Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
tårar strömmade nätter och dagar och att vi då, om inte du varit, farbror. Blott otydligt. Jag mins bara, att min mors VIOLA. som mången gång förr, skulle ha' fått svultit ihjäl, MILDE. VIOLA. Så illa var det aldrig. tacka för allt; för stugan der vi bodde, för brödet som vi åto, för... MILDE. VIOLA. Tror du då inte jag vet, att vi hade dig att Seså, seså ! dadt, farbror, och ditt namn var det sista, som brutit mot dig, det hade hon lärt att bittert ångra. MILDE (rörd). I mina första böner var ditt namn inblan min mor framhviskade när hon dog. Hvad hon att visa dig att du kan hysa fullt förtroende för din gamle vän. I allmänhet anser jag det både Hvarför jag drog fram det förflutna var för obetänkt och ogrannlaga att inblanda sig i makars Du är ensam, utan skydd, och jag i både fars och mors ställe. angelägenheter; men här är förhållandet helt olika. Oscar, farbror? Hvarför motarbetade du min förening med MILDE. VIOLA (hastigt). påminna mig. Motarbetade? Det... det kan jag alls inte VIOLA. Du sa' att sjelfva hans namn betydde olycka. Sa' jag? Det var naturligtvis ett missförstånd. MILDE. Jag är öfvertygad om att Oscar har många goda egenskaper, men han är mycket ute och... Det är hans rättighet. VIOLA. berrsklysten och farlig qvinna. Akta dig, eljest kommer hon att taga makten ur dina bänder. VIOLA. Din svärmor känner jag i grund. Det är en MILDE. Den makt jag har kan hon inte beröfva mig. Du har således ingenting att anförtro din VIOLA. MILDE. gamle vän? Ingenting. kommer kring, sett spöken på ljusa dagen och Min resa till Carlsbad sker ej »til lyst» utan af Så mycket bättre! Kanske att jag, när allt MILDE. oroat mig onödigtvis. Men nu till något annat: sträng nödvändighet, och »hjelpa eller stjelpa» är det vattnets lösen. Jag är gammal, har föga motståndskraft. Alltnog, jag har beslutat att ställa om mitt hus. Lyckligtvis är jag fattig som en
Majit mätte medgifva eganderätt till den jord, hvarå dessa hus äro belägna; i hvilket hänseende sökanderne såsom köpeskilling erbjudit det kapital, som af grundlego-beloppet uppkommer efter sex för hundrade, så att, derest grundlegorne, beräknade till omkring 4,000 dagsverken, motsvarade 1,850 Ridr eller något derutöfver,-kapitalet blefve ungefärligen 31,000 R:dr banko eller något mera. Sedan Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium, enligt Nådig remiss och efter det vederbörande blifvit hörde, den 21 Oktober 1845 afgifvit underdånigt betänkande i anledning af ofvan omförmälda tvänne ansökningar, och dervid bifogat jordebok öfver torp och lägenheter å landshöfdinge-bostället Elfsborgs kungsladugårds egor, jemte öfrige till frågans utredande erforderlige handlingar och Kollegium härvid framställt förslag i afseende på sättet och vilkoren för de ifrågavarande lägenheternes skatte-försäljning, innefattande, ibland annat, att egendomarnes rätta värde borde genom offentligt utrop utrönas, har Kongl. Majit, under den 20 April 1847, förständigat Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län att, i anledning af berörda förslag, höra så väl Götheborgs Drätsel-kommission, som de öfriga sökanderne samt att med dessas och kommissionens yttrande, jemte eget utlåtande, rörande förslagets antaglighet, till Kongl. Majit inkomma. Kungl. Maj:ls Nådiga Proposition, N:o 98. Till fullgörande af denna Nådiga befallning, har Landshöfdinge-embetet i Götheborgs och Bohus län den 13 Oktober 1847 till Kongl. Majit insändt Drätsel-kommissionens samt
Militiae Boställen 41 Civila dito - -• 4f ’— Ecclesiastike dito . Dito Fiske —. I * ' Borgosoch Mellansunds Färjor . 3:o Bergslags Fögderi. 2 41 Militiae Boställen - ■—* ‘1 " " Civile . dito — 31 Ecclesiastike dito . — »Å Upsala Academie — * \\ _ — Westerås Hospital — I I 4- 4:o Salbergs Fögderi. 4ii Militae Boställen — - Civila dito . Transport — l8 •ö2I 24 I 0 3 Ecclesiastike dito Upsala Academie Transport Fögderiet.. 5:o Södra Johannisbergs Kongsgård Militice Boställen Civila dito Ecclesiastike dito Upsala Academie . , Danviks Hospital 6:0 Wäsby Militiae Boställen Civile dito Ecclesiastike dito Upsala Academie Danviks Hospital Fögderi. 7:0 Kongsörs Fögderi. Militiae Boställen . , Civile dito Ecclesiastike dito Kongsörs Kongsladugård Dito Stallängar Statsbidrag. Deras värde eller beloppet af allmänna besvär och 0- nera calculeradt i penningar synes af Tabellen. Angående grunderna för calculationen åberopas hvad förra Femårs-Berätlelsen innehåller och äro de skillnader härvid iaktlagne, som uppkomma dels genom förändrade markegångspris dels genom nedsättning i passevolens afgifter och monderingsbidragen. Statsbidragens verkan på näringarne, genom den tyngd de directe medföra är i samma mohn repressiv och hinderlig för näringarnes utveckling och förkofran, som desse bidrag äro ganska betydliga och mångfaldiga. De drabba i synnerhet jordbruket och det till en stor del utan att Staten deraf egentligen har någon nytta, emedan den emot vissa besvär och onera svarande fördelen endast åtnjutes tillfälligtvis af en del medborgare, såsom förhållandet är med vägbyggnadsoch skjults-skyldigheten, som så hårdt graverar andra medborgare, hvilka äro jordägare eller tillböra vissa Städer.
TJtdrag den 27 Julii 1829. S. D. Banco-Utskottets Betänkande, N:o 5g, med anledning af väckta motioner otti invexling, emottagande och förvar af Silfver och Guld» äfven vid Province-Fåne-rContoiret i Götheborg, föredrogs å nyo och bifölls, S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följan® de Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 198, i anledning af väckt motion om rättighet för en del Hemman egare i Vester-Norrlands Lån ett, med andras uteslutande, få idka Fiske, af hyad beskaffenhet som helst, vid egen. Strand i Årigermanna-Elfven; och Ff:o, 2q3, öfyer Friherre E. vonSaltbas Memorial om Fånerättighet i Manufactur-Piscont-, Fonden för idkare af Tvåloch Såp-tiUveiknijig, S, D. Efter å nyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets förnyade Betänkande, N:o (4-*, i fråga om Forväsendet samt Gästgifveri-Skjuts-ranstahernn, biföll Ståndet hvad Utskottet i Betänkandena , N:s 84 och 142, angående Bronooch Kungs-Skjutsen, sig utlåtit; hvaremot Ståndet, med afslag å Utskottets yttrande i öfrigt, fattade derom beslut, i enlighet med Herr Grefve alrvid 1‘osses, emot Betänkandet N:o 142, afgifna reservation, dock med tillägg, att med Gästgifverioch Hållskjutsen i allmänhet må förhållas, i likhet med hvad för närvarande är stadgadt. Pro t. Utdrag den 27 Julli 182g. S. D. Upplästes och lades till Handlingarna Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, af den ?5 den-, nes, till Rikets Ständer, angående utsigterna för in-f nevarande års skörd. Från Hedervärda Bonde-Ståndet.
Deremot, och i betraktande, huru svårt, om icke omöjligt, del är, dä fråga är om ångbränning, att genom föreskrifter, angående bränvinsbrännings-redskaps former och dess serskilda delars inbördes rymdförhållanden begränsa en afverkning, som, på sätt redan är anmärkt, utaf en af sådana former och förhållanden oberoende kraft, ångans, i så hög grad bestämmes, hurusom någorlunda visshet om averkningen af sådan redskap svårligen torde kunna erhållas på annat sätt, än antingen genom det med dem tillverkade bränvins uppmätning af, på statens bekostnad, vid hvarje bränneri underhållne tjenstemän, en utväg, nog dyr uti ett land, der tusendetals brännerier finnas, eller genom beräkning af mäske-karens rymd, hvilken sednare, i främmande länder begagnade, utväg, sedan bränvinsbränningen inom en kanske ej så aflägsen framtid hunnit att bär i landet mera ordna sig, äfven här torde komma att anlitas, och hurusom alltså fastställande för en tilläfventyrs kort öfvergångsperiod af sådana, mera utförliga föreskrifter rörande konstruktion af redskap, som drifves med ånga, och delars af sådan redskap inbördes rymdförhållanden, — föreskrifter, de der, då mäskekarens rymd lades till grund för beskattningen, ovilkorligen komme, såsom onödiga, alt förfalla, — skulle, utan att medföra någon egentlig kontroll, motverka öfvergången till en mera rationell bränvinsbränning samt vålla kostnader och olägenheter för den enskilde, utan motsvarande förmån för det allmänna, hafva Utskotten ansett sig böra tillstyrka, att för formerna af bränvinsbrännings-redskap, som drifves med ånga, och för inbördes rymdförhållandena emellan delar af sådan redskap, andra föreskrifter ej må fastställas, än de, sorn rörande hattens, med löst eller fastsittande rör, rymd - I Bevil/n.-, Lagsamt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottcns Utlåtande, N:o 3. 13 förhållande till pannan uti 12 §. och beträffande lösa halsars användande i 13 §. af nu gällande Förordning förefinnas.
Denna Representations afdelning bor derföre vara talrikast, och medgifver äfven mindre stränga föreskrifter x anseende till deras ålder, som dertill kunna väljas. Denna afdelning bland Nationens Befullmågtigade bor ensam äga rättigheten att föreslå Lagarne, och utan dess bifall kunna inga nya pålagor utskrifvas, eller den förra Bevillningen fortfara. Hos v denna Corps, (som jag för kortheten skull vill kalla Tribun a te t) måste Regeringen framställa sina behof, och sina Förslag till Lagar, och äger denna Corps att granska och undersöka deras beskaffenhet, samt deröfver lemna sitt yttrande; men han har intet veto ofver den Verkställande Magtens Förslag, äfvensom denna intet ofver Tribunatets. Det år inför den andra delen af Representation, som skulle få namn af den Lagstiftande, och som skulle verkeligen vara der, som de skola båda anföra sina skål emot och med en Författning, och det år efter denna inbördes discussion emellan viljan och behofvet, som den Lagstiftande Corpsen lik omdömet skulle fatta sitt beslut, och göra Lagen. Jag tror likväl ej, att denna Corps, enligt Sieyes5s plan, bör vara in+ skrånkt vid att gifva detta sitt beslut tillkänna blott igenom svarta eller hvita kulor. Jag medger I alltför gerna, att det alltid må voteras. Lagen bor göras med en bestämdt uttryckt vilja. Men jag tror, att likasom det tillkommer omdömet, att icke blott gora Syllogismen, men äfven att profva anledningarne till densamma, likaså bor det i en sådan Författning tillkomma den Lagstiftande Corpsen, att motivera skålen till sitt bifall eller afslag. Det bor således vara dess Ledamöter tillåtit att tala ofver ämnet, sedan de afhört discussion emellan Tribunatets och Regeringens Deputerade, och det bor vara hela Corpsen tillåtit att, om han så behagar, på dessa anledningar låta författa skålen till sitt beslut. Men beslutet måste altid innehålla endast det ämne som år föreslagit, utan någon tilläggning eller förändring, och om sådant önskas, måste det helt enkelt återförvisas till den som det upgifvit.
Vi skulle sålunda komma in i en cirkel, som ej lemnade någon utgång, utan året kunde gå om, innan denna fråga blefve sliten. Jag hade högligen önskat, att de skäl, som här af flere värde talare och äfven af mig blifvit förebragte, förmått verka på Ilr Landtnäs öfvertygelse, innan han uttalade sin opinion i frågan. Men sedan detta skett, ser jag ingen annan utväg, än att för närvar, låta dervid bero, i hopp att i framtiden en annan Landtm, skall hafva annan öfvertygelse, eller också en i min tanke onödig ändring i Ridd.Ordn. blifva beredd; ty för min del vill jag ej bjuda till att öfvertala Hr Landtm., att frångå sin yttrade åsigt. Man säger, att Kungsord skall vara såsom Guds ord, och här vill jag, att Landtnäs ord skall vara oryggligt såsom Kungsord. Gr. Anckarsvärd: Ilar är nu icke mera fråga om luifvudsaken, utan endast om formen; och i detta afseende biträder jag Hr Dalmans begäran, att Hr Frih. o. Landtm, måtte framställa propos., huruvida Ståndet yrkar den vägrade proposm, för alt åtminstone sålunda en opinionsyttring må äga rum. I alla de fall, der grundlagen medgifver Landtm, rättighet att vägra propos., förutsätter den, att Ståndet skall kunna yrka den, och en sadan vägran sålunda blifva underkastad Const.Utsk:s pröfning, så att icke, såsom i motsatt fall skulle inträffa, Hr Landtm., då hans opinion är i strid med Ståndets, må kunna erhålla en allena beslutande rätt. Det är på denna grund, jag instämmer med Ilr Dalman, och jag ser ej huru man skall komma till ett slut på annat sätt; ty så länge ett tecken till utväg finnes, kan jag icke underkasta mig, att frågan skall bero endast på Hr Landtnäs afgörande.
Likaledes har Utskottet, genom utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Prolocoll för den iö och 18 dennes, som sistnämnde dag ankommit, fått Ålim. Besv, och Oecon.-Utskottets Memorial N.-o it3. 23 emottaga remiss å en af Johcui Benglsson från Wester-Norrland inom. nämnde Stånd väckt motion, af enahanda syftning med hvad första punkten af Herr Santessons framställning innefattar. Yid föredragning häraf, har hos Utskottet i öfvervägande kommit, att de i dessa motioner innefattade förslag ostridigt åsyfta antingen förklaring, ändring eller åtminstone undantag, eller suspension för ifrågavarande fall, uti de sladganden, som nu gällande Grundlagar innehålla; och då 8i:sta, Banira och 83:dje §§me i Regerings-Formen, hvilka skola efter deras ordalydelse i hvarje serskildt fall tillämpas, uttryckligen föreskrifva, huru frågor af sådan beskaffenhet böra behandlas, samt häraf följer, alt dessa icke må, i annan ordning, än som der finnes föreskrifven, lill pröfning förekomma; alltså finner Utskottet sig icke kunna, emot tydliga stadgandet uti förenämnde Grundlags-paragrafer, till behandling upptaga ifrågavarande, från Vällofl. Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden remitterade, motioner om prorogation af innevarande Riksdag. Hvadan desamma ock, under åberopande af Riksdags-Ordningens 44 §• 3 morn., barbos lill bemälde Riksstånd vördsamt återlemnas. Stockholm den 21 Augusti 1804. STOCKHOLM, tryckt hos Bernh. M. Brederg, i834* 'Allm. Besv. och Oecon. Vtsk. Utlåtande N.o ti4• F N:o 114. Ankom till Exp.iUtsk. den 2S Augusti. Utlåtande, i ättledning af väckt motion, om förklaring åf stadgandet i 2 Sect. 1 Cap. 1 af Kongl. Skol-Ordningen den 16 December 1820, i fråga om skyldighet att bygga och underhålla skolhus i städerne.
Dertill fordras bevisning i tvenne delar; den första : Om Rörelse • Capitalet kommer till samma maximum det hade 1815, och den andra: Om, så vidt det. af en Finance - reglering kan bero, det der förblifver: det vill Säga, om allt hvad som inflyter, åter utgår. 430 Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden• Utskotten mäste härvid erkänna, att, med verkellgt tvång af nödvändighetens kraf, mer för mindre sker, nf hvad i denna del är förutsatt; och, örn än Utskotten derigenom skulle förlama deras eget försvar mot de anmärkningar, sorn $:dje momentet tillhöra; anmärkningar, hvilka t en annan tid mot Utskottens Förslag med mera skäl skola göras gällande, än de, som nix i allmänhet frän den motsätta åsigten utgä; återgtär för Utskotten likväl icke annat, än att de päfordrade bevisen framlägga, Un vard Ledamot af Utskotten, Herr Fri* herre Cederström, anför, att Diskoruernes Lånerörelse, sådan 'den var den 31 December 1814, fikade Rörelse-Capitalet med 8,935,547 R:d 43 sk 5 r:st., dem han tillägger Bankooch Riksgälds Sedlarne i myntberäkningen; men hvilken Summa, efter haris tanka, nu skulle, enligt DB pkontvutrednings-planen, alldeles försvinna. Som verkan af Riksens Ständers beslut vid I815 års Riksdag icke kari vidtaga förr, än från och med jår 1816, anse Utskotten, att förhållandet den 31 December 1815, i hvad sorn angår Rörelse-Capitalet, rattare bör läggas lill grund; ty Rikets Ständers föreskrift, att Götha Canals och Götheborgs Diskonters Utlånings-belopp den 31 December 1814 skulle utgöra maximum för desse bägge Diskonters Låne rörelse har intet sammanhang med ^frågan om Rörelse-Capitalet. Utskotten hänvisa vördsamt till Betänkandet pag. 29 och följande, huruledes Utskotten ansett det rttm.
Län dagsverksskyldighet till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar; om de så kallade Schlegelska Köpegodsen i Halland; om framtida dispositionen af Wendtholms HofStallÄng; om Ministern Hjorts ansökning angående 30? utbekommande af aflidne Abbé Voglers pension; om gjord ansökning angående medels anslående för Kyrkobyggnaden i Calmar; om ökad Betjening för Utskottet. P. 208. — rörande Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets memorial om utskrifvande af särskilta Exemplar till hvarje Utskott utaf remiss-acter i mål, sorn till sammansatta Utskott remitteras. P. 209. • rörande remisser.' af Friherre von Dubens memorial om förbättring i Westgotha Regementes aflöning; af Herr Berghmans memorial angående inköp af GantzliRådet Schoerbings afhandling om det rätta Skogshushållningssättet; af Grefve Gyllenborgs memorial angående nedsättning af Saltpettergärden intill nästa Riksdag; af Friherre Cronstedts memorial angående Hemmansräntans utgörande i Spannemål eller Jern, som i orten produceras, efter ett medelpris af 10 års markegång; af Herr Rosenblads memorial om nedsättande af en Comité, till undersökning om uppkomsten och rätta naturen af alla utaf Hemman och Lägenheter, under åtskillige namn, till Staten utgående utskylder; af Hr Rosenblads memorial om förökadt anslag å Stat till Kgl. Bibliotheket i Stockholm, så väl för inköp som utgifvande af böcker; af HrRothliebs mern. ang. dispositionen af Ädelfors Guldverk och de derunder lydande lägenheter ; af Frih. Rehbinders memorial angående Saltpettergärden; af Hr Stierncreutzs 308 memorial angående indragning af VexelControlleurs-tjensterne; af Herr von Beckers memorial angående inrättande af en gemensam klubb för alla RiksStånden; af Grefve De la Gardies motion angående rättighet för Stockholms SparBank att i BancoDisconten mot ränta få insätta en viss summa.
Bankovinst, om sättet för behandling af frågan angående vinstens användande 14. , om Bankens deltagande dermed i jernvägslånet 17. (25, (sid. 68—701 , om öfverlemnande af en del till Riksgälds-kontoret <31, (sid. 10—11] (33, 37. Behållning ä utrikes ort, Bankens, beloppet deraf Berättelse, Banko-fullmägtiges, till Utskottet 2. - , Utskottets, till Rikets Ständer 6. Utskottets, angående revision af Banko-diskont-verket 28. Björkenstam, F. A. Se: Eftergift. Bih. till R. St. Prat. 1859 & 1860. 6 Sami. 1 Afd. 27 Häft. 1 2 Bladin, F., om honom beviljad resekostnads-ersättning' ., Bonté, F. W. Se: Eftergift. Brusewitz & Komp. Se: d:o C. Carlqvist, B. C. R, Se: Pensions-stat, Caroliner, enkla och dubbla, prägling deraf. Se: Guld. II. Dahlgren, C. A. Se: Eftergift. Decharge, för FuJImägtige 6. , för Direktionen öfver Banko-diskont-verket 38. Deposit-räkning. Se: Lånerörelse. E. Eftergift af Bankens eller Diskont-verkens fordringar, sökt af: Holmberg, A. W 20. Löfgren. Bonté, F. W 21. Björkenstam. F. A 22. Dahlgren. C. A 23. Ullberg & Cramér r Chr. Math. Schröder & Komp j Johns & Komp V[0. Menk, J. II [ W. Brusewitz & Komp J (i. Gratifikation tili Yaktmästarne vid Banko-diskont-verket 29.
Som "Utskottet härvid inhemtat den upplysning, att dylika ÖfverskottsMedel för åren 1824, 1825 och 1826 blifvit, hvarje år, efter Riks-Hufvudbokens afslutande, i behörig ordning till RiksgäldsContoiret afIcfvererade, och såmedelst är fullgjordt hvad Hrr Re - 348 Stats-Utskottets visorerne med deras hemställan åsyftat, har Utskottet funnit anledning nu saknas att tillstyrka, det K. M:t med någon underd. anmälan i detta ämne besväras. §• 2- Angtde K. Con voy-Gommissariatets på Riks* gäldsContoiret anvisade Creditiv. I afseende å det, vid sisth Riksdag, K. ConvoyCommissariatets på RiksgäldsContoiret anvisade Creditiv, hade följande Beslut blifvit Hrr Fullmäktige till efterrättelse meddeladt: ”1 sammanhang med regleringen af RiksStatens Tredje HufvudTitel, hafva R. St:r ”för godt funnit, att, jemte det åt K. M:t blifvit öf"verlemnadt, att använda de Sextio Sex Tusen Sexhundra Sextio Sex R:dr 32 sk. B:co, som af SjöTulls”Intraderne äro anslagne K. Convoy-Commissariatet, ”hvilka skulle serskildt å 3:dje HufvudTiteln itppföras, ”ett motsvarande Creditiv anvises, att, efter föregån”gen pröfning och K. M:ts Nådiga Beslut, begagnas, ”i mån af behofvet och emot Comrnissariatets Förbin”delse, hvarefter, vid nästa Riksdag, kommer att för”ordnas, huru de medel, som, på grund häraf, kunna ”för StatsVerkets räkning lyftas, bora ersättas.” Och hafva Hrr Re visorerne emot de utbetalningar på detta Creditiv, som, åren 1824 och i8a5, med 66,666 R:dr 32 sk.
Summa Runt R:dr 15,968: 58. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1862. J. L. Bogeman. Bil. till Höglojl. Ridd. o. Adelns Prat. vid 1862 års Riksdag. 0 74 Sammandrag af Riddarhus-Kapitations-Afgiftens Debet. Balans från år 1857. Skulder: Ofverlevererade medel 7: 50. Utgifter enligt 1858 års räkenskap. Afkortning och afskrifning 219: 50. Uppbördsoch gransknings-provision samt remisslage 110: 48. Utgifter enligt 1859 års räkenskap. Afkortnining och afskrifning 294: 20. Uppbörds-och gransknings-provision samt remisslage 112: 49. Utgifter enligt 1860 års räkenskap. Afkortning och afskrifning 260: 75. Uppbörds-och gransknings-provision samt remisslage 114: 28. Balans till år 1861. Tillgångar och fordringar 6,255: 5. Kredit. Balans från år 1857. Tillgångar och fordringar 12,260: 61. Inkomster enligt 1858 års räkenskap. Kapitationsafgifter debiterade 12,579: — D:o anmärkta 345: — Försålda gamla pålar 212: 50. 13,136: 50. Inkomster enligt 1859 års räkenskap. Kapitationsafgifter debiterade 12,560: — D:o anmärkta 520: — Riksgälds-kontoret ersatt reparationskostnader 41,681: 15. D:o betalt hyra för Ridderskapet och Adelns klubb . 3,125: — Riddarhus-kamreraren betalt anmärkningsmedel 98: 89. Försålda Byggnadsmaterialier 259: 50. Inkomster enligt 1860 års räkenskap. Kapitationsafgifter debiterade 12,615: — D:o anmärkta 470: — Balans till år 1861. Skulder: Ofverlevererade medel 7: 50.
Föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 298, i fråga om sättet, ordningen och vilkoren för utbetalning af .anslag och lånebidrag till befrämjande af allmänna arbeten; 436 Prof.-Utdrag den 14 Augusti 1851. bifölls, med erinran om iakttagande af den rättelse att ordet ”för” i 15:de punkten 2:dra raden införes emellan orden "föranledas” och ”Riksgälds-kontoret.” S. D. Föredrogs ånyo Konstitulions-Utskotlets Memorial N:o 27, i anledning af återremiss af Memorialet N:o 19, innehållande förslag till ändring i l:sta mom. 14 § Riksdagsordningen, rörande representations-rättigheten för Stockholm. Ståndet S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskottets nedanstående Utlåtande och Memorialer: N:o 23, i anledning af väckt motion om sammanfattande i en eller två lagar af alla de stadganden och författningar, som skola innebära kontroller öfver Tulltaxans efterlefnad och garantera dess verkställighet, samt i öfrigt angå den inre trafiken; bifölls. N:o 26, med förteckning på varuartiklar, derå tullvärdena böra, jemte de i 1845 års taxa utsatta, tjena till efterrättelse med afseende på föreskrifterna i 22 och 26 §§ Tulltaxe-underrättelserna, angående beräkningen af städernas tolag och andra efter tullvärdet utgående allmänna afgifter. Förteckningen godkändes, med erinran endast om iakttagande af rättelse af det tryckfel, att under Artikeln ”Hudar och Skinn,” tullvärdet å 1 skålp. ”finare skinn för tillverkning af handskar samt Portföljoch Etuiarbeten” utföres med 3 Rdr 16 i stället för 16 sk.