Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorn tryckte deras händer och talade nå- kära du, det gör han visst inte, » svarade han, gra ord med bruten röst till de sörjande, värdiga, » om skulder och tillgångar gå ihop, få vi vara tröstande ord om samhällets förlust, kamraternas glada. » högaktning och djupa saknad, om vänsällhet, plikt» Stackars Tekla, som är så fåfäng och oförståntrohet, ett aktadt och värderadt namn, hvars minne dig och så litet för sig sedan, » suckade frun delsent slocknar, m. m. Och verkligen lyckades han tagande. » Hur skall hon taga sig fram med alla också med sina tröstande ord bringa den stackars de ouppfostrade barnen! » enkan ur den tillkämpade fattningen, så att hon » Ja, det vete Gud, jag ser ingen utväg, » svarade brast ut i våldsam gråt, hvaruti snart hela barnrevisorn modstulen. » Hon vill ha mig till utredskaran deltog. ningsman i boet, och det är ingen afundsvärd lott Och så skulle processionen ordnas. Det var alls. » ett långt, ståtligt tåg. Kistan var öfverhöljd med » Nej det har du rätt i, men försök att tala förkransar, och en stor del, som ej fått rum därpå, stånd med Tekla, säg henne, att hon är tvungen fyllde de sörjandes vagnar. Nå ja, ljöd den allatt vara förståndig och sparsam nu. » männa meningen, det var väl inte mer än rätt » Ja, visst, söta vän, om hon hade något att och tillbörligt, en så verksam och framstående man. spara med, det är knuten. Och i alla fall, den Inte blott den enskilda vänkretsen och familjen konsten lär man sig inte på rak arm, när man förlorade ett stöd i honom, tänk, hvad han varit förut haft öfverflöd på allting. » för hela samhället, ja, för hela landet genom sitt » Ja, men hon är tvungen nu, gubben lilla. Ack, outtröttliga sträfvande för upplysning, framåtskriom John åtminstone tagit sin examen, då hade dande, för fattigvård, nykterhet, sedlighet m. m. han ju löfte om plats, han har ju bara ett år kvar.
«Men hvartill dessa frågor, denna predikan? Det är ju ett thema, som i romanväg haft och har tusende variationer. Håll er vid er berättelse. Ni sade ju nyss, att Leonna tog saken förnuftigt nog, och sådant var snällt. Hvad rår man för att andra tokor vanligtvis taga vårt prat för kontant?» Finner ni er träffade? Lägg då handen på hjertat och kasta, om ni har mod dertill, första stenen på Feodor. Bättre vore dock, att lik publikanen i templet sucka och säga: «Gud vare mig syndare nådig!» Det har ej varit och är icke vår afsigt, att göra Feodor till ett ideal, ett fenomen af fullkomlighet, som ej existerar i verkligheten. Han var en vanlig menniska, men ändå ingen af de allra vanligaste. Han var ung, hade hittills aldrig rönt någon verklig motgång, aldraminst sorg; det sjudande ungdomssinnet var ej dämpadt genom annat än sedolärans tryckta maximer, sådana som gifvas till utanlexor vid läroanstalterna, men tyvärr, så sällan der bringas till utöfning. Jemförelsevis stod han likväl högt öfver de flesta af sina kamrater, ty han hade en stark hederskänsla, som afhöll honom från mången förvillelse. Vänskapen med Alexander, och deras brefvexling, vande honom att i tankarna genomgå hvarje händelse, emedan vännerna gjort ett ömsesidigt löfte att ej ens dölja sina svagheter. Huruvida ett sådant löfte, gifvet i en stund af ungdomlig enthusiasm för dygd och rätt, ordagrannt uppfylldes, lemna vi derhän; men det hejdade likväl mången dårskap på halfva vägen. Härtills hade Feodor kanhända gått i en förlikning med sitt samvete och bättre vetande, ty ännu gjorde ingen flicka anspråk på hans trohet. Leonna hade varit en barndomsfantasi, ett luftigt ideal utan form. Men sedan han lärt känna henne, blef det annorlunda; och när han nu försyndat sig, ångrade han djupt sitt lättsinne och sina obetänksamma tvifvel om henne, den oskyldiga och flärdfria, tvifvel, ingifna af en sådan person som Hedda.
Den sydliga strömmen (Sönden-Vand) sätter starkt in vid denna bugts södra kust, följande bugten och således löpande vid dess norra strand i motsatt rigtning eller utåt. Ett fartyg, som sålunda skurits in i Halmstadsbugten af den sydliga strömmen, skulle, under vissa förhållanden, till sin fördel använda den utåt eller nordvestvart förande om det till sin ledning hade en fyr vid Tylön. Dessutom blir en fyr vid Tylön af stort gagn vid seglingen til! och från Halmstad samt öfriga i denna bugt belägna reddar. På det att icke misstag mellan närbelägna och Tylö fyr må ega rum, bör denna sednare blifva en dubbel-fyr, hviken, enligt hvad mig blifvit meddeladt, skulle komma att kosta omkring 84,000 R:dr R:mt. Med anledning häraf får jag vördsamt framställa, det täcktes Rikets Ständer till uppförande af en dubbelfyr å den s. k. Tylö-udden vid Halmstadsbugten anslå ett belopp af 84,000 R:dr R:mt. Om remiss till Stats-Utskottet får jag härmed anhålla. Stockholm den 22 November 1862. P. v. Möller. Af Herr von Ni elitser, Carl Fredrik, om ratt till anläggande af handelsbodar vid jernvägsstationerne. Då antagas bör, att stationerne å Statens jernvägar blifvit anlagda der den största trafiken från kringliggande orter är att påräkna, synes det äfven vara skäl att de deromkring boende landtman icke blott beredas tillfälle att begagna jernvägen för resor och transporter, utan äfven att de vid samma stationer kunna, emot af - 142 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 53. lemnande af sina landtmanna-produkter, förskaffa sig sina behof af sill, salt, kaffe, socker, bomull och bomullsgarn m. m. och icke behöfva öda bort både tid och penningar att för sådant ändamål färdas flera mil till närmaste stad.
Prot. 1840 ocn 1841.. 4 Sami, 1 Afd. 3 Band. 18 Haft et. i® 43 Stats-Utslcottets Memorial, N:o 4go. fall sig med sistnämnde a:ne Stånd förena. Antages icke detta, mäste votering ega rum, och då föreslås följande proposition: Den, som vill, alt vid det beviljade anslaget af 10,000 R:dr till en Årbets-inrättning i Eskilstuna fästas de af Borgare-Ståndet beslutade, jemväl af Ridderskapet och Adeln antagne vilkor (se här ofvan); votera J a; den, det ej vill, voterar Nej. Yinner Nej, kommer frågan om berörde vilkor att förfalla. Hvad Utskottet derförutan i detta Utlåtande yttrat, nemligen-: i irsta puncten, om begärdt anslag till statistiska chartor; i n.-dra — om stipendier för resor i techniskt afseende; i 3:dje —- om anslag för underhåll af Långebro; i 4‘.de — om dito till chemiska Blekerier; i örte — om lån till egaren af Skönviks Glasbruk; i 'yrde — om utbetalning till Landtbruks-Academien af iine-* stående byggnadsmedel; är af samtlige Riks-Stånden bifallet. Slutligen får Utskottet, som anser hvarje här förut upptagen punct innefatta ett serskildt ämne, hemställa, att, på sätt i dylika lall hittills tillgått, möjligen uppkommande anmärkningar mot någon punct icke måtte hindra afgörandet af de puncter, hvaremot erinran icke eger rum. Stockholm den 10 April 184 1 - Reservation af Riksdags-fullmägligen Anders Andersson från Skaraborgs Län.* ”Mot det beslut, som
L^lvan. kä. Lastovius Likheten med det ml Riksens Hkgs. S änders RiksgäldsContsm förwarade Concept, inrpgar K. kröäelius. Afskrift. Dm n November. Z43 Afflrift: Lik. C. Utdrag af Protocollet hållit' uti Riksens Högloft. Ständers StalsUtskotts den i Augusti 1809. S. D. Sedan StatsNlskottet af Herrar Fullmäg iaes «in innewacande IUkSdag afgifne Berättelse ib and annat inhamrat, att Allmänna Brandförsäk» kringsFonden, hwilken allt ifrån RikSgäldsContoiretS inrartande är 1789 derstädes warit förräntad, nu mera, epligk är 1807 träffad afhandling mellan Herrar Fullmägtige samt Directionen af samma fond, kommer att af bemalre Direktion utlänas emot Inteckningar uti Brandförsäkrade Egendomar; sä har Statsutskottet as denna och flere tillika förekomne anledningar sökt förskaffa sig fullständig underrärtel, se och upplysning om allt hwad med delta ämne äger gemenskap. StatsUtffottet har härunder ägt tillfälle erfara. hurusom jemlikt 4 Mom. af Kongl. Kungörelsen den iZ April! 1782 alla Brandförsakringsmedel skulle fä insättas uli dä warande Kongl. RikSgäldSDirectivn emot ärlig ränka af fem för hundrade: och till hwilken ända Försäkringstagarena torde inlemna penningarne, antingen i Landtränteriet i de orter där de sitt hemwist hade, eller uli Riksens Ständers Banque för Kongl. RiksgäldsDirectio»' nens räkning under Titel Brandftzrsäkringsmedel. Rän - 544 Den n November.
Hof-rätten blir försedd med dugliga skrifmaterialier, hvilka vanligtvis upphandlas vid entreprenad-auktion inför deputerade af Kongl. Hof-rättens Herrar Ledamöter, har i öfrigt ej annat åliggande härmed, än att, sedan med Amanuensens intyg är vordet styrkt, att leverans af skrifmaterialier blifvit behörigen fullgjord, desamma af expensmedlen betala, och förmoda vi alltså, att detta utlåtande hufvudsäkligast bör afse ett närmare utredande af frågan om åtgången af silke de år, Revisorernes anmärkningar omfatta. Vi öfvergå således till en sådan utredning, ehuru svår och ofullständig den, med afseende å de särskilda förhållandena, torde blifva. I afseende således på denna fråga, få vi vördsamt upplysa, att af de 431 lod silke, Snörmakaren Ramberg, efter åtagande vid entreprenad-auktioner, levererat åren 1852 och 1853 mot betalning för 131 lod efter 1 R:dr 16 sk. och för 300 lod efter 1 R:dr 18 sk. lodet, en behållning af 83 lod förcfunnits vid ingången af år 1854, enligt Amanuensens bilagda redovisning för det året, så att åtgången för de två näsl föregående åren rätteligen utgjort 348 lod. Detta silke, jemfördt med det, sorn för Kongl. Hof-rättens behof nu begagnas och af vice Advokat-fiskalen under hand från Stockholm inköpes — å hvilka begge slag prof härhos vördsamt öfverlemnas — befmnes endast utgöra 60 alnar på lodet, då det sednare dermot utgör 100 alnar på hvarje lod.
R:dr af den för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen anslagne Stat. vt Lxr». k,x krotocollo, st. 7 LerZ ström. Utdrag af Wällefl. Borgare-Ständets prstocollhållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 2; Maji r8rs. SD. Remitterades till Stats - och Banco-lsiskotten fragan om RiksgäldSwerkets och Bankens styrelse, enär framdeles, under Riksdagar pa gunan yrk än i Hufwudstaden, Fullmägtige uti nämnde Werk Den sz Maji. 319 Werk kunde komma i belägenhet, att, såsom Riksdagsmän eller af annat stal, begifwa sig till Riksdagsorten. vt suxrs. Lx krotocollo, st. st. Lerjström. Utdrag af wöllofl. Bsrgare-Ststndets prstocoll, hållet wid Urtima Riksdagen k Orebro den 2z Majt iZir. S. D. 28id förnyad föredragning afStats-Utstottets särstilte Betänkanden af den 8:de uti innewarande mänad, angående i:o Centonalcn af Skatteköpestilling för sädane Krono-Lägenheter, hwara Mantal ej är satt, och 2:0 Dag-Tractamenten och Respenningar för samtelige Riks-Standens och deras Utstötts Secreterare, Cancelliet och Wakt, Betjening; blefwo samma Betänkanden af Borgare-Ständer bifallne» Vt su^rs. Lx krotocollo,' st. st. Lerjström. Utdrag af wällofl.
Me >nori al Af Wallof!. Bsrgarc-Ständet har bliswit prkadt, att röstrattigheten wid Taxeringsmanna - mål i Städerne borde icke beräknas efter hwad hwarS och ens Bewillning inom Staden det föregäende äret utgjort, plan ester ben pcnninge-afgist till Staden, han det föregående äret ärlagt. Det förstärkta Stats - Utffottet, till hwars afgörande detta ärende blifwit hanwist, har i anledning häraf i dag sammanträde; och sedan efter Regeringsformens föreskrift en af dest Ledamöter blifwit i manlig ordning utlottad, hafwa de öfrige ng röstat samfält öfwer följande framstalde och godkände voterings-proposition: Den som bifaller, att Städernes Taxeringsmän stola wäljas efter de röstandes utstylder till Rongl. INajll och Rronan, för dek föregående äret, strifrver Ia; Den det ej will strifwer Nej. — winner Nej, sä kommer Stadernes Taxeringsman att rväljas efter de röstandes penninge-afgift till Staden för det föregäende äret. Wid voterings-Scdlarnes öpnande befunnos 72 Ja och 4^ Nej; Och som Ja wunnit; gä kommer röstrattighcten wid Taxeringsmanna-wal i städerna att beräknas ef, ter den röstandes utffyldcr till Kongl. Majll och Kronan för det, föregäende äret. Stockholm den 14 April 18lo. Pä Högloft Nidderffapets och Adelns Ledamöters magnar Llaes kleming. Pä Den 16 April. PZ Högwördige Preste-Ståndets LedamöteS »vägnar 1K. ^VeiämLN. Pä Wällofl. Borgare - Ståndets LedamöterS wagnar Lärlin. LncjderA. Hederwärda Bonde - Ständets Ledamöters wagnar ^ on ^ONS80N. "dl. Liöäeliu». Wördsamt em 0 ri al!
Ständer varda stadgade, i afseende på granskningen och approbation af Bankens småsedlar, måtte gälla och tillämpas vid granskningen och approbationen af Riksgälds-Contoirets smär; re Credit-sedlar) Memorial, N:o 3^8, artgående Eöneförliöjning för Cancellisten vid Herrar Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret Expedition; N:o 30g, angående tiden för nästa Re? vision af Stats-, Bancooch Riksgälds-Verkens Räkenskaper och förvaltning) Proi. iptdrag den a2 Januarii 183*0. I09 Utlåtande, Nm 366, i anled ning af vackt fråga om ändring i vissa delar af föreskrifterne, rörande kronoleveranccs och besigtningar deråj Nio 567, i anledning af Kongl. Majrts lill Riket* Ständer aflatna Nådiga Skrifvelse, angående det å Riks-Stateng Tredje Hufvud» Titel uppförda anslag till Durchmarche-kost» naderj och N:o 368J i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå f, d. vice Kronofogden J\l. Dahlgrens underdåniga ansökning om eftergift af honom till betalning ådömde ba-? lance-medel. S. D, Föredrogoc å nyo och biföllos Banco-TJtskottets Memorial, Nto 94, om fortfarande af den tillfälliga Låneräteighet för Stockholms Stads Brand-Contoir, som sedan år 1756 yarit medgifven; N;o 95^ med tillstyrkan, att eftergift af Straffränta måtte beviljas för ett till Bonden Anders Larsson i Gunnarstorp af Elfborgs Eän utgifvet och hos hans löftesmän utsökt Odlingslån; N:o 96, med tillstyrkan; att i Banken hädanefter, såsom tillförene, måtte kunna till j io Prot. Utdrag den 22 Januarii i8ÖO. förvar aflemnas så kallade Deposita af flyttbart gods, under försegling, men emot viss afgift; Betänkandet, N’.o 97, med anledning af Herr Friherre Pr.
Man kan under den tid, bränningen fortgått, hafva tillverkat ett vida större belopp, än det beräkningen afen viss bestämd qvantitet för dagen utvisar, oell å andra sidan kan det tillverkade beloppet vida understiga den qvantitet en sådan beräkning angifver. I ingendera händelsen blilver återbäringen rättvis. I förra fallet blir den för stor; i sednare för liten. Till undanrödjande af denna obillighet tror jag att mitt förslag och Utskits framställning deraf är ganska tjenligt, och den som ser saken endast så, att bränvinstdlverkaren deraf skulle tillskyndas vinst, är sannerligen alltför kortsynt. Att befordra rättvisa är statens stora ändamål, och genom antagande af Utsk:ts framställning kommer, att jag så må säga, »kyrkan att stå midt i byen.» Jag kan icke annat än anhålla om bifall. Frih. Rappe: Inom Utsk:t ansåg man det vara en viss billighet att ifrågav:de förändring infördes. Afven ansåg man inga missbruk af farligare beskaffenhet kunna förekomma, enär sista delen af §:n skulle bibehållas, och denna innehåller att, då fråga väckes om afkortning eller återbäring i och för genom vådeld eller annan olyckshändelse vålladt hinder mot fortsättning af anmäld bränvinstillverkning, »må ansökning, åtföljd af undersökningshandlingar orri olyckshändelsens tillkomst och förloppet dervid, ingilvas till Konungens Belhrde, som ansökningen pröfvar och sitt beslut K. M:s och Rikets Kammar-Rätt underställer.» Härigenom tyckes vara förebygdt att något egentligt underslef kan ega rum. Afven behöfver icke bränneriet vara h. o. h förstördt, utan man är berättigad till återbäring, då endast en del af bränneriet blifvit så skadadt att tillverkningen icke kan fortsättas. Således och då meningen med denna lagstiftning icke kan vara att man skall skatta för större belopp än man tillverkat eller med fog kan antagas hafva tillverkat, eller låta tyngden hvila mera tryckande på en bränvinsbrärmare, som dessutom, blir lidande genom olyckshändelsen, än på annan person, som drabbas af en olycka, ansåg Utsk:t rättvist att tillstyrka ifråga v:de förändring.
1 Politiken såsom all annan, man må kalla den vetteDskap eller konst, som grundar sig på ett bedömande af sådana krafter och deras verkningar, som vi ej sjelfve kunna derigera, der således ej heller hvarken krafterna eller verkningarna kunna med säkerhet beräknas, måste byggas på suppositioner. Af sådan na. tur är ali politik, kretsen för den samma och för suppositionerna må vara inskränkt eller i58 Den io Jul'ii f. m. vidsträckt; den må vara modifierad af lidsoch localförhållanden, eller sådan den af evighet varit, den må inskränka sig inom den trånga kretsen af en enskild mans famil], eller hafva vidgat sig till den stora familj som Staten i bild framställer eller borde framställa. Jag menar den politik, hvilken utan alt lemna ur sigte det afseende och de åtgärder som den mtnekliga svagheten, så från en sorn från en annan sida påkallar, dock antar såsom »ådande den princip hvarpå alla familjeförhållanden äro grundade och beräknade , principen af en inbördes välvilja , från hvilken ingen så bör kunna aflägsna sig, att icke det ges en möjlighet *tt dit återvända. När jag säger att politiken förbjuder att till sin yttersta gräns sträcka den rätt sorn 107 tillerkändt Riksens Ständer, är jag långt ifrån att mena den art af politik , som visserligen också bygges på suppositioner , men på suppositioner allena och på beräkningen it så beskalfade gemensamma intressen, att till deras ömsesidiga befordrande ingen inbördes välvilja behöfs, hvarföre den ock, om den hos en eller annan skulle någon gång finnas, med fog kallas dårskap.
Utdrag af lckotocollöt, hallit hos Högwör dige Preste-.Ständer den 27 Februarii i8ro. S. D. Til slutelig! afgörande företogs Riksens - LI40 Den 27 Mars. sens Högloft. Ständers Stats-Utskotts den 26 dennes pä bordet lagde förnyade Betänkande, angående framtida disposition och hushällning med Hof-Stall-ängarne. Dä Preste-Ständer redan gillat Stats-Utstöttets förut afgifne Betänkande i detta ämne, fann Ständer sig nu blott i afseende pä Eldgarns Äng, om Arrende. tiden hwaraf detta sednare Utlätande lemnar en närmare kännedom, böra tillägga, at Arrendet för Eldgarns Ang, 2Z Parmar Hö ärligen, icke bör fä lösas med 17 R:d. Parmen, uran i likhet med hwad Stander om Arrenden för KongsGärdar i allmänhet under den 21 dennes beflutir, bör betalas efter Länets ärliga Markegangspris, äfwensom Ständer, uppä de af Utssottet anförde stäl, icke fann alla öfriga Arrendatorer böra betala Arrende-Höet högre, än efter ärliga Markegangsprifel. l-t suprg. Ilx protocollo I. 17. Almguist. Herr Grefwen och Landtmarfkalken tilkannagaf, at Borgareoch Bonde-Ständens krcilocolls-Utdrag öfwer detta ämne ännu icke lära wara ankomne, men hemställde tillika til Herr Nordenstolpe sjelf, hwad han igenom ett upffof med detta ärendets afgörande trodde kunna winnås. Herr Nordenstolpe.
S. D. Vid föredragning af Expeditions-Utskottets Memorial den 20 dennes, angående redaction af Bihanget till RLks-S:ändens Protocoll, i anledning af Herrar Hammarskölds och Rosenblads Motioner» fann Bonde-Ståndet för godt, samma Memorial bi' falla, Den 22 December. Från Höglod. Ridderskapet och Adeln s. d. f. m. Föredrogs ånyo och bifölls Expeditions-Utskottets, den 20 denqes aflåtne och föl - 482 Prat, Vt dr, d, aa Desemb, 1323; jande dagen pä bordet iagde Memorial, innefattande förslag till förändrade åtgärder vid tryckningen af Bihanget till Biks.Ständens Protocoll. % S. D. f, m. Då nu ånyo föredrogs ExpeditionsUts köttets, den 21 dennes afiutne, och samma dag pä bordet lagce Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottats förut, under, N:o 41? meddeldte förslag till Biksens Ständers under, dåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående förbättringen i Bikels Politie-författningar, fann Bidderskapet och Adeln för godt, att icke allenast instämma i det af Borgareoch Bonde-Stånden beslutade tillägg, utan ock godkänna den af PresteStåndet beslutade tillägg, utan ock godkänna den af den af Preste-Ståndet vid förslaget gjorde atp märkning. S. D. fm. Vid förnyad Föredragning af ej mindre StatsBancooch Lag-Utskottens den 20 Trot.
Askar och Dosor, inom Ridderskapet och Adeln samt hos Borgare-Ståndet: att, så vida Tull-Taxan ej kom me att genast träda i verkställighet, utan undantag i detta afseende blefve gjordt för hittills förbudne varor, så val Askar och Dosor, som följande, redan nu till införsel tillåtne och i gällande Taxa serskildt specificerade, men, enligt Utskottets förslag, under den hittills förbudna rubriken SlÖjdeVaror, eller Fabriks-, Handtverkerioch ManuJactur-varor i Taxan ej nämnde inbegripne, artiklar måtte, såsom tillförne, serskildt specificeras, emedan eljest äfven de skulle komma att under den tid, som kan varda bestämd, tili införsel förbjudas, nemligen: Borstar, Decorationer, Platåer med tillbehör och ornamenter, Etuis med tillbehör af sammansatta eller ej specificerade ämnen, Fjädrar, Uroch andra ej specificerade, Flaskfoder, Gevär eller delar deraf, Gipsarbeten, Korgar och andra Korgmakare-arbeten, Käppar, Lackerade arbeten, Lampor af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, ljuskronor, Lunta, Mattor, Nålar, Kråsoch Bröstnålar af oäkta metall, Paraplyer och Par a soller, Portföljer, T askböcker, Ridikjler och Nattsäckar, Speglar och Lam - Bcvillnings-Utskottets Utlåtande, N\o 30. 15 peller, Urband och Urkedjor af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, samt Vagnmakare-arbeten, ej specificerade; i sammanhang livanned blifvit i Borgare-Ståndet föreslaget 10 procent tull å Urfjädrar, 8 sk. värde, och 2 sk. tull å Lunta, 25 procent lull å Askar och Dosor, Etuis med tillbehör etc., Mattor och å Portföljer, T askböcker, Ridikjler Gch IVattsäckar samt 331 procent tull af värdet å alla de öfrige articlarne.
St:r, till fyllnad i detta belopp för alla dem som icke redan åtnjuta berörde summa, beviljat 8000 R:dr årligen på Stat, att af K. M:t, efter Landshöfdingaines Förslag, i detta ändamål fördelas. Betänkan (len, N:o 335. 63 10:0 alt ulöfningen af Fjerdingsmanna-befattningen icke, såsom hittills, bör Kronooch Kronoskattehemman ensamme vidlåda, titan, för ett närmare jemnlikt deltagande i medborgerliga besvär, jemväl vanliga Frälsehemman åtfölja; hvadan R. St:r jemväl ansett lämpligt stadga, att berörde befattning hädanefter må förblifva ett Municipalsysslande, uti hvars ulöfvande äfven Frälsejorden desto häldre hör deltaga, som, i Orter der jord af endast sådan natur linnes, Kronobetjeningen icke hör vara i saknad af det biträde som genom nämnde befattningars bibehållande åsyftas. lito beträffande det i K. Mits Nådiga Proposition omförmäldte förslag, lill en lämpligare och jeinnare lönereglering för LandtmäleriStalerne i Provincerne, för verkställigheten hvaraf något serskildt nytt anslag på Stat icke erfordrats: att jemte det till K. M:t i underdånighet öfverlemnas vidtagandet af de åtgärder, K. M:t, för ändamålets vinnande, kan i Nåder finna nödige, R. Sttr skola i underd. anhålla, det K. M:t behagade i Nåder tillåta, att det för Landtmäteristaten förut iakttagne och för den öfriga LandsStaten nu bibehållne aflöningssätt för samma åtgärder må tjena till grund. 12:0 att hos K. M:t underd. anhållan göres, alt med begagnande af de för Landshöfdingarne på Stat nu befintelige anslag, utan vidare utgift för Statsverket, en för desse Embetsman lämpelig lönereglering vidtages. I sammanhang hvarmed tillika bör i underd. t i 11 - kännagilvas R. Stus vid Allm.