag, lydande, säsom -et tvid Protocollet finnes bilagdt, Kongl. Maj t, uvpä Stats-RädetS nnderdäniga tillstyrkande, i Räder gillade, och befalite, att Dest Nädiga Proposition stulle i enlighet dermed pä manligt sätt till Riksens sens Stänver expedieras. Tx ?rotocollo Lsrl O. 8!»0Amgn. kos ^icid. ock ^äeln äen 20 §e^t. i8ro° krLibc-ä-ränäed den ro Borgare - 8rän6er 6en rr f « öonäe-ständer hlsn rr - Kongs. Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angäende nägra nnderdäniga Ansökningar om eftergift af Bewillningz Gifwen wrebro Slott den iz September 18 lv. ^ongl. Maj:t har l Räder lätit Sig föredragas nedannämnde nnderdäniga Ansökningar om delaktighet uti den af Riksens Ständer L Deras sista Bewillnings. Förordning wiste Socknar förunnade eftergift eller lindring i Bewillnings erläggande, samt om förklaring af 6 Mom. i 1 Art. 4 §. af samma Förordning: och som Kongl. Map.t funnit det bero af Riksens Stän - Den iZ September.
Tessinska gravyr-samlingen, hvilken både slutar med en tidigare period och är i många väsendtliga delar defekt. Då, enligt Utskottets åsigt, det skulle vara för konsthistoriens studium af vigt, att sistnämnde gravyr-samling kompletterades och sådant lättast torde kunna ske genom inköp af den Kansli-rådet Krutmeijer tillhöriga samling, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, alt Kongl. Maj:t täcktes låta närmare undersöka beskaffenheten af ifrågavarande gravyr-samling, samt, derest den befinnes ega sällsyntare konsthistoriskt värde, låta densamma inköpa och till Kongl. Bibliotheket öfverlemna; tillstyrkande Utskottet derjemte, att Rikets Ständer ville för detta ändamål ställa till Kongl. Maj:ts nådiga disposition en summa af högst 12,000 r:dr, att frän Riksgälds-kontoret utgå. Ank. till Exp. Utsi. d. 22 Juli 1851, kl. 7 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående understöd åt Öfverstelöjlnanten J. Z. Dunckers enka, Maria Charlotta Tuderus. (U. A.) Hos Kongl. Maj:t hade Maria Charlotta Tuderus, enka efter en bland F. d. Finska arméens utmark ta re krigare under 1808 och 1809 årens krig, Joachim Zachris Duncker, hvilken, vid krigets utbrott kapten och kompagni-chef vid f. d. Savolax Fotjägare-regcmente, efter att på ett serdeles ärofullt sätt hafva deltagit uti eller ledt flera allvarsamma strider i hemlandet, slutligen, såsom Öfverstelöjtnant och chef för regementets andra fältbataljon, samt benådad roed Kongl.
Bilasa IV.o 2 till Constitulions-Utskottets Memorial N.o 38. O 27 Ett Yal-Utskott skall af Rikets Ständer utses, hvilket väljer ledamöter i Utskotten. Gransknings(Constitutions-), Bevillnings(nuvarande Statsocli Bevillnings-) samt Banco-Utskott äro de enda permanenta. Serskilda Utskott väljas, när Siänderne pröfva sådant, för ett eller flera ärendens beredning, vara af nöden. Grundlagsoch privilegii-frågor afgöras genom dubbel votering. De fyra Ståndens g6 ledamöter hilda först ett Grundlags-Utskott och rösta Ståndsvis öfver förslaget, som förfaller om det af ett Stånd förkastas. Blir det af alla fyra Stånden antaget, då rösta deröfver samtlige Rikets Ständer. Utan ett sådant stadgande, blir, efter största sannolikhet, ingen genomgripande representations-förändring af de ptivilegierade Stånden antagen. Serskildt lär icke Presterskapet afstå sin beslutande röst såsom sådant, i frågor om Statens utöfning af sin reformationsoch secularisations-rält. Ständernas rätt lill alla Ordförande-val, Konungens rätt till Riksdagens prorogation och upplösning, täta Riksdagar, fullmägtigskapets fortfarande under flera Riksmöten efter hvarandra, äro frågor, som gälla lika under hvilken representations-form man vill införa. I det visserligen icke af mig förutsatta fall, att en detaljerad utarbetning af detta förslag skulle blifva af nöden, erbjuder jag mig vördsamt att en sådan företaga. Öfversigt. i. Ridder skåpet och Adeln väljer, i 24 val-afdelningar, 1 fullmägtig för hvardera 24. 2. Krigs-befäletj i val-afdelningar efter de olika vapnen 10. 3. Vet enskaps-idkare, inom 8 serskilda Academier . 10. 6. Handelsoch Sjöfarts-idkare, i 12 val-district 12. 7. Handtverksoch Fabriks-idkare, dito dito 12. Anm. Dessa 2:ne cathegorier utgöra Borgare-Stånd. 8.
Uti högstberörda, den 5 innevarande månad till Stats-Utskottet aflåtna, Skrifvelse har Kongl. Maj:t behagat i nåder meddela, hurusom, till bestridande af kostnader för Hans Maj:t Konungens och Dess Högtälskade Gemåls, Hennes Maj:t Drottningens, kröning, hvilken, enligt Rikets Ständers anhållan i underdånig skrifvelse den 16 November 1859, egde rum i Stockholms Storkyrka den 3 sistlidne Maj, Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor under nedannämnde dagar erhållit nådig befallning att förskottsvis anordna och utbetala, dels till Riks-marskalks-embetet, på dess i mån af behof skeende reqvisition, följande belopp, nemligen: enligt Kongl. Rrefvet den 13 Januari innevarande år R:mt R:dr 50,000: — den 13 påföljde April . 50,000: — och den 2 sistlidne Juni . 40,000: — tillsammans R:mt R:dr 140,000: — dels ock till Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium, enligt Nådigt Dref af den 5 innevarande månad, marcheoch underhålls-kostnader för trupper, som till tjenstgöring i hufvudstaden vid kröningen varit kommenderade 32,094: 54. Summa Summarum R:mt R:dr 172,094: 54. Bih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 27 Häft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 215. allt emot ersättning framdeles af det anslag, som till kröningskostnadernas bestridande komme att anvisas. Ehuru de öfver dessa kostnader förda räkenskaper, hvilka skulle för behörig granskning öfverlemnas till Kongl.
Diskontverket uptaget lån; 5 H. 11 162 Den 26 Mars. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottet N:o 63, i anleda, af väckt motion om vidtagande af ålgar der till reglerande af postiljonernes löneförmoner; N:o 64, i anledn. af väckt motion om befrielse för Wexiö samt Rikets öfrige Stiftsstäder, alt bekosta boställsrum eller hushyra åt skolornas Rektorer; N:o 65, i anledn. af väckt motion derom, att tillåtelse för arrendator af kronolägenhet alt till annat än lägenhetens behof använda derå befintlig skog, icke mätte hädanefter meddelas; N:o 66, i anledn. af återremiss af Utsk:s utlåt. N:o 6; samt N:o 67, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s utlåt. Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot. utdr. från Högv. BondeSl. af d. 12, 15 och 19 dennes, tillika med ett af sistnämnde Stånd MedSlåndeu kommuniceradt yttrande af Gabriel Andersson från Elfsborgs län, rörande StalsUtsk:s utlåt. N:o 71, i anledning af K. M:ls nåd. propos., ang:de af Majoren G. Bennich sökt ersättning för innehafde hästhemmansräntor vid f. d. Westgöta kavalleriregemente. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 2 e. m. In fidem protocolii, Albert Munck. Lördagen den 29 Mars 1851. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 5 prot.utdr. för d. 26 dennes. 11. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att till R. o. Ad. blifvit öfverlemnade 50 biljeter till bivistande af K. VetenskapsAkademiens års sammankomst d. 31 dennes, samt att dessa biljeter skulle emottagas af Ridd.-Fiskalen, för att tilldelas de ledamöter, som deraf ville sig begagna.
Finér yppade balans; tillika med ett i anledning af denna nådig» proposition afgifvet yttrande; samt 12to angående eftergift till förmån för Malmö stads fattigvård af kronans rätt till danaarf efter enkan Helena Maria Hansdotter. S. D. Remitterades till Stals-Utskottet: Hr Linds af Hageby, Carl August, denna dag väckta, motion om beviljande af ett Statsanslag af 4000 rdr b:ko årligen till aflöning åt 2:ne Stallmästare vid Strömsholms och Ottenby Stuterigr; tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden; Friherre Stjernstedts, August Wilhelm, denna dag väckta motion, om beviljande af en årlig pension af 500 rdr b:ko åt Förste Expeditions-Sekreteraren Carl Magnus Arhenii Enka; Densammes denria dag väckta motion, angående granskning af räkenskaperna öfver uppbörden och användandet af de Städerna förunnade Tolagsmedel; Friherre Ceder ströms, Rudolf, denna dag väckta motion otti beviljande af ett anslag af 1000 rdr b:ko för en gång att af Kongl. Majit användas för befrämjande af författandet och utgifvandet af goda läseböcker för allmogen; Densammes denna dag väckta motion om beviljande af en årlig ersättning af 1000 rdr b:ko åt den af Stats Departements-Cheferne, som är i mistning af Boställsrum; Friherre Bennots, Carl Steffan, denna dag väckta motion alt lönen på stat för Ka - 56 Prot.-Utdrag den 28 December 1850. inererare befattningen vid Kongl.
Till tvänne värde Talare, Grafvarne Frölich och Gyldenstolpe, får jag äran förklara, att jag utan betänklighet instämmer deri, 'It uti 49 § Regeringsformen, och äfven uti 2 § 2 Momentet Riksdagsordningen må införas det af Grefve Gyldenstolpe Föreslagne amendement, nemligen alt efter orden: ”föreslående eller afgörande”, skulle inforas följande period: ”kunnandes ”vid sådan Riksdag Rikets Ständer ej, utan "proposition från Konungen, befatta sig I Den 9 Mars f. m. ”med andra åtgärder_, än de som röra ”Ståndens enskilta ärenden.” Jag kail slutligen icke nied Herr Crusenstolpe tro, att någon orin skulle ligga förborgad under förslagets blommor; tvertom hoppas jag, att blommorna kunna växa och mogna till ganska nyttiga frukter för Fäderneslandet, och jag förnyar, på grund af denna öfvertygelse, min vördsamma anhållan om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, att Ridderskapet och Adeln måtte antaga mina redactionsförslag med Grefve Gjddenstolpes nyss omlalta amendement, såsom silia gemensamma tan* kar, och desamma således till ConslitutionsUtskoltet remittera. Herr von Hartmansdorff: Då discussionen började ansåg jag Constitutions-Utskottets förslag till Grnndlags-ändringar vara alt föredraga framför nu gällande stadganden; men jag tillstår, att de anmärkningar, som deremot blifvit gjorda, förändrat min mening så, att jag nu måste bestrida förslagen. Skillnaden emellan Lagtima och Urtima Riksdagar blefve, att man vid de senare betoge Riksens Ständer deras motionsrätt, hvilken äfven i 1789 års RegeringsForrn var Ständerna betagen och hvilken vi troligen skulle komma att sakna. Följden vore utan tvifvel, att Urtima Riksdagarne, der endast Kongl. Propositio 65 H. it* 164 Den 9 Mars f. m. ner förekomrne, blcfve RegeringsRiksdagar och de Lagtima, vid hvilka Folkets förut återhållna besvär desto mera yttrades, blefve FolkRiksdagar.
Diskont-fonden befinnes obegagnad, öfverflytta de icke använda medlen till ifrågavarande Reserv-fond, med förbindelse för Fullmäktige att dessa medel återställa, då de varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga. Reserv-fonden må, i den mån medel blifva tillgängliga och Fullmäktige, med afseende å Bankens säkerhet, finna Reserv-fondens ställning det medgifva, af Fullmäktige användas dels till försträckning åt Filial-banker till det belopp (föregående) punkt bestämmer; kommande sålunda meddelad försträckning att icke vidare utgöra del af Reserv-fonden; dels till infriande af de assignationer, Diskont-verkens M. lill II St. Direktioner, enligt punkten (23), kunna komma att å Reservfonden utfärda; och dels slutligen — i den mån allmänna rörelsen sådant påkallar — till förstärkande af Handelsoch Närings-diskont-fonden, samt till inköp af sådana räntebärande papper, som i § (184) af Banko-Reglementet omförmälas; allt under iakttagande deraf, att det i Reglementets (116) § stadgade maximum för Bankens sedelstock ej må öfverskridas. Stockholm den 1 September 1857. Re serva tio n e r: Emot Utskottets af styrkande, att vexel, dragen af utländsk man, äfven må till diskontering antagas: af Herr af Geijerstam, C., Herr Montgommerie, G-, Herr af Funck, C. O., Herr Riks-arkivarien Nordström samt Herrar Ekman och Cramér. Emot Utskottets af styrkande i fråga om öppnande af deposit-r ökning mot ränta: af Herr af Geijerstam, C., Herr Montgommerie, G. och Herr v. Axelson, G. J. af Herr Riks-arkivarien Nordström följande: »Den af Ridderskapet och Adeln beslutade äterremiss af punkten 39 mom. e åsyftade införandet af en s. k. deposit-räkning bland Riks-bankens rörelsearter, och formlig motion derom väcktes i sammanhang dermed äfven af en bland Borgare-Ståndets ledamöter i Banko-Utskottet.
1 centner — 75 kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter 1 centner 5 armbultar, draggar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedjestäd 1 centner 75 stång-, platt-, band-, bult-, galleroch sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkant-, samt skäroch klippjern, äfvensom smältstycken Fria jernvägsskenor med tillhörande skarfjern, skarfbultar, muttrar och railspik .. Fria. kassakistor och sängar 20 plåtar, förtente och oförtentc Fria,. skostift, klippt eller skuren • 1 skålp. — 5 spik af 1,6 tunis längd och deröfver 1 centner 1 50 all annan spik samt allt annat, manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt: poleradt eller lackeradt 1 skålp. 25 andra slag med eller utan bestrykning 1 skålp. — 15 38 Förslag till Tulltaxa. Jern: pläteradt; se Metaller, sammansatta Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt Jerntråd; se Tråd. Jord, polérJuveler, oinfattade och infattade Jäst, alla slag Kaffe brändt och alla till kaffesurrogat användbara, brända vexter Kakao Kakel, alla slag • Kalk, osläckt och släckt . Kalksten Kalmus-, hänföres till Apothcksvaror. Kamfer, oraffinerad och raffinerad Kamfin; tullbehandlades lika med de genom rectificering renade flygtiga, fossila eller mineraloch genom torr destination framställda oljor. Kanel, Kanelknopp och Cassia Lignea Kantarider-, hänföras noder Apotheksvaror. Kantiljer; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Kappsäckar; se Nattsäckar. Kapris Kardborrar och Stråkardor Kardemummor Kardor och Kardläder hänföras till Redskap och Machinerier, ej specificerade, eller delar deraf. Karduan; se Saffian under Art. hudar och skinn. Karkasser och Karkassband Karmin; hänföres under Färger, ej specificerade. Karott; se Tobak.
» V i ha förut inte vetat något a f allt det där och ändå varit lyckliga. » Maria o c h Matilda växte sålunda u p p såsom andra flickor af deras stånd o c h sysslade m e d hvad andra syssla m e d: litet musik, litet handarbete, litet målning, litet hushållsbestyr — af m y c k e t något litet, a f intet något helt. D e n vackra, bortskämda Matilda dukade under först. Sedan hon b a k o m systerns rygg haft flere hemliga möten, försvann hon en dag. » J a g står inte ut längre, » hade hon skrifvit till systern, » må nu bli a f mig hvad som helst. » H o n hade lärt att hata en mänsklighet, som dömde henne att kämpa för tillvaron, utan att ha gifvit henne vapen till denna strid. Emellertid fann hon slutligen den länge sökta anställningen som finare » b o n n e » i en köpmansfamilj, men emedan hon genom sitt sträfva, fåordiga väsen ej kunde vinna barnens kärlek, blef hon snart uppsagd. N u började sökandet på nytt. Emedan hennes adliga namn var en stötesten vid underhandlingarna, antog hon ett vanligt borgerligt. Slutligen k o m hon s o m hjälpreda åt frun i en penningdryg köpmansfamilj. Hennes matmor behandlade henne m e d en taktlös nedlåtenhet, hvilken hon besvarade med kallt hån, o c h följden blef, att hon åter såg sig utan plats. Efter nya underhandlingar hamnade hon i en barnrik lärarefamilj, där hon visserligen behandlades vänligt, men öfverhopades m e d det släpigaste arbete långt öfver sina krafter. Generalskans döttrar voro smakfullt klädda, älskvärda o c h c o m m e il faut, o c h deras bekanta kallade dem » ett par älskliga flickor ». Utmattad till kropp o c h själ uppgaf hon allt o c h sade nu äfven h o n: » Jag står inte ut längre. » — Matilda, den vackraste a f systrarna, gjorde på en bal bekantskap m e d en ung ämbetsman, till hvilken h o n förlorade sitt hjärta. H a n föredrog henne på ett i ögonen fallande sätt o c h gjorde henne sin kur en hel vinter. Det var en glad, en lycklig tid!