Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 10. 13 Utdrag af Protokollet öfver Landt för svars-År enden, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Slets-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärenderna, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Chefen för Landtförsvars-departementet Statsrådet Reuterskiöld uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: — till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 9:o. Angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre Kanal-bolag af plats på Carl Gustaf Stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo A. Ekman. 14 Kongl. Majlis Nåd. Proposition Nio 11. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Novemb. 1862, kl. 10 f. m. Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring och upplåtelse ät Westerviks Tändsticksfabriks-bolag af en mindre jordrymd från Tredje Majors-bostället Stufverum vid Andra Lifgrenadier-regementet; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislausj upplåste följande.- Midd. ot Ad, Prof, I. Bér< m Den 2‘i Februari?, ’ (Se Bilagan N:o 13.,) Grefve von Platen anhöll,' att dess anförande måtte till StatsUtskottet remitteras, samt med de öfrige RiksStånden communicerasi Lades på bordet; Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus i anförde ytterligare skriftligen; (Se Bilagan N;o i4.) Lades på bordet; Herr Anckarsvärd, August, upplåste följande : (Se 'Bilagan N;o i5j Lades på bordet* Herr Lefrén, Johan Pehr, anförde skrift jteligen: (Se Bilagan N:o 16.) Lades på bordet; Den 54 Februnrii, 645 Grefve De la Gardie, Jacob: Då Ridderskapet och Adeln nu år församlad till större antal, ån kanske framdeles kommer att äga rumj får jag hemställa örn icke Herr Grefven och L^ndtMarskalken ville proponera Ridderskapet och Adeln, att under Riksdagens lopp öfverse sina genealogier och complettera de lacuner, som deruti tilläfventyrs kunna finnas; och torde jag få tillägga, att andre Riddarhns-Canzlisten, Secreteraren Nethervood, som alltid har tillgång på handlingarne, år den person, till hvilken man lämpligast i detta afseende bör vända sig. Herr Grefven och L a n dt Ma rskalken ar\mo-~ dadé i anledning deraf, Riddersk*pets och Adelns Herrar Ledamöter, att under Riksdagens lopp i RiddarhusArehivet öfverse, och, der så skulle erfordras, ytterligare complettera de till deras Atter hörande genealogier. PÖredrogs å nyo Herr Montgommeries,1 Gustaf, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, om förändring af Arméens organisation på Inspectioner och Brigader. Herr af Tibell, Gujiaf Wilhelm, upplåst* följande:
ligtvis en dundrande applåd som den pratsamma mjölksurran. Hr Hedlund var en präktig ridknekt och fru Sternmll och hr Nyblom hvardera bra på sin plats som de inlriganta kammartjänarne. — Följde så hr Personnes af lifligt bifall åtföljda förträffliga framsägande af den af honom själf från franskan öfversatta monologen » När Petterqvist skulle debutera » samt till sist Heibergs uppsluppna vådevill » De oskiljaktige », hvilken genom fru Hartmanns oefterhärmliga återgifvande af den 13-åriga Carolinas roll aldrig förfelar att väcka högtider af skratt. Men äfven matinégifverskan skördar här lifligt och välförtjänt bifall som den hurtige sjökadetten Paul. Programmet utfylldes med ett par af fru Maria Gerhaar varmt och känsligt föredragna sånger af Arlberg och Körling. Påskhelgens konserter och matinéer inleddes som vanligt med fader Haydns härliga och alltid lika populära oratorium » Skapelsen », gifvet äfven nu i Östermalms kyrka med biträde af k. hofkapellet samt flere framstående artister. Jämte denna konsert torde bland påskens musiktillställningar i främsta rummet böra nämnas symfonikoiiserten å k. operan påskdagen. Programmet upptog som nyhet Smetanas symfoniska dikt » Moldau », hvilken visade sig vara en tonmålning af synnerligen anslående och intressant art, den där ock, ypperligt utförd som den blef, väckte publikens lifliga bifall. Att detta i ej mindre grad kom de båda symfonierna af Beei hoven (b-dur) och Haydn (g-dur) till del är naturligt. Finalen i den sistnämnda måste till och med omtagas. Programmet utfylldes med Wagners förspel till » Mästersångarne » och M. Bruchs hebrei-ka melodier » Kol Nidrej », i hvilket sistnämnda stycke violoncellstämman, om man undantager någon liten brist i inlonationens renhet, förtjänstfullt utfördes af medlemmen af k. hofkapellet G. Bach.
KrigsAkademien, som af 9|J m:tl i Spånga Socken, Sollentuna Härad och Stockholms Län åtnjuter 92-f Jordeboksdagsverken, utförde till 106: 12. — InvalidhusFonden, hvarför beräknats 14,772: 19. 6. Lappmarks Ecclesiastik Verk 165: 18. — Wadstena KrigsmanshusCassa, som åtnjutit 26,341: 20. 4., hvaraf likväl jf böra tillfalla Arméens PensionsCassa, hvilken icke kan till nu ifrågavarande cathegori hänföras, hvadan här endast upptagas öfriga | med 10,536: 2 7. 4. 53,375: 2 3. u. För alla dessa anslag, med undantag af Armeens PensionsCassas nyssnämnde andel af Wadstena KrigsmanshusCassas medel, anse Comiterade, vid indelningarnes indragning, annan åtgärd icke erfordras, än att i stället anvisas contanta anslag till bestämdt belopp, hvarom Comiterade vidare komma att yttra sig uti det serskilda {Bil. lill K. M. Nåd. Vrop. lill B. St. år 184y.) 12 90 underdåniga utlåtandet, angående de till vissa Verk och Inrättningar nu inflytande inkomsters öfvertagande af Statsverket. Hvad beträffar de under titel: Byggnaders underhåll uppförde 461 R:dr 18 sk. 5 r:st.; så utgöras de af Fahlu Kungsgårdshjelp, i afseende hvarå Comiterade uti det föregående, i sammanhang med frågan om hemmansräntornas förenklande, underdånigt yttrande afgifvit. Öfriga under nu ifrågavarande rubrik upptagna anslag äro deremot af annan beskaffenhet samt, vid fråga om indragningens verkställande och ersättningen derför, i så måtto olika löneanslagen, som rättigheten till deras uppbärande icke upphör med vissa personers afgång.
en unge blott, vägde omildt sin lilla kund kring, Och måstrat fogdar Och hållit urtima Att kungen just Han Han täljde, hur månader nu i ett Han flackat halftårsgammalt, Det sågs på lungobanden Våra hem och deras möblering. sed, hård och bister. drömde. Så år min vilja, och landsens väl Betingar Hon hade ej ens vågat be om nåd För Och fast Hon slumrarns visste det fanns Att pilten ej vånjes vid pjunk bo. hon skydde för slikt ett dåd, ej annan råd se ' n! Vet, Sveriges Men blek som spånen och kel Och byltas in som en kronjuvel I siden och täcken An störa den lilles ro, Hon syntes åter med den, Från lycka modersbröstet kan barnet rycka! » kungasonen. Stum smög ur salen den ädla I hjärtat Hur slog ej hjärtat, af ångest vildt, I hennes barm, Då fram arm. Försköning Hur — kränkt. Gråt dock ej, älskliga drottning, Din väldige son har nu! skänkt. Och Svea bära Ditt minne högt med sin hjältes bara tiggde ej hennes ögon fru, En dag skall yppa, hvad dygder du hon trådde och lade mildt Den Ulla, rosiga, vackra pilt På faderns — ära! A. klara! N. Vi behöfva alla njutning — eller det vi inbilla oss. vara njutning — i en form eller annan. Vi söka och behöfva alla något, om det så rent af bara vore en last, som blott icke är arbete: själsdödande kretsgång i samma spår — som hästen i kvarnen — af invanda förrättningar och tankar; eller ansträngande koncentration af tankarne och spänning af nerverna, när man ryckes med af arbetsfarten eller fruktar att bli efter i kampen för tillvaron. Det är ju bara en lieu-commun, en gammal utsliten sanning, som jag här påminner om. Liksom det också är en gammal. utsliten sanning, att de förströelser, man söker, för att komma ur kretsgången eller kasta från sig tankarne, ofta själfva icke äro annat än en ny kretsgång eller ett nytt oroligt jäktande, som icke tillföra en det minsta andligt nytt och i stället för hvila bara äro ett plus af ansträngning.
N:o 403, med berättelse om verkställd granskning af ChartsB-SigillatasContoirets räkenskaper för år 1826, samt Utlåtande, N:o 405, i frågan om nedsättning af arrendet för Skellnora Kungsgård, S, D. Föredrogs å nyo och gillades Banco-Utskottets Memorial, N:o 119, med förslag till föreskrifter, att inflyta i det blif» vande Banco-Reglemente, angående Bankens förhållande till Staten och vissa allmänna Inrättningar, under tidrymdeq emellan den. na och nästkommande Riksdag. S. D. Vid föredragning af Expeditions» Utskottets Memorial, N:o 398 , i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets beslut öfver Ut» skottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om ny förordning angåen-! de Brännvinsbrännipgs-rättigheten, fann Preste-Ståndet för godt anmoda Expeditions-Utskottet att till Herrar Talmäns underskrift expediera den af 3:ne Riks-Stånd justerade ifrågavarande expeditionen , samt Ståndet^ Talman att densamma underskrifva, Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S, D. Uppå derom inom Ståndet ^äckt fråga, beslöts ^tt vördsamt och vänligen in« Prot.'Utdrag den 24 Februarii 1830- 247 bjuda de öfrige Riks-Stånden att förena sig uti det beslut, som Ståndet den 22 dennes fattat, i anledning af Stats-, Banco, samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, under N:ris 26 och 51, afgifna Utlåtandan, i fråga örn fortfarande anslag till strömrensningar och lättade vattencommunicationers befrämjande. S. D. Föredrogos å nyo följande Banco-Uts&ottets Utlåtande och Memorial:
Under anförande, att 7 §. väl stadgar ansvarighet för Juslitiaj-Ombudsmannen, lika med Actorer, i händelse han skulle öfverskrida eller missbruka sin Embetsmyndighet, men att ingenstädes i Instructionen omförmäles någon påföljd för underlåtandet af honom tillhöriga embetspligter, har vidare Hr Lagmannen Kleman, enär Justitiaj-Cancelleren är för sin embets-förvaltning Konungen ansvarig, oell Justilice-Ombudsmannen, såsom Folkets Ombud , skäligen bör ansvara inför Rikets Ständer, föreslagit, vid 7 §., ett så lydande tillägg: ”Om, under påstående Riksmöte, af enskild man eller någon inom Riksstånden, anmälan göres emot Justitise-Ombudsmannen om underlåtenhet eller försummelse i honom åliggande embetspligter, skall sådan anmälan förvisas till Constitutions-Utskottet, som pröfvar om den är af sådan beskaffenhet, alt Juslitite-Ombudsmannen bör ställas till ansvar inför RiksRätt, der, i sådan händelse, Justitias-Ombudsmannens Suppleant utföre Målet.” Men 6 Constitutions-Utsiiottets Utlåtande !N':o r i. icke eller detta förslag kan af Utskottet tillstyrkas. Att åt Rikets Ständer, eller deras Constitutions-Utskott, medgifva upptagandet af Enskild Mans anmälan mot Justitiae-Ombudsmannen, vore att i viss måtto återföra tillståndet före 1772 års Statshvälfning; snarare skulle måhända Riksdagsman kunna tillerkännas en sådan anmälningsrätt. Dock , det synes i allt fall hvarken tjenligt eller behöfligt att öka föremålen för Riks-Rätts handläggning genom Justitiae-Ombudsmannens inställande inför denna höga Domstol , hvilken eger sin tillvaro endast med afseende å sådana personer, som, i och för deras embets-förvaltning, icke lyda under vanliga Domstolar. Helt annorlunda förhåller det sig med Justitiffi-Ombudsmannen , såsom, enligt 7 underkastad ansvar efter Lag och Författningar, lika med Actorer i allmänhet.
Då denne redovisnings reviderande till ziffran tililiörcr Kongl, Kammar-Rättens åtgärd, har Utskottet egentligen tagit en generel öfversigt af Chartte-Sigillatoe-Verkets ställning och förvaltning; hvarvid förekommit, att behållningen af öförsåldt stämpladt papper finnes utbalancerad till ur 1822 med följande belopp nemligen: Bet ankan den. 289 Vid Contoiret i Slockholm - 1,587,388:16. lios K:gl. Krigs Eipeditionen i5,o34-*33. Samt i Landsorter lie - 8o5,oa3: 36. Tillsammans R:d. 2,409,205:41. Vid jemnfoveise häraf mot de lika beskaffade behållningar sorn funnos sista Riksdagen, då Riksens Ständer, 1 underdånig skrifvelse den 11 Junii 18 iS, auli ollo, att Kongl. Maj:t 1 Kader täcktes anbefalla en allmän undersökning och utredning af de uppgifne behållningarne, har Utskottet funnit att beloppet Ökat sig i Stockholm med 735,420: 12. lo. och i Länen med 233,3a6: 45. Och ehuru desse behållningar, till controllerande hvaraf författningarnes föreskrift blifvit iagttagen, icke innefatta annat värde än papperets; har Utskottet likväl ej kunnat inse orsaken dertill, att desamma icke förekommas derigenom, att stämpling och afsändningen till Landsorterne närmare lämpas efter åtgången, och att derest större qvantiteter af gådane Valeurer äro i behåll, som Stats-Uts kottets vanligen icke användas, desse ater varda indragne och papperet, så vidt ske kan, begagnadt genom dess omslämplande till andre tjenligare valeurer, så att räkenskapen åtminstone icke må belastas med slike eljest år ifrån år stigande baiahcer. Och då en sådan indragning eller förminskning af behållningar synes verkställbar, emedan Utskottet funnit huruledes beloppet i visse Län blifvit sedan sista Riksdagen nedsatt, nemi.: i Christianstads
Jag vill icke upptaga R. o. Ad:s tid med någon vidlyftig pröfning af den bevisning, sorn den siste talaren andragit; inen jag vill blott namna, att Utsk:n visserligen icke föreslagit att lemna hushållningen med skogarna i liander på någon menighets-styrelse eller dess ledamöter; och det upplästa exemplet visar, att det icke är så oäfvet att hafva den ena uppsyningsmannen på den andra. Lagsaint Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms betänk. N:o 16 återremitterades. Hr Munck af Rosenschöld, IM i I s Rudolph: Det är i afseende på Ståndets i sista plenum fattade beslut ang:de LagUlsk:s förslag till den lika ai fsrättens införande, äfven inom Fralseoch BondeStånden, sorn jag begär ali få uppläsa följande reservation. Hr Munck af Rosenschöld uppläste derefter föl jande : Ståndet har förkastat LagUtskts förslag att införa den lika arfsratten äfven inom Frälseoch BondeStm. Jag deltog icke uti discussionen, fullt öfvertygad, att 0111 detta förslag ej kunde vinna Ståndets bifall genom det förträffliga försvar Hr von Troi! med flere framställde för detsamma, var dess öde på (öi liand afgjordt, och några ord af mig skulle endast hafva varit en suck emot stormen. De herrar, som funno öfverensstämmande med rättvisa, med billighet och civilisation, att mannen ärfde dubbelt mot qvinnan, af det skäl, att hos en nation, så upplyst och civiliserad som den Engelska, gällde samma lag, torde ej hafva besinnat, att Engelska folket, med all sin civilisation, dock bibehållit ungefär samma barbari i sina lagar, som de med dem ärft, om icke från Fingals och Ellas tider, från Gailerne och de gamla Britter i Wales, om hvilkas lagstiftning man kan få något begrepp, om man läser en för några år sedan utkommen historisk skrift, kallad Saga af Palmqvist, åtminstone frän Anglosaxer och Nordmander, från Alfred och Wilhelin.
Då Academiens Stats-anslag, bestigande sig till 7,670 R;dr, icke utgår eller är fördeldt i Loner, utan utgör arfvoden, samt således ej kominer Den 2 Juli. kommer under beräkning vid den föreslagna Lönförbättring för Penninge-Löntagarne i allmänhet; frieri Utskottet likväl funnit skäl, att de i frägavarande arfvoden och särskildte öfrige anslag , såsom ringa och otillräcklige, måtte blifva förhöjde; så har Utskottet, hvilket ej kan sträcka dess åtgärd till ett specielt bedömrnande af behofvet, utan allenast föreslå en, efter Statsverkets tillgångar lämpad tillökning, ansett sig böra tillstyrka, att Academiens Stats-Sumrna i ett för allt måtte ökas med a 3 30 R:dr, eller till en jemn Summa af g,000 R:d., samt till Kongl. Majits Nådiga pröfning och godtfinnande öfverlemnas, ej mindre frågan om öfverflyttningen af utgifterna för mechaniska Scholan på Landtbruks Academiens Stat än ock fördelningen och användandet af denna tillökning å de särskildta anslagen. Beträffande åter Öfverlntendents-Embetets hemställan orri nya Löners anslående för en Secreterare och en Cantzlist vid Slotts-byggnadsDirectionen ; så har Utskottet inhämtat, att Secreteraren och Cantzlisten vid ÖfverLitendentsEmbetet för närvarande bestrida Secreterareoch Cantzlist-görornålen vid Slotts-byggnads-Directionen, men att sedan dess göromål nu mera blifvit betydligt tillökade , det icke är möjligt för dem, att medhinna sistnämnde, tjenstgöring, utan att särskildte personer härtill desto mer fordras, som Secreterare-Sysslan vid Ofvgrlntgndents-Embetet, enligt hvad Staten innehåller, skall bestridas af en Architegt, hvilken, genom tjenst? Den a Juli. 157 tjenstgöringen hos Slotts-byggnads - Directionen skulle hindras fran dess egentliga yrke.
Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att §:n skulle vid sin nuvarande lydelse bibehållas. §§ 6, 7 och 8. Utskottets hemställanden och förslag biföllos och godkändes. §9. Återremitterades. § 13. Bifölls. § 19. Med afslag å Utskottets hemställan beslöt Ridderskapet och Adeln, att afgiften för branvinstiilverkning skall utgå med 73 öre för hvarje kanna, i öfverensstämmelse hvarmed siffran 60 i §:ns text ändrades till 73. i 20 ■ Återremitterades § 21. Utskottets första hemställan bifölls, hvaremot Ridderskapet och Adeln, med afslag å det sednare tillstyrkandet, beslöt, ali j§:n skulle behålla sin nuvarande Prot.-Uldrag den 8 Maj 1863. 349 S 22. Utskottets hemställan bifölls och §:ns text godkändes, endast med uteslutande af de i 3:dje momentet tillagda orden: »egande tillverkare härvid att, på sätt i § 21 nämndt är, till Konungens Befallningshafvande med posten insända afgiften för sådant öfverskott.» § 23. Utskottets hemställan bifölls. §§ 24 och 25. Utskottets hemställanden och förslag biföllos och godkändes. § 48. Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets två första hemställanden men afslog dess tredje tillstyrkande; i öfverensstämmelse hvarmed §:ns text godkändes med uteslutande af de i 4:de momentet tillagda orden: »utom tillsyn vid malteller jästberedningen. » Utskottets hemställan om uteslutande af § 57 i nu gällande Förordning. Utskottets hemställanden och förslag biföllos och godkändes. Utskottets hemställan om uteslutande af § 71 i nu gällande Förordning. Bifölls.
Denna lag, äfvensom ändring deruti, utfärdas efter Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut. § 21- Flere län, eller delar af olika län, skola för jordbruksafdelningen ej till ett valdistrikt sammanslås. § 22. Vid slutet af hvarje lagtima riksdag anmäle Första Kammaren hos Konungen de ledigheter inom densamma, som till nästpåföljande riksdag genom nya val skola tillsättas. Konungen anbefaller, i följd häraf, dem, som vederbör, att om valens verkställande i behörig ordning draga försorg. Inträffar mellan, eller under riksdagarne, ledighet i Första Kammaren genom Konstitulions-Utskottets Memorial, N:o 12. 11 ledamots afgång; åligge ock vederbörande valförrättare tillse, att. val till ledighetens fyllande anslälles. Den, som då inväljes, behålle i Kammaren säte och stämma för återstoden af den tid, den afgångne der bordt sitta. Om röstberäkning, valsätt och rihsdagsmannafullmagt. § 23. Röst vid riksdagsmannaval beräknas för valberättigad: inom första valafdelningen, efter de grunder, som i Riddarhusordningen fastställas; inom andra och tredje afdelningarna efter hufvudtalet; inom fjerde afdelningen, i förhållande till uppskattad inkomst, hvilken för hus beräknas efter fyra procent af egendomens taxeringsvärde; och inom femte afdelningen, efter förmedladt mantal å jord. Restår egendomen af bergsbruk, beräknas 12,000 r:dr rgs i taxeringsvärde motsvara ett mantal. Restår den af annan sjelfständig fastighet, motsvara 8,000 r:dr i uppskattningsvärde ett mantal. § 24. Ej må någon inom samma valdistrikt, hvarken vid val af elektor, eller af riksdagsman, sjelf tillgodonjuta röst till högre belopp, än: för inkomst af hus i stad eller köping till och med 2,000 r:dr: för inkomst af näring och yrke till och med 4,000 r:dr: och för fastighet å landet eller bergsbruk till och med tio mantal. Ej må heller elektor för valberättigad högre röstvärde afgifva, än nu är sagdt. § 25.
St. ansett, att för ett större antal Ledamöter i Götha HofRätt, än dess nuvarande Stat upptager, några nya Löner icke måga beviljas, och, enär således personalen derstädes blir mindre än i Svea HofRätt, ej eller HofRättsRådernes antal böra förändras, utan vid hvad de nu äro förblifva. gro HofRätten öfvér Skäne och Blekinge , med derunder lydande Justities Stat. Uti dess nuvarande Statsanslag, utgörande, efter afdrag af 1 indragen Lagmans-lön, 17,681 Rrdr 27 sk. to rst., deraf 138 Rrdr 23 sk. äro indelte, hafva R. St. beviljat nedannämnde förhöjning: Förslag till und. Skrife. N:o 292 Tillökning för i Vaktmästare R:dr 58: 24. a HofRättsPoster, å 4.9: 24* , 99: —- — Tingsgästningspenningar 300: eller tillhopa R:dr 7,020: 27. 2. hvaremot de förut bestådde Adjunctionsmedel af 3oo R:dr årligen, hvilka af Andra HufvudTitelns besparingar utgått, komma att hädanefter upphöra. Den Löneförhöjning, som R. St. sålunda beviljat Emhetsoch Tjenstemännen i Rikets trenne HofRätter kommer att i contant utgå, utan förändring i det under Lönerne förut begripna Spannmåls-anslag för hvar och en. För meranämnde HofRätters Secreterare och AdvocatFiscaler, med hvilkas befattningar äro förenade förmoner af extra ordinaira inkomster i Taxemedel samt andra Sportlar, hafva R. St. ansett någon tillökning icke böra ega rum. 10:0 Kongl. Maj .-t? Cancellie.
sande i trikolorens färger eller i blekrödt och guld sno sig smala och som det tyckes oändliga pappersremsor — dessa » serpentins », som för ögonblicket äro så på modet, från rad till rad, från loge till loge — snärjande garn, som man måste slita, om man ville tränga sig fram. öfver detta gungande nät slungas ett myller af konfettis — lätta pappersflingor, som spela i alla färger och fästa sig likt brokiga moucher på en eller annan hals. Striden har rasat ända ifrån midnatt, men ingen känner sig trött. Man slåss i logerna, på scenen och ända ut i gallerierna. Med ett fång af serpentins i famnen böjer sig en ung strålande dam \ — stjärnan vid en af Paris ' teatrar - omaskerad och klädd i sällskapstoalett — öfver barrièren till sin loge och står där ett ögonblick och betraktar vimlet. Så kastar hon med en snabb, kattlik plötslighet sitt brokiga pappersnystan på några beundrare därnere och glider därefter in i logens bakgrund, fort och lätt som en skugga. Det är för att undgå bomben, som riktas emot henne, men ögonblicket därpå är hon tillbaka, beväpnad med två konfettistrutar, och de fem sex herrar, som underdånigast omge henne, förse henne oupphörligt med nya anfallsvapen. Hon visar, hur mjuk och hur spänstig och hur oberäknelig hon är, och man strider med samma häftighet, om också inte med samma grace, i avantscenen midt emot, där ett sällskap af herrar och damer — damerna i dyrbara svarta dominos med spetsmasker, som äro rena mästerverk af arrangement ooh bilda stora, genomskinliga sländvingar på båda sidor om hufvudet — P ö r s u m m e n ej det o v a n l i g a t i l l f ä l l e t a t t ömsesidigt öfverhölja hvarandra med en snö g r a t i s förskaffa E d e r en flossa-apparat af konfetti.