Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ani. liii Exp.-Utsk. den Fibi. 1863, kl. 12 nndd. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition, angående försäljning lill skatte af den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Klintens Bana. (I. A.) Enligt hvad högstberörda nådiga framställning, införd under N:o 40 i Esta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller vid innevarande riksmöte, hufvudsakligen innehåller, hade Handlanden Charles Åmansson — hvilken, enligt Kamrnarkollegii arrendekontrakt af den 31 Augusti 1836 och transport-resolution af den 5 Augusti 1838, under arrende intill midfastau år 1867 innehar den Elfsborgs kungsladugård tillhörande lägenheten Klintens Bana i öregryte socken och Säfvedahls härad af Göteborgs och Bohus län mot en årlig afgäld af 9i£ mansdagsverken — hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit att få samma lägenhet till skatte köpa; och bade sökanden till stöd för den underdåniga ansökningen, åberopat de stora kostnader, han dels för bedrifvande af repslageri-handtering, å lägenheten redan nedlagt, uppgående för byggnader och inventarier till ett sammanlagdt värde af 34,823 R:dr 20 öre, dels ock för rörelsens utvidgande vore betänkt att göra, derest honom medgåfves att förvärfva eganderätt till lägenheten; hvarjemte sökanden hemställt, att det ifrågastälida skatteköpet måtto få ske efter enahanda grunder, som, genom Kongl. Brefvet den 14 November 1834, stadgats för åtskilliga andra till skatte försålda lägenheter under Elfsborgs kungsladugård, då skatte-köpeskillingen för Klintens Bana skulle blifva 10 års arrende-afgift eller 913 dagsverken, motsvarande i penningar, efter den i åberopade nådiga Bref stadgade förvandlingsgrund af 30 skillingar
Föredraganden fästade vid målets afgörande Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet cj blott på behofvet och gagnet för Postverket att få tillegna sig den ifrågavarande portofrimärkes-maskinen, men äfven, med fullt skäl, derpå, att densamma vore att betrakta som ett slags konstverk och detta det första, som frambragts i vårt land, och tillstyrkte således inköpet af densamma till det pris, som artisten åsatt, och med hvilket tillstyrkande Föredraganden troligen afsett ej blott ersättning för nedlagdt arbete och kostnad, men äfven uppmuntran, för att derigenom ej blott åt landet bevara konstnärens produkt, hvilken annars säkerligen lätt funnit både vägen till och afsättning i utlandet mot enahanda eller högre pris än det här begärda och erhållna, utan äfven att vid landet ytterligare fästa konstnären sjelf. Från en sådan synpunkt har jag åtminstone sett och bedömt åtgörandet och är öfvertygad att den Föredragande, som med sina rådslag afser uppmuntran af vetenskap och konst, derigenom främjar och befordrar hvad som är hans högsta uppgift: ”Rikets sannskyldiga nytta.” Af Herr Prosten S. L. Ljungdahl, som icke funnit något anmärkningsvärdt i de här ofvan omförinälda rådgifvare-åtgärder, utan ansett Utskottet hafva bort hos Rikets Ständer anmäla, att den nu fullbordade granskning af de i Stats-rådet förda protokoll hvarken föranledt tillämpning af 106 § Regerings-formen eller sådant tillkännagifvande, som i 107 § föreskrifves. Af Herr F. Rosenqvist: ”Hå Konstitutions-Utskottet den 17 Januari detta år till granskning förehade Stats-Rådets Protokoll N:o 24 af den 13 Oktober 1857, angående besvär öfver upprättadt förslag till Wallerstads och Järstads församlingars pastorat, beslöt Utskottet, med 14 röster mot 9, att anmärkning eller anmälan inför Riksens Ständer, rörande detta måls behandling, icke skulle ega rum. Skiljande mig från pluralitetens åsigt tillåter jag mig vördsamt härmed afgifva min reservation mot berörde beslut.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets följande utlåtanden: N:o 213, i anledning af väckt motion om ett lån för tillvägabringandet af en pensions-förening inom Jönköpings Län; N:o 214, i anledning af väckt motion om ett räntefritt lån för beredandet af en nödoch frihamn vid Höganäs; N:o 215, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ett lån för uppförandet af en gymnastik-byggnad i Malmö; N:o 218, angående ett låneunderstöd för fullbordandet af den nya Stiftskvrkan i Hernösand; "N:o 224, i anledning af väckt motion, angående tillstånd för åboerne å åtskilliga till Kongl, och Hvitfeldtska stipendii-inrättningen hörande hemman att förvärfva sig egande-rätt till samma hemman; N 9 Sami 89 706 Prot.-Utdrag den 12 Mars 184.5. det i Kongl. Brefvet den 14 Juni 1825, rörande åbolediga kronohemmans å Öland anslående till boställen åt skollärare; N:o 226, i anledning af väckt motion, angående tillstånd för Norrforss byamän i Westerbottens Län alt begagna lax-liske i Umeå eif; N:o 227, angående ett låne-underslöd för återuppbyggande af C011- radsforss bruk i Wermland. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets belänkanden: N:o 73, i anledning af väckta motioner om förändring af i lag och författningar meddelade bestämmelser, angående utmätning; N:o 74, i anledning af väckt motion om ersättning för lagsöknings O O O D kostnad; N:o 75, i anledning af väckta motioner om bestämmande af viss lid, hvarinom saker böra vara afgjorda hos Hof-Rälterna och Högste Domstolen, och utslag i lagsökningsmåi meddelade af Konungens Befallningshafvande. S. D.
Motionären säger sig vidare betvifla befintligheten af de tillgångar, som blifvit påräknade hos Riksg:s-kont. så länge inga ofiiciella upgifler eller räkenskaper lill stöd derför åberopats: den värde ledamoten har likväl af det vid den K. propos:n fogade Statsråds-prot. kunnat fullkomligen inhemta de grunder, hvarpå den ifrågavar. kalkylen varit upställd, och alt den Ii vilar på ganska officiella handlingar och räkenskaper. Nämnde prot. visar nemi., ali lill utgångspunkt antagits den behållning, som i Riksgrskont. förefanns vid innevar. riksdags början och att vidare som tillgång beräknats hvad, enl. gifna stanganden, och de beräkningar, som med tillförlitlighet kunnat upgöras, var att till Riksg:s-kont. förvänta under innevar. och nästkommande år, under det, att å andra sidan, i beräkning tagits de utgifter som, enl. kända förhållanden, under årets lopp varit bestridda eller, intill utgången af nästa år, borde bestridas: med ett ord det visar sig således, att den icke varit byggd på hypolheser, utan på fullkomligen riktiga grunder. Alt icke sjelfva kalkylerna varit bifogade den K. propos. är lätt förklarligt deraf, alt de icke innefattade någon sådan utredning, som det tillhörde Regeringen att för representationen framlägga, utan endast blifvit omförmälde för att utvisa, att, vid statsreglerings-frågornes behandling, alla nödiga uplysningar om päräkneliga tillgångar inhemlals. linder sådana förhållanden hade man måhända bordt kunna förvänta, alt anmärkmrne mot de ifrågavar. beräkningarne uleblifvit, såvida icke serskild anledn. lill tvifvelsmålen kunnat upgifvas, ty i annat fall kan man löst framkasta tvifvel när som helst. Emedlertid skall jag, om motionären behagar, gerna lemna honom del af omförmälde kalkyler. Jag anhåller att desse mina anmärkmr må få åtfölja motionen vid dess remitterande. Hr von Hartmansdorff: Talaren förmenar, all Regeringen sett saken ur en annan synpunkt än den jag tillåtit mig alt framställa.
Fortsattes den i förmiddag började pröfning af Bevillningsutskottets den 17 dennes afgifi ne Utlåtande öfver en del af de emot Utskottets Den 22 Junii e. ni. 377 författade förslag till en blifvande RevillningsFörordning gjorde anmärkningar; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LcmdtMarslalken framställde särskilta propositioner, bifalla berörde Utlåtande, i hvad det samma angick de emot s:te Art. 2 §. 23, 24 och 30 montenterne, 3 §. 21 och 22 momenterne, 4 §. 2 och 3 momenterne, samt 6:te Artikeln 1 § 3 och 4 momenterne, 4 §. 4 momentet gjorde anmärkningar, äfvensom hvad Utskottet i öfrigt uti berörde Utlåtande yttrat och hemställt. Hans Excellence Herr Grefven och Landt-» Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeiigt anmoda Bevillningsutskottet, att, i händelse någre skilja aktigheter emellan RiksStåndens rörande Allmänna Beviliningen fattade beslut skulle föres finnas, berörde skiljaktigheter sammanjemka 4 för att derefter kunna författa en ny redaction af den blifvande BevillningsFörordningen, Bifölls. Vid förnyad föredragning af Stats-Ut4 skottets den 17 dennes afgifne, samt den 20 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 dennes meddelte Betänkande öfver Riksens Ständers Revisorers anmärkningar vid StatsVerkets Räkenskaper och Förvaltning åren 1812 378 Den 22 Junti e. tu. till och med 1815 j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne Respective RiksStånden gilladt, äfven för sin del dervid låta bero. Företogs tili pröfning
M. emanera i sammanhang med den öfriga budgeten, skulle det knappt hafva varit möjligt, att ju icke någon aktad medlem af detta hus hade upstått, på samma sätt som det tillgick i fordna dagar, för att för R. o. Ad. visa nödvändigheten att vid detta tillfälle ådagalägga sin loyauté genom att erbjuda den K. Prinsen ett passande anslag. När nu sådant icke skett, hade det i andra instansen varit StatsUtskrs skyldighet, så framt det någorlunda konstitutionelt upfattat sitt kall, att säga: »Som det begärda anslaget icke bör utgöra någon del af den ordinarie budgeten, tillstyrker Utsk. R. St:r att afskilja det derifrån, och enär icke någon särskild motion blifvit hos R. Sfr väckt i afseende på sjelfva summan, hvilket Utsk. har anledn. tro härleda sig deraf, att den blifvit upförd i budgeten, så tillstyrker Utsk. R. Sfr att för berörde ändamål bevilja ett anslag af 60, 70 eller 80 tusen R:dr årligen;» ty om beloppets storlek är icke fråga. Om så skett, hade, det måste vi alla medgifva, till hvilken sida vi än må höra, hela denna discussion varit öfverflödig. Man hade då icke fått höra talas om oberoende, eller om vådan af att ställa en arffurste,i beroende af sin fader eller broder, och icke elfer hade det kommit i fråga att etablera någon princip, som kunde i ringaste afseende vara stridande emot hvad grundlagen stadgar om appanager, lika litet som det hade behöfts anses såsom något prejudikat i annan måtto, än att om en annan arffurste framdeles skulle förmälas, det då vore Svenska folket öppet att ånyo hembära sin hyllning. Då hade saken stått på en annan fot; men olyckligtvis har man blifvit så van att vilja i grundlagen inskrifva alla dylika slags principer, att man just derigenom bevisar, att man icke förmår fastställa någon riktig grundsats. Man har hört den siste värde talaren yttra, att det hör till det despotiska styrelse-sättet, att ställa konunga-familjen i beroende af Konungen.
18S:o angående ändringar i stadganderne om markegångsprisens bestämmande (159). angående bokföring af Landtränlorna (161). Rikets Ständers i dessa skrifvelser gjorda framställningar hafva, jemte öfrige frågor, sorn äga sammanhang med skatteväsendet samt uppbördsoch redogörelse-verket, utgjort föremål för ett af särskilde i nåder utsedde Kommitterade afgifvet betänkande i dessa ämnen, hvarom nådig proposition kommer att vid nu förestående riksdag till Rikets Ständer allåtas. 189:o angående frågan om förändrad reglering af stapelstädernas tolag (160). J. följd af Rikets Ständers härvid anmälda beslut har Kongl. Maj:t, vid föredragningen af denna underdåniga skrifvelse den 19 Maj 1845, funnit frågan förfalla. 18§.‘o angående förändrad reglering af kronobrefbärings-skyldigheten (168). Kammarkollegii, efter inhämtande af samtlige Länsstyrelsernas yttranden, på nådig befallning häröfver afgifna underdåniga utlåtande, har den 1 nästlidne Juni till Kongl. Majit inkommit. tm-.o med förslag till förnyad Författning om stämplade pappersafgiflen (172). Efter inhämtande dels af Statskontorets, dels af Hofrätternas underdåniga utlåtanden, har Kongl. Maj:t, under den 14 November 1845 och den 15 Maj 1846, i detta ämne låLit nådiga Kungörelser utfärda. 1lf!i}):o angående tiden för nästa statsrevision (174). Härom har under den 15 Juli 1845 allmän Kungörelse utfärdats, och ernbelsskrifvelser, dels med erinran till redan valde revisorer, dels om vals anställande, i vanlig ordning särskildt expedierats. 191:o i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelser om granskning af Statsverkets räkenskaper för åren 1838—1841 (173).
Gottlieb, Elisabeth, fru, Kiblb, Borensberg. Flordn, Anclriette, fru, Mariestad. Graf, William, grosshandlare, Stockholm. Flygare, Hanny, fröken, Linköping. Graffman, dmalia, fröken, Bexi6. Fogelmark, Gunhild, fröken, Westervik. Grathan, Anna, fröken,, Fogelmerk, Sigrid, fröken, Gran, Henriette, fru, Sundsvall. Fogelström, Ellen, fröken, ~tock$olm. Granbom, Liva, fröken, Stockholm. Folcker, E. G., amanuens,, Grandien, Aurore, fru, Söderhamn. Forsberg, Gertrud, fru. Wexiö. Grandinson. Emil. fil. kand., Stockholm. Forsberg, Sopliie, &amp; u, ~kellebcrga, Riseberga. Granström, ~ e r s t h fröken, Forsoll, Josefine, fröken, Arboga. Grape, Adolf, med. doktor Gefle. " Forsell, Math., fröken, Vegeholm. Grape, Augusta, fru, ~ m e i. Forsgrén, Ida, fröken, Stockholm. Grevilli, L. G., disponent, Katrinefors, MarieForsgrdn, Sally, fru, 8, stad. Fougt, Augusta, fru, Söderhamn. Groll, Hilma, fröken, Stockholm. Fraenkel, Laura, fru, Stockholm. Grundberg, Emma, fru, Venersborg. Francke, E., haradsliöfding, Malmb. Grundelius, Lotten, fru, Falun. Francke, Elin, fru, Stockholm. Qrönlund, Malla, fru, NorrkSping. Frick, Olga, fru, Malmö. Gumaelius, Arvid, direktör, Stockholm. Heiickel, Ida, fru, Helsingborg. Herlitz, Gerda, fru, Stockholm. Hermanson, Sophie, fröken, Holmehus, Malmö. Hermelin, Ingeborg: friherrinna: Gripenberg. Herslow, Hulda, fru, Malmö. Hesselgren, Maria, fru, Hofors, Robertsholm. Heurlin, Fredrique, fröken, Stockholm. Heurlin, Louise, fröken, Amåi.
Det stående temat var då, att regeringen icke iakttog sparsamhet, att budgeten år för år steg i vädret och att denna stigande tendens hotade att rakt af ruinera oss. För allar vänner af en exklusiv sparsamhet var derför den dag en stor glädjedag, då grefve Posse tog rodret i sin starka band. Man väntade nu, att de gamla sparsamhetsprinciperna skulle på ett lysande sätt komma till heders i den kungliga proposition, för hvars innehåll den nye statsministern var ansvarig, och denna väntan, dessa förhoppningar blefvo så realiserade, att budgeten under grefve Posses auspicier befans hafva stigit med den lilla summan af två millioner kronor. Dervid fordrar dock rättvisan det erkännandet, att ett par af de höjda posterna endast äro skenbara tillökningar i staten, utan att i verkligheten orsaka statsverket några ökade utgifter. Den ena af dessa poster är den i anslaget till lotsoch fyrinrättningen med lifrädd-ningsanstalterna gjorda förhöjning af 100,000 kr., ty denna förhöjning motsvaras af en lika stor tillökning i inkomsterna af fyroch båkmedlen. På enahanda grund neutraliseras det för postverket uppförda ökade belopp af 170,000 kr. af en motsvarande tillökning i postverkets inkomster. Men äfven med tillbörligt aktgifvande på dessa » dolda utgifter » företer i alla fall budgeten en tillökning på cirka 1,700,000 kr., Ii varmed den till makten komna sparsamhetsministéren debuterade. En ganska vacker debut, synes oss! Men det är icke blott detta lilla plus, hvarmed budgeten briljerar. Grefve Posse talade vid ett tillfälle om de förborgade utgifter, ' som förut existerat, och hvilka sedan krupit in i statsregleringen, men, om man noga skärskådar den kungliga proposition, hvarmed 1881 års riksdag hugnats, skall man finna, att det ock finnes utgifter, som den nuvarande konseljen anser nödiga, men hvilka icke fått plats i årets statsregleringsproposition.
Ståndet erforderligt skrifbiträde , och hvarmed de jemt varit sysselsatte; så och då billigheten äfven synes fordra, att hvad beträffar Notarierne och ordinarie Cancel-* 5_-te Bandet. g t* 98. lister» 728 l)enr3 Juli. listerne, desse icke erhålla mindre aflöning vid denna Riksdag än dem vid den föregående varit förunnad, heldst som görornålen nu varit långt flera och besvärligare än då , ansåg Bonde Siandet, under åberopande af de skäl dess'd» 27 sisth April meddelte återrerniss af Stats-Utskottets förslag till Cancelliernas aflöning för öfrigt innehåller, sig böra icke allenast vördsamligen anhålla om dess Högrespectiva Med-Ständers benägna bifall dertill, att förenämnde extra Cancellister måtte få njuta lika aflöning med de ordinarie fråp antagnings dagarne , utan ock anmoda Höglofl. Stats-Utskottet, att, sä fort sig göra låtei inkomma med Utlåtande angående beloppet af ett billigt arfvode för Ståndets Notarier och ordinarie Cancellister; om hvilken anmodan de öfriga Respective Riks-Stånden jemväl skulle underrättas; på det, i händelse de, i afseende på deras Cancellier finna sig till ett lika beslut föranlåtne, frågan må i ett sammanhang hoS Höglofl. Stats-Utskottet förekomma. Ut s.upra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. X>. Föredrogs Constitutions-Utskottets sedan den 5 dennes på bordet hvilande Utlåtande af den 3 förutgående, öfver Herr A. J. Spaldencreutz^ dit remitterade Memorial , innefattande förslag till ändringar i Riksens Ständers JustitireOmbudsmans Instruction ; och fann Bonde Stån • det Den 7 Juli. 723 det för godt att till samina Utlåtande lemna bi* fall. Ut supra.
D«m 22 Sepkembcr. 66 s olika förhällande; ty om Embcrsmän fran sina inkomster singe afräkna ranta ä Kullder samt hushyror, skulle oftast ingen beställning blifws öfrig, hwaraf ater följde, akt, dä ingen skyddsafgift för Embetsmän existerar, kommo de att undslippa all Bcwillning. I nästföljande femte punct, rörande Bewillnmg af tjensteman utan län, bör bestämmas om under lön jämwak förstas sportlar, och om icke nied ordet rvederlikar förstäs rvederlikar innom samma werk. Man kunde eljest taga sig anledning att beräkna afgiften för en Rädman utan lön i Stockholm , efter en Radmans lön i någon af de minsta Stader i Riket. gide, ?:te ochsitte punctcrne af denna §. kunde i Min tanka säledes styliseras-, Krän inkomster af tjenst mä ej afraknas skatter, ranta ä skuld och hushyror, eller andra afdrag äga rum än -e personers underhäll och aflöning, som till syslano bestridande waritoundgängelige, jemte de kostnader, hwilka til Löne-inkomsiernes utbekommande mäst anwändas, och hwarunder, i anseende till Boställen, samt andra pä Lön anflag» 666 Den 22 September. ne lägenheter, jämwäl inbegripas alla Mane utgifter, hwarfäre enligt i. g. t. Mom. af denna Artikel, afdrag ar Mätit. Embeteoch Tjenstemän, eller publigue beMue utan nägon län eller annan inkomst af tjenst, bära i Lervilning betala bälften emot hwad deras wedcrlikar rojd samma werk, med minsta län, däraf ärlägga, dock ej under En Riksdaler. Innehafware af twänne eller flere Sytzlor utan lön elier annan inkomst etc. Msm. Efter orden: frän all LeDenna Anmärkning ansäg kvittning etc. bor tillaggas:
35 som kunna anses såsom en binäring till afsalu, äro de mattor af nöthår, som hufvudsakligen inom Fläckebo och Vester Fernebo socknar tillverkas och vid marknaderna i Westerås försäljas. Metalltillverkning såsom binäring eller husslöjd finnes icke inom provinsen, ty dertill bör icke räknas, att af de på landet bosatte smeder, hvilka äro att anse såsom handtverkare eller gerningsmän, ett och annat lås, en eller annan yxa, eller dylikt tillverkas af god och mera ovanlig beskaffenhet. Trädvarutillverkning. Utom kolningen, som i bergslagsoch brukstrakterna utgör en hufvudnäring, samt försäljningen af ved från alla skogstrakter, om hvilket allt förut i denna afdelning är taladt, förekomma såsom binäringar, hufvudsakligen i Möklinta, Huddunge, Nora och Enåkers socknar, brädsågning, samt i Öster Wåla, Nora, Harbo och Huddunge socknar tillverkning af soffor, stolar, bord, laggkärl och takspån. Brädsågningen kan anses uppgå till omkring 5 å 6,000 tolfter, hvilka afsättas mest inom provinsen och i Upsala, och den öfriga tillverkningen, hvilken antages uppgå till ett värde af omkring 15,000 R:dr Runt, afyttras i Upsala, Gefle, Enköping och Stockholm. Ett förr i Köping med framgång och nära nog såsom husslöjd drifvet yrke, schatullmakeri benämndt, och hufvudsakligen bestående uti tillverkning af bord och andra möbler af ali-ot, har alldeles upphört, sedan möbler fanerade med utländska trädsorter kommit mera i bruk och kunna tillverkas till lägre priser. Annu finnas likväl flere personer, som i detta yrke äga mycken skicklighet. Bälby g g eri. År 1856 byggdes vid Frösåker i Kärrbo socken en slup af ek och furu på kravel om 22 lästers drägtighet, hvilken under påföljande år gjort resor både på Mälaren och Östersjön, och inom Bergslags samt Strömsholms fögderi dels byggas, dels repareras sådana fartyg, som begagnas såsom lastdragare på Strömsholms kanal. På Ängsön byggas båtar af särdeles god beskaffenhet.
Banco per Ducat, leverantören tiligodokom; 2:0 att Leverantören förbehölls, emot säkerhet, som af Banco-Styrelsen pröfvades och funnes antaglig, ett räntefritt förskott från Banken, till belopp af högst 600,000 R:dr Banco, i ett för allt, om och enär han, efter undertecknandet af Contractet, sig derom anmälte, dock så, att, förskottssumman icke på en gång öfversteg 400,000 R:dr B:co; 3:o att Leverantören, för hvarje skeende leverans, med ConsulalsBetyg styrkte Silfret och Guldet vara afgånget från Utländsk Ort sednare än Contractets afslutande; 4:o att hvarje i Banken aflemnad andel af leveransen gick i afräkning på Lefverantörens innehafvande förskotts-summa, med rättighet för honom att genast, efter derstädes skedd uppvägning och befunnen riktighet, utbekomma hvad Öfverskott, som å det levererade kunde hafva upp - 24 Berättelse af Banco-Fullmägtige. stått, äfvensom att omedelbart derefter anmäla sig om erhållande af nytt förskott, inom det utstakade maximum, så länge något af leveransen återstod; 5:o att derest leveransen till större eller mindre del vid utsatt tid ej vore fullgjord, Leverantören underkastade sig att, från lyftningstill återbetalnings-terminerne, erlägga till Banken ränta efter 6 för hundrade åxligen å de begagnade Förskottssummorne, deraf återstoden, om sådan funnes, då ock genast skulle Banken godtgöras. Den genom förestående a:dra och f.de punkter Leverantören förbehållne förskottsrättighet blefiså måtto af honom begagnad, att han, emot lill Banken ingifne och af Fullmägtige godkände säkerhetshandlingar, den B October i835, förskottsvis lyftade ett belopp af 366,666 R:dr 3a sk.
Preste-Ståndet d. la Borgare-Ståndet d. 12 Bonde-Ståndet d. 17 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. May.t, i anledning af vackt fråga, om Statens ansvarighet för Enskildes af Publike Ämbetsoch Tjenstemän f örskingrade medel. S. A. K. I anledning af bos Riksens Ständer förekommen fråga, om osäkerheten för enskilde, i afseende på sådane medel, sorn Kronofogde, eller annan Publik Ämbetseller Tjensteman, i följd af ämbetsmannaplsgt eller verkstälde utmätningar, får -om händer, men förskingrar, hafva Riksens Ständer val funnit, att, äfven, enligt nu gällande Författningar, den enskilde är försäkrad om ersättning för den förlust, han kan komma att lida, genom en, af åsidosatt uppmärksamhet och eontroll, föranledd förskingring af dess medel, såvida han sjelf iakttager , hvad på honom ankommer; men till fullkomligt betryggande mot så beskaffade förluster , anse lik - 4 Underdåniga Skrifvtlseri •viii Riksens Ständer åtskilliga stådgandeti vart af nöden. De fall, då enskilde, enligt gällande Lagar*’ skola anförtro sine medel i Ämbetsoch Tjensternäns händer , äro egentligen tvänne , nemligen då, till fullgörande af Dom, eller eljest,’ medel kunna deponeras, eller, såsom Lagen säger, i taka hander sättas , och då Utslag, hvarigenom enskild fordran blifvit faststäld, till verkställighet öfverlemnas åt Under - JExeculorer f Kronofogde och Magistrat.