Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dermed vill jag ej hafva sagt att den i min tanka orätt kallade arméens flotta, ej är nöd* vändigj den skapades vissserligen, för att under det vi ägde Finland, på arméen? flank agera i Finska Skärgården, men ehuru något sådant nu mera ej kan äga rum på Svenska sidan, är vapnet likväl ett ganska nödvändigt bidrag till sjöförsvarets fullkomnande och Sveriges Örlogsflotta bör bestå af Skepp, Fregatter, mindre Fartyg och Canonslupar. Deremot är jag decideradt af den opinion att ett stort misstag Den Ö Martti, misstag begicks då Regeringen i fordna tider upprättade aine Sjöcorpser med allt tillbehör af civil personal, hvilket ökat ett penningefattigt lands kostnader utan att öka dess styrka i fartyg; detta misstag skulle jag anse som ett fei om jag ej vöre öfvertygad att det snart upphörde. Med måttlig tanke på sjelfva ämnet och någon omtanka för landets sanna val, skiljd från aine corpsers enskilta fördelar, skall det nogsamt finnas vara nödvändigt, ej allenast att desse corpser förenas, utan ock att stationerna sammandragas på det alla de inskränkningar måga ske sorn möjligen kunna äga rum. Jag anser som en gifven, en bestämd sanning, den tiden ännu mer skall bekräfta att nationens opinion, skall stadna dervid, atti följd af Scandinaviens local sedan frederneåren 1809 och 18 r 4, desskraft och omtanka skalf vändas på et sjöförsvar, att detta sjöförsvar skall bestå af skepp, fregatter och canonsiupar, och att nationen vill ha all kostnad osparad till detta stora mål, samt dess enda villkor härvid bli att se resultaten svara emot kostnaden. 2tne dryga corpser, stor civilbetjening, många stationer tillfredsställa den ej, då allt detta upptager största kostnaden, förråden aro tomma, och slutligen summan sorn till fartygen kunna användas blir så obetydlig, att man svårligen äger hopp att hinna till ett visst föresatt mål, ännu mer, jag tror, att man skall blifva öfvertygad, att ett fattigt land orngifvit af vatten med mera lätthet och mindre kostnad, skall Bil. till Ridd, o. Ad.
Män noga uppskatta hvad "Egendomen jemte alla dertill hörande herrligheter, vid hälftenbruk eiler ansat i orten öfligt brukningssätt kan afkasta, samt i förhållande dertill bestämma årliga Arrende-afgilien, antingen i Spannmål ensamt eiler i Spannmål och Viclu - S*a Is-Utskottets 15 etan k ä 11 den. 53j glie-persedlai;,. efter sig företeende lqcala omständigheter; Hyaroffe£ Värderings-InStvumentet borde Hnderskäjla.s Landshöf' diligens, samt, i afseende: på Mililia:-BostälJen, jemn,väl Regemen,ts-€liefens vidare pröfning,. och af dem sedermera insändas tili de Ämbets-Ver k, som fm Iva befattningen roed Utar render ingert sig uppdragen, och hvilka, i händelse vid; uppskattningen af egendomens, atlastidng*, ej något vöre att erinra, det då skulle åligga att ombesörja Arron.de-Auclionens förrättande, k samma dag, i, Hufvudstaden och vid Landshöfdinge-Residencqt i orten* på hvilka begge ställen Varderings-Instrurnentet och andre Egendomen rörande Handlingar till Speculanlers kännedom alltid borde finnas att tillgå. Det Arrende, sora sålunda blifvit genom värdering bestämdt, blifver hvad Indelningshafvaren i årlig lön tillkommer, och som ej genom öfverbud af Speculanter bör kunna förhöjas; utan skulle endast afsigten med den utlysande Auclionen vara, att lemna Speculanterna tillfälle att täfla i erbjudande af den Städja de ansågo sig kunna utgöra utöfver den stadgade årliga Arrende-Åfgiften; Och borde denna Städja, för att vinna den fördel, alt erhålla Arrendatorer, som egde tillgångar och förlag, genast vid Åuc-tionen, 53> Stat *-U t * k o 11 e t s Betänkande n. eller ock, emot ställande godkänd borgen, sist inom 3 månader efter Conträdets utfärdande, på en gång betalas; Så vida icke Vederbörande
Uptages lånet på utländsk marknad, blir följden att Sverige får en jernväg emellan Stockholm och Malmö, och att det vinner i indirekt afseende allt hvad detta företag kan ränta af sig. Hvad förlorar deremot landet? Jo, att räntan årligen går ut, och således 5 millioner för hvarje år, intilldess lånet är betaldt. Vinsten är alltså jernvägen, och förlusten 5 mill. årligen. Uptages återigen lånet inom landet, så blir vinsten jernvägen och dess afkastning, men förlusten blir deremot 6 mill. rdr, som de 100 milhna eljest hade rantat af sig; i andra industriella grenar och i fall jag anser att 6 mill. äro mer än 5, så måste det icke vara en fördel att uptaga ett utländskt lån. Med hvad jag nu haft äran yttra, vill jag icke på något sätt Den 23 November f. m. motsätta mig Regeringens förslag att försöka grunda ett inhemskt fondsystem. Jag tror, att det är ganska välbetänkt och klokt, emedan det finns många smärre kapitaler inom landet, sorn dels ligga oförräntade och dels ränta af sig mindre belopp än de böra, hvarföre också allmänheten konsumerar dem, emedan den icke vet hvar den skall göra af dem. Derföre anser jag för min del vara mycket klokt att begagna ett sådant system, som Reg föreslagit; men att absolut besluta ett inhemskt fondsystem, anser jag vara det starkaste omslag i finanser, som ett land kan göra. Efter sålunda fulländad öfverläggning remitterades den nåd. propos. tillika med yttranderne till StatsUtsk:t. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, enligt redan utfärdadt anslag, plenum komme att fortsättas kl. 6 e. m. Föredrogs K. M:ts d. 19 d:s på bordet lagde propos. ang:de ändringar i gällande förordning om villkoren för bränvins tillverkning. Frih. Raab, Adam Christian: Det kan icke vara utan sann tillfredsställelse, som jag erfar icke allenast af K. M:ts propos., utan äfven af åtskilliga motioner, att det synes, som om statsmakterna nu vore på väg att rätta de fel, som i afseende på bränvinslagstiftningen blefvo vid 1853—54 årens Riksdag begångna.
Jag skulle då fråga huru man kan begära, att en Landshöfdinge, som tagit denna examen, skall förstå det; hade han i sin befattning börjat vid begynnelsen, så hade han kanske Den ry December e. m. a45 förstål.l det bättre. Emot de befordringslagar jag föreslagit, har vidare anmärkts, att Länsmäns skyldighet att öfvervara executioner, vore derföre hinderlig; men kan nu en Länsman anses icke hafva begått något som är värdt missagtning eller hinderligt då han låtit verkställa dessa yttersta verkningarne af rättvisans arm, utan derefter vinna befordran till Kronofogde, hvilken Grefven erkänner böra vara så qvalificerad, som jag föreslagit, ser jag icke huru Herr Grefven» framställningar skola kunna bringas i förnuftig öfverensstämmelse. De äto ock byggde på en falsk grundsatts; ty det är lika litel skam, att verkställa eller låta verkställa hvad Lagen bjuder, somattdömma dertill, eller gifva befallning om utförandet. Slutligen har Herr Grefven vidlyftigt utbred t sig öfver alt jag trott en löneförhöjning, utan accordernes afskaffande, vara ändamålslös, och klagat öfver de beskyllningar jag gjort Kronobetjeningen; men då Kongl. Maj:t sjelf i dess Nådiga Proposition uttryckligen sagt, att Kronobetjeningen lig ger folket lill tunga; så måste det väl vara mig tillåtit att detta eftersäga. Herr Grefven har dessutom straxt sjelf erkänt en hos den lägre Kronobetjeningen så kallad bristande integritet. Med fortsatta förebråelser och personella tillämpningar har vidare blifvit frågadt, huru det skulle ljuda för mig om någon uppträdde och säde, 246 Den 17 December e. rn. att Domare togo för hög lösen eller mutor. Mig synes att Herr Grefven borde redan hafva funnit denna fråga besvarad af mitt ifrande här mot nämnde författningar om lösen m. m., hvilket rört så väl mitt eget som andras Embeten.
Bnnco-Ui skot tits Memorial N'.o n5. 5 17:0 Till Banco-Fulimägtige öfverlemnas att, efter inhémtade noggranna upplysningar, afgöra, om och under livad vilkor Tumba Bruks jordegendom må på längre eller kortare tid till arrende upplåtas; och skall, i sådan händelse, uppsägnings-rätt al Contraetet å Bankens sida förbehållas, på sätt i näst förestående angående qvarnens utarrenderande, blifvit föreskrifvet. 18:0 Brukets alla byggnader böra försvarligt och utan onödig kostnad vidmagthållas samt, i afseende på vården och dispositionen at Brukets rudimaterier och effecler, den största noggrannhet iakttagas; men någon nybyggnad eller större reparation må ej under perioden intill nästa Riksdag, utan de mest oundgängliga behof, af Fullmägtige företagas, innan de deröfver inhemtat yttrande af Rikets Ständers till Stats-, Bancooch Piiksgälds-Verkens granskning förordnade Revisorer oell deras tillstyrkan till arbetets företagande erhållit. Hvad beträffar andra och 3:dje punkterna i ofvan föreslagna stadganden, så igenfinnas de under §. 1, jemförd med §. 6 i 6 Art. af i83o års Banco-Reglemente, med allenast någon redactions-förändring. Vid uppgörande af förslag till punkten 4> motsvarande §. 3 i nämnde Art., har hos Utskottet fråga uppstått, huruvida en vetenskapligt bildad man numera ouudgängligen erfordras för tillverkningen af de förbättrade pappers-sorter, hvilka komma att begagnas för Bankens sedlar af nya slaget; i sammanhang hvarmed Utskottet under pröfning tagit ett af nuvarande inspecterande Fnllmägtigen vid Tumba, Herr Kammarherren Rosenblad, framställdt förslag, att Förvaltareoch Arbets-Chefs-beställningarne måtte förenas, samt dertill förordnas en skicklig och i pappeis-tillverkningen kunnig man, som, jemte lön lika med nuvarande Förvaltaren, komme att erhålla viss procent af Brukets vinst, sedan alla omkostnader och förluster blifvit afdragna.
Hvar och en synes mig derföre hafva haft tillräckligt rådrum, att i detta afseende stadga sin opinion. De anmärkningar, som vid detta tillfälle blifvit gjorda, äro inga andre, än de, hvilka förut varit afsedde. Det är på grund deraf, och då en återremiss, innan den hinner blifva expedierad , stundom behöfver en tid af 2 å 3 veckor, jag vill våga försöket alt pröfva, huruvida opinionen i detta ämne ännu är fullkomligen stadgad, och jag förblifver således vid min förut gjorda anhållan. Herr Grejven och LandtjllarJJuilken fram. Ställde derefter följande Voteringsproposition Den som bifaller StatsUtskottets Memorial jne4.förslag till förnyad Instruction för Riksens Ben 29 October J. rn. Ständers Revisorer, i hvad som rörer deras befattning med Statsverket, voterar Ja j Den det ej viii, voterar Nej; Vinner Nej, kommer berörde Memorial, att, jemte de dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteras. Hvilken voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till 3 eftermiddagen, och fortsattes sedermera, hvarunder Herr Grefvert och Landt-Marskalken öfvertemnade klubban till Grefve Frölich, David Harald, samt bortgick. Efter voteringens slut, och sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, befunnos rösterne hafva utfallit, 30m följer: Ja 40. I följd hvaraf och sedan det öfver Voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Ordjoranden förklarade, att StatsUtskottels Memorial således blifvit i anled - Den 2g Octoler /. m. gjy ning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Herr Uggla, Göran Gu/taf:
Då efter kungörelsens dag, Capitalet vore att lyfta; och Discontpapperen jemväl då öfvergingo till full egenskap af mynt; så synes också räntans Den 17 Martil, f. in. ■79 upphörande ifrån samma dag icke förnärma någon skalig rätt. 4:0 Att RiksgäldsContoiret inlöser alla sådana Papper, när de dit inkomma, med RiksgäldsSedlar, efter Realisationsgrunden. Då hvar man i Samhället vet, att han får sin DiscontSedel u,tbytt när han vill, så lur han ingen orsak) att mera vilja det; och med undantag af första ögonblickets tillopp, kan man förutse, att, i växlingsväg, skall föga Discont pap. per inkomma. Det är deremot troligt att sjelf, va bristen af annat Mynt skall göra, att de, till största delen, ingå genom KronoUppböfden. De utbytas då till RiksgäldsSedlar, och 5:0 Skulle RiksgäldsSedlarne qvarhållas i allmänna rörelsen, hvilket sker derigenom, att StatsComoiret använder dem till betalning åt Löner och öfrige Statsanslag efter Realisationsgrunden; men derförutan borde likväl, 6:0 Ett Creditiv på Banquen lemnäs RiksgäldsContoiret, för att dermed vidmagthålla deras oafbrutna förväxling till BancoSedlar, när det åstundades, som likväl borde i RiksgäldsContoiret verkställås; på det att, så snart RiksgäldsSedlarne dit inkommo, de måtte kunna genast till Rörelsen , genom StatsContoiret, åter utlémnas. När, på sådant sätt, hvar man ägde vissheten att kunna ombytet till BancoSedlar Verkställa, så skulle det, i växlingsväg, föga sökas
Till Utrikes orter: År 1837 Endast till inrikes orter: År 1839 „ 1840 „ 1841 # • / / »_r tvaiiuui iji 1,617,512 diLo 1,170,312 dito. 1,254,773 kannor brännvin Ängs-odlingen har deremot under sednare åren icke vunnit särdeles framgång, och ehuru några mindre öfvervattningar på ett och annat ställe blifvit försökte, har, i anseende till den mindre skala, hvaruti företaget skett, resultatet icke blifvit anmäldt. Ängsmarken är i förhållande till öppna åkerjorden ganska ringa, och som gamla ängen anses för mindre gifvande, har den för det mästa blifvit uppvänd till åker, medelst plogeller flåhackning. Häraf må man likväl icke sluta att hö-afkastningen blifvit mindre. Införskrifningen af klöfver och andra gräsfrön, sorn för några år sedan uppgick till 2 a 3,000 #, stiger nu till flera hundra tusendetals &, af hvilka det mesta utsås här i Länet och de gamla förut litet gifvande ängar framstå såsom artificiella med förädlade växter till mångdubblade qvantiteter. Häraf, och ehuru betesmarkerne jemväl förminskats i samma mån som odlingen tilltagit, har hästoch boskapsskötseln, ortens andra hufvudnäring, kunnat fortgå och till och med varit i tilltagande. Höga priser så väl på hästar som fäkreatur hafva varit en mäktig väckelse till pålägg och uppfödande af kreatur. Få stuterier finnas å herregårdarne och hästafveln är till betydlig del kommen i allmogens händer, hvartill förändringen af Flyinge stuteri till Hingst-depot med ökadt antal hingstar, bidragit.
Dock hade äfven de i 2:dra punkten af Kongl. Kungörelsen den 4 7 December 4 799 gifna föreskrifter om spanmålsafgiftens minimi-belopp blifvit följda, samt afkastningen af ladugård och trädgård m m. derpå blifvit tillagd för erhållande af maximiafgiften. När andra skäligen antagliga grunder icke kunnat erhållas, hade äfven Kammar-kollegium vid pröfningen af de föreslagna arrendena, tagit samma föreskrifter till rättesnöre, på det sätt, att, efter de olika orterna, Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition Ni 63. 9 terna, minimibeloppen blifvit fastställda till 1 eller f tunna strid säd för hvarje tunnland öppen åkerjord, och maximibeloppen derefter bestämts genom att till nämnda minimum lägga det i lika slags spanmål 'förvandlade värdet af 1 lispund smör för hvarje (ko och 1 skålpund ull för hvarje får, som å egendomen kunde vinteroch sommar-födas. Att detta rättesnöre icke vore pålitligt, måste emellertid erkännas, men något annat hade ofta icke gifvits; och hvad än kunde sägas emot Kollegii sätt att tillvägagå; hade dock bland de egendomar, hvilka, såsom ofvanföre blifvit anmärkt, kunde tagas till exempel på verkningarne af 1847 års författning, Kollegium endast för 12 något nedsatt de från länen inkomne arrendeförslagen och för 16 låtit dervid bero, men för 50 å 60 höjt desamma. Med sådan erfarenhet egde Kollegium icke skäl frånsäga sig den ledning, som i nämnda afseende kunde af äldre stadganden hemtas, men, med större omsorg och framför allt större sakkännedom vid förslagens upprättande, skulle behofvet deraf blifva mindre. I afseende på de personer åt hvilka afgifvandet af ifrågavarande förslag kunde anförtros, hade olika meningar blifvit af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande framställda, bland hvilka Kollegium funnit det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Christianstads län vara den mest antagliga. I enlighet dermed borde dessa män blifva Kronofog den, en Landtmätare och två sakkunnige män.
St. vid 1823 års Riksdag bestämda afgift, 1500 Eidr biko, och förklarade sig beredvillige att medverka till minskning af kostnaden för ifrågakommande jordersättningar, så att allt anspråk på dylik ersättning, så vidt stadens enskilda rätt rörer, nu och för framtiden frånträdes, hvarjemte staden åtog sig att söka upgöra med arrendatorerne af lägenheter på stadens egor, angåide det skadestånd hvartill de, i anledn. af vattenledningens anläggande, kunna finnas vara berättigade, varande det Prot., hvaruti dessa stadens förbindelser finnas uptagne, tillika med kostnadsförslag, ritningar och öfriga handlingar i ämnet att tillgå uti K. SjöFörsvarsDepartementet, och skola af mig hållas StatsUtsk. tillhanda, Enligt ofvannämnde förslag skulle Dea 26 November e. m. 421 vattnet tagas från Lyckeby å, ofvanför fallet, och derifrån ledas genom gjutna jernrör öfver egorna till hemmanen Lyckeby, Wedeby, Gullbärna och Warnö (de 2:ne sistnämnda tillhörande Carlskrona stad) till en sprängd reservoir på berget vid Amiralitetstorget med särskilda ledningar inom staden, derför hela kostnaden, utöfver de redan inköpta jernrören skulle upgå till 262,818 It:dr 17 sk. b:ko, hvilken summa, motsvarande 394,227 R:dr 53 öre lamt, jag vågar föreslå och anhålla att R. St. ville anslå att utgå, på det sätt och mot de garantier, som kunna anses lämpliga. Visserligen är detta en stor summa, och kan det anses vara mycket hegardt, att Staten skulle använda så mycket för en enda stad; men då man tager i betraktande, att största delen af denna stads innevånare utgöres af Befäl och manskap vid K.
berörda återstående belopp jemte liqvidationsräkningarna blifvit Ola Månsson med posten tillsända, samt att Ola Månsson, hvilken på detta sätt uppburit alla nu ifrågakomma lån, sedermera aflemnat penningarne till vederbörande låntagare emot qvitto å duplett-liqvidationema, äfvensom i de fall. då ett och samma lån skola; fördelas emellan flere personer, Ola Månsson vanligen verkställt denna fördelning och skrifvit de i sammanhang härmed erforderliga särskilda ömsesidiga förbindelser. Ola Månsson har vidare inför Kongl. Hofrätten erkänt, att han för detta sitt besvär och det ansvar, som dermed skall varit förenadt, af de fleste låntagare uppburit provision eller arfvode, sålunda, att uti särskilda för detta ändamål af Ola Månsson med låntagarne uppgjorda liqvider, Ola Månsson å lånesumman afdragit en procent, deraf {idel motsvarat arfvodet för tjenstemannen vid Lånekontoret samt återstående Jidelarne tillfallit Ola Månsson. Jemlikt det Advokatfiskals-embetet i detta mål gifna förordnande, har hos Kongl. Hofrätten åklagaren begärt undersökningens utsträckande jemväl till utredning deraf, huruvida, på sätt likaledes är vordet angifvet, Ola Månsson, i afseende å två af förrberörda lån, obehörigen dröjt att de uiqvitterade medlen till låntagarne aflemna; men genom särskildt i anledning häraf meddeladt beslut har Kongl. Holrätten förklarat, att en så beskaffad utredning icke kunde antagas äga inflytande på utgången af förevarande åtal samt förty icke heller borde i målet äga rum. Vid sådant förhållande återstår för Advokatfiskals-embetet, till fullgörande af nämda förordnande, att yttra sig om och i hvad måtto Ola Månssons ofvan omförmälda ådagalagda förfarande är emot lag stridande, I afseende härå inhämtas af Rikets Ständers den 10 Mars sistlidna år utfärdade Reglemente för Rankoverkets styrelse och förvaltning, hurusom der, enligt föreskriften uti § 78 mom. \, ledamöterne i samtliga
Härom yttrar sig i inledningen till denna motion, på ett klart och ölvertygande sätt, motionären, Professor Agardh: »Bland de naturhistoriska ve tenskaperna finnes ingen, som för närvarande räknar (lere idkare, ingen, som på lika kort tid af sin tillvaro lemriat mera storartade resultat, ingen som mera ingriper på andra vetandets områden, än geologien; börjande med att tyda frågor om de lägre naturalstrens successiva framkomst på jorden, — har den slutligen vågat framlägga fakta, som på ett oväniadt sätt belysa sjelfva menniskoslägtets äldsta historia, och uppenbara några af hennes lefnadsförhållanden långt före de tider, då historiens urkunder vidtaga.» Och längre fram: »Det är geolo gien, som lärer huru en stor mängd af de produkter, dem industrien gör sig till godo, finnes i jorden, huru de derstädes förekomma, hvarest de äro att söka; den har vid många till - 568 Den 26 April f. m. fällen visat med hvilken säkerhet i uppgifter den kan gå industrien tillhanda. Så uppskattas den också i utlandet. Vill England grundlägga en koloni, så är en af dess första åtgärder, att ditsända naturforskare, för att efter geologiska data få utrönt hvilka produkter man der har att vänta. Vårt gamla Sverige är rikt på skatter, dolda i jorden, men vi känna deni i sjelfva verket allt för litet.» Motionären anför vidare hurusom »Sveriges geologiska undersökning hittills endast utsträckt sig öfver några få af det medlersta Sveriges provinser; omkring ^ af landets yta är för närvarande undersökt. Men om någonsin tid är penningar. torde det galla om tillgodogörande af skatter, som ligga i jorden. Det är icke nog, att en geologisk undersökning göres; betydelsen af de upplysningar, kartorna lemna, måste begripas och vederbörligen uppskattas. Vi behöfva icke blott kartor, men äfven kunskaper, spridda till den allmänhet, som skall draga nytta af undersökningarne.»
Betänkande likväl blifvit återremitteradt i den omständighet, att Lagutskottet icke till Grundlagsenlig åtgärd upptagit JustitiaeOmbudsmannens framställning i 1825, 1826 och 1827 årens Berättelser; angående Kongl. Majrts Befallningshafvandes ställande till ansvar inför Domaremagien, för sådane åtgärder i Police-och Ordningsmål, som åtalas; hvaremot Utlåtandet i samnja Betänkande öfver de under N:ris 1 — 8 samt 17 och 18 upptagne, af K:gl. Maj:t med Dess Högste Domstol, i egenskap af Lag - 384 Dea -jg Maji. förklaringar, sedan sista Riksdag i Nåder utfärdade Författningar och Rescripter, blifvit af BorgareStåndet gilladt, och de Kongl. Skrifvelse!’, hvilka förekommo under N:ris 9—16 såsom Lagar, godkände; äfvensom Ståndet låtit bero vid 2, 3, 7, 10 och II punkterne af Betänkandet. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Om bestämmande af vissa skyldigheter för dem, som företaga odlingar af mossar eller andre sidlände trakter; om bestämmande af rättigheten, att å hafsstränderne upphämta hafstång; om skyldighet för blifvande Landshöfdingar att förete Academiske betyg öfver aflagde vederbörlige prof på kunskap i Allmänna samt Hushålls-Lagfarenheten; och om utgifvande på Statens bekostnad af en fortsättning utaf den så kallade Lagsamlingen. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: