Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men härtill kommer, att antagandet af samma förslag skulle öka antalet af de så kallade tysta förmånsrätterne, om livilkas skadliga inflytelse på allmänna krediten meningarne synts vata temligen ense, utan att, en sådan åtgärd kunde rättfärdigas af någon utaf de grunder, som verkat till införande och bibehållande i lagstiftningen af nämnde förmånsrätter, emedan grunden för den föreslagna endast skulle bestå i formen af den handling, som utgjorde bevis om fordringen, den der i sjelfva verket ej vore af annan natur, än hvarje vanlig fordran; men att deri vilja söka orsaken eller anledningen till en förmånsrätt, vore på en gång både godtyckligt och olämpligt. Huruvida denna företrädesrätt skulle komma att medföra de fördelaktiga verkningar, motionären åsyftat, är ej eller att såsom otvifvelaktigt antaga, då- man bebesinnar, att alla försök, som på lagstiftningsväg hittills blifvit gjorda för syftemålets vinnande, snart sagt varil fruktlösa; men att olägenheterne af företrädesrätten blefve öfvervägande, torde deremot kunna slutas, ej allenast af det ofvan anförda, utan ock deraf, att samma företrädesrätt, som i Norrige gällt, likasom i Danmark, blifvit på förra stället, vid den allmänna revision af kreditlagsliftningen, som under 1842 års StorI Ring förehades, upphäfd såsom skadlig och saknande all rättsgrund; — och Utskottet, som delar denna åsigt, är deraf föranlåtet till den vördsamma hemställan , det måtte ifrågavarande förslag lemnas utan afseende. Stockholm den 24 Februari 1845- 12 Lag-Vtskottct» Betänkande, JV;o gt. Ank. till Exp-Utsk. den 4 Mars, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om förmånsrätt för förskott, lernnadt på varor, som bli fint till försäljning ernoltagna.
1 skålp. — 0 1 — 1F ri tt. 13 16 — Bäfvergäll 1 skålp. — 32 - — Böcker: på främmande språk, samt Cliartor, Musikalier, Notoch Ritböcker på Svenska tryckte Biblar, gifne till Svenska BibelSällskapet med inbundet, rent eller linieradt, papper 100 Rd. v. 100 Rd. v. F 20 F 25 ri r i a. a. TrädgårdsÅkerhönor af alla slag, lika med Ärter. 1 skålp. 0 - F ri a. Bredoch Plattfisk, se Fisk, torr. Brynstenar, se Sten. Bresilja, se Färger. Buldan, se Väfnader, Linneoch Haiop Brodérduk, Marle och Stramaille, se Väfnader. Bär, ej specificerade, se Frugter. Brouz, sc Metaller, sammansatta. 6 Bil. till Bevillnings-U t skot tets Betänkande, N.o 21. Tullvärde. Qvantitet för Tu liber. Inf.- Tull. Utf.-Tu 11. R:dr s. 20 r. Cacao i skalp. Calmus, se Apotheksvaror. Carabrfck, se Väfnader, BomullsCa mel hår, se Hår. Camelotte, se Väfnader, YllcCanelknopp, se Canel. Canoner, se Jern. Cantharider, se Apotheksvaror. Garmin, se Färger, ej specificerade. Carotte, se Tobak. Casimir, se Väfnader, YlleCassia Fistula, se Apotheksvaror. Cattun,.se Väfnader, BornullsChagrin-Skum, se Läder. Chartor, se Böcker. Chenillcr, se Fransar. Chrystall-arbelcn, se Glas, ej specificerade. Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande , IV.-o 21. Tu livar lc. Qvantitet för Tullber. Inf.-Ti n. Utf.-Tull.
Angående gjorda underdåniga framställningar om stats-bidrag för jernvägs-anläggningar från Mariestad till vestra stambanan, från Borås till samma stambana, emellan Köping och Uttersbergs bruk, samt emellan Hvetlanda och Oscarshamn; tillika med de i anledning af samma Nådiga Skrifvelse nu afgifne yttranden; 2:o Angående Direktionens för Nora-Ervalla jernvägs-bolags underdåniga ansökning om ytterligare låne-understöd för nämnde jemvägs-företag; tillika med ett i anledning af denna Nådiga Skrifvelse nu afgifvet yttrande; samt 3:o I anledning af f. d. Expeditions-chefen m. m. C. F. Meinanders un derdåniga ansökning om pensions-förhöjning. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets den 14 och 17 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 24, angående väckt fråga om upplåtelse af jord till Ströms holms kanal-bolags disposition. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 17 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 4, i anledning af väckt förslag om nya föreskrifters meddelande rörande tiden för utlysande och anställande af entreprenad-auktioner. S. D. Föredrogs och bilölls Banko-Utskottets den 21 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 12, i anledning af väckt fråga om förhöjd pension åt enkan efter aflidne Banko-kamereraren A. A. Drake. 180 Prot.-Utdrag den 24 Januari 1857. Frän Högt.
Enligt hvad ltevisorerne inhemtat, har dock denna förbindelse ännu ej blifvit af Motala verkstad fullgjord. 9:o Efter det General-poststyrelsen uti underdånigt memorial anmält, hurusom genom brefvexlingens tilltagande och den utveckling, postväsendet tid efter annan erhållit med deraf följande tillökning i antalet af post-tjenstemän och betjente, utrymmet i härvarande General-post-kontor befunnits otillräckligt, särdeles efter den då nyligen gjorda inrättningen med lokalbrefs emottagande och kringbärande, enär för de härmed sysselsatte brefbärare äfvensom för föreståndaren icke funnits någon egentlig lokal, utan de måst, under tjenste-utöfningen vid Kontoret, inrymmas i ett rum, som vore anvist andra tjenstemän och betjente, till mehn och intrång för desse, samt, till fyllande af det angelägnaste beliofvet af utrymme, Styrelsen ansett annan utväg icke vara i det nuvarande posthuset att tillgå, än att anlita någon af boställs-våningarna, dertill General-post-direktörens, såsom belägen 1 trappa upp, synts bäst lämpa sig; så har Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 19 Augusti 1856 tillåtit, att af berörda boställsvåning sex rum måtte från påföljande Oktober månad för Post-verkets behof användas, mot kontant hyres-ersättning till General-post-direktören, äfvensom att, då återstoden af våningen icke vidare vore för honom till boställe användbar, derå af Stockholms enskilda bank gjordt hyres-anbud finge antagas.
Jag ber att få upp-, lysa , att Frankrike icke återgått från den der införda decimalräkningen, utan att den åt-, minstone år 1826 begagnades på orter, der stor rörelse i handel och vandel existerade; Den 3o Julii f. m. men man vidtog den förändring med Litrén, att den fördeltes i £ och \ m. m., men decimalräkningen bibehölls tillika. Naturligtvis är principen för deciraalräkningen den riktigaste, fastän den möter svårighet vid tillämpningen. De anmärkningar, som blifvit gjorde emot VetenskapsAkademiens förslag, kan jag icke gilla, då systemet blifvit infördt och åstadkommit så mycken nytta i Frankrike; men enär villrådighet vid användandet torde i början uppstå hos allmogen, har jag ej emot, att Herr af Forsells förslag först antages. Man torde böra erkänna, att en utvidgad handelsberöring med främmande Nationer fordrar mera enbet i deras serskildta mått, mål och vigt. Att vi skulle blifva de enda, som förenade oss med Frankrike i denna del, anser jag ej vara något skäl root förslagets antagande, serdeles som vi voro de första, hvilka införde decimalen i nurnerationen. Att England icke ännu antagit decimalräkningen, torde härröra af deras nationalstolthet, att icke vilja erkänna annat för godt, än hvad de sjelfve uppfunnit, men äfven der torde man dock slutligen bringas derhän, att antaga detta fördelaktigare beräkningssätt. Jag hemställer derföre, om, i fall man ej genast tror sig kunna gå till roten med hela decimal-systemets antagande, man icke kunde börja med införandet af de i Herr af Forsells Reservation uppgifne mått och Steg. Desse mina anmärkningar torde få Den 3o Julii f. rii. 2oJ åtfölja den återremiss, hvarom jag äfven anhåller. Herr von Hejnnej Georg: Om deli stora delen af Nationen, hvilken detta ämne egentligen rörer, vore närvarande vid denna discussion, är jag säker, att den mera skulle afse det praktiska än det vetenskapliga i frågan.
Till kyrko-wacktare förordnades afskedade corporalen Pehr Norberg, och til socknestufwu man Lars Jonson i Backen. Socknemännen bewiljade den förre i lön, en kanna korn el:r 6 öre k.m:t på röken, och den sednare äfwen så mycket jämte ett lass wed af hwar åbo i halfwa so..[?] om året. 4. Något owäsende, dock af mindre betydelighet, förmente någre hafwa warit på ett eller annat ställe i sochnen; likwäl namngafs ingen, hwarföre församlingen i gemen alfwarligen warnades för dylikt, och förmanades til frid och inbördes kärlek. Enligit kyrko-wärdens, Pehr Grelssons i Kingsta påstående, utfästade herr fältwäbel Carl Grip, at nästa Michaeli betala sin skuld till kyrkan 120 d:r k.m:t, tillika med derå löpande laglig ränta för tre år. Jon Jonsson i Faxenelden och Jon Olsson i Bjerte åtogo sig borgen för denna summas betalande, i fall fältwäbel Grip å berörde tid den icke ärlade. Källa: Kontraktsprostens i Jämtlands norra kontrakt arkiv, vol. A I:2, s. 128–129, ÖLA. Kyrkooch fattig-räkningarne ärkändes sedan de blifwit upläsne, för riktige. Kyrko-wacktaren gaf tillkänna, at gossar under 15 år på en tid tagit sig före at tränga sig in på lectan, och dermed betaga andra drängar rum derstädes, frågade om sådant wore tillåteligit? Hwarpå beslöts, at sådana gossar böra, enligit förra socknestämmo-beslut, sitta i choret. Beträdes någon af dem göra widare intrång på lecten, skal han wara förfallen till stock-straff. 3. Kyrko-wärden Olof Andersson i Nygården åtog sig at förfärdiga en ny stock med smide på lilla klockan, så wida den gamla stocken är förlorad; äfwen at bygga en botn under klockorna, hwar til wärket skaffas af socknemännen, hwilka ock wid byggandet göra sina gångled.
Då tjenste» sålunda fordrar dessa personers nästan ständiga närvaro och odelade uppmärksamhet somt icke lem nar tillfälle till någon biförtjenst, torde icke heller kunna förnekas eller ens ifrågasättas billigheten att genom lämplig aflöning bereda dem möjlighet att uppehålla sig på tjenstgöringsorteo. Men hurudant förhållandet härmed i sjelfva verket är, inhemtas af den allmänna öfversigt af nuvarande aflöning, hvilken jag för sådant ändamål låtit uppgöra och som här finnes bifogad (Bil. Lit. A); hvarvid jag dock anser mig böra erinra, att uti de upptagna lönbeloppen icke inbegripes den contanta ersättningen för hästrationer, der sådana bestås, och hvarom jag utbeder mig att längre fram få i underdånighet mig yttra. Uti denna öfversigt af lönerna påträffas belopp så obetydliga och för de måttligaste fordringar otillräckliga att det måste väcka förundran, att sådana med framgång hittills kunnat erbjudas, Exempelvis må anföras: Fourirslöner of 219 till 530 R:dr R:mt, Sergeantslöner af 184'/a lill 375 R:dr s. m., Fanjunkarelöner af 214'/2 till 579 R:dr s. m., Under-Löjtnants-löner från 405 till 585 R:dr och Löjtnants-löner från 480 till 810 R:dr. Vid Kronprinsens Hussar-Regemente äro lönerne i allmänhet särdeles ringa. Af ingen lärer kunna bestridas omöjligheten att med sådana löner å dyra garnisons-orter betäcka de mest inskränkta lefnadskostnader. Ehuru dessa exempel, som här blifvit framhållna såsom bevis på den sparsamhet, hvilken hittills emot löntagarne varit iakttagen, förnämligast röra Under-Officersoch SubalternOfficers-graderne, eger likväl samma missförhållande i många andra fall rum; och om än icke kan förnekas, att den dyrare tiden utöfvar mindre menlig inverkan på löntagare med högre lön, torde dock vara klart, att äfven dessa befinna sig försatta i en brydsam ställning, då de mäste åtnöja sig med löner, som till sin» belopp blifvit bestämda för helt andra förhållanden, än de nuvarande.
För det till hamnbyggnaden vid Linköping, under 1840 och 1841 års riksdag, beviljade och sistnämnde år utbetalda lån af tjugutusen riksdaler erläggas årligen fem procent af det ursprungliga kapitalbeloppet, af hvilka fem procent först godtgöres tre procent årlig ränta för den vid hvarje liqvid återstående lånesumma, hvarefter öfverskottet anses såsom kapital-afbetalning, intilldess hela lånet blifvit återbetaldt. § 48. Återbetalningen af det för upprensningen af farleden genom den närmast Söderhamn belägna skärgård, vid sednaste riksdag, beviljade och år 1846 utbetalda lån af tio tusen riksdaler vidtager efter 1851 års slut samt verkställes inom enahanda tid och med samma ränteberäkningssätt, som i förestående 46 § finnas bestämda. § 49. Stais Utskottets Memorial, N:o 276. 17 .§ 49. Den lånesumma af etthundra femtiofyratusen niohundrafemtiosju riksdaler SJÖ sk. 4 r:st., som Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade för inlösandet af de med landshöfdinge-beställningarne i åtskilliga län då förenade acltorder, kommer, med iakttagande af den, på sätt här nedan förmäles, medgilna nedsättning uti landshöfdingens i Wermlands län ackordsränta, att, jemlikt de för besagde låns hittills lyftade belopp, 131,000 r:dr, af Kongl. Statskontoret utgifna obligationer å 1000 r:dr hvardera, fortfarande liqvideras på det sätt, att, sedan utaf den för hvarje landshöldinge-beställning, dervid ackord varit fästadt, anslagna lön, sex procent årligen af det ersatta ackordsbeloppet, genom Kongl. Statskontorets försorg, innehållits, inbetalas den sålunda för hvarje år innehållna summan till Riksgäldskontoret eller dess ordres, inom den 1 Juli nästpåföljande år.
Ridd, 0, dd, Pret. 6;te Del. N:o 27. 28» 2iO Den 7 Augusti. gro Vid 6 punkten af Utskottets första Betänkande, den förändring, att alia de föreslagna Reglementariska föreskrifter öfverlemnas till Kongl. Majit, för att, vid af Honom nådigst till utfärdande Reglemente, derå göra det Nådiga afseende till förmon för Landets productiva Näringar, som kan, i afseende på deras behof och förkofran, för godt finner. gro Godkändes 7 punkten af Utskottets första Betänkande, 10:0 Godkändes Utskottets, i afseende på 8 punkten i första Betänkandet, afgifna tillstyrkande i det sednare Utlåtandet. Ut supra. S. D. Till betygande af sin aktning för Hans Excellence LandtMarskalken ni. m. Herr Grefve Mörner, i afseende på det välvilliga och opartiska sätt hvarpå Herr LandtMarskalken fört Ridderskapets och Adelns öfverläggningar under detta Riksmöte, beslöt Högloft. Ridderskapet och Adeln att af Riddarhusmedlen låta besörja förfärdigandet af Herr LandtMarskalkens Portrait, för att, till en hugkomst af honom, å Riddarhuset förvaras. Ut supra. Företogos till slutligt afgörande Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets, den 20 Juli på Bordet lagda och den 22 återremitterade. Betänkande, af den 17 nästföregående , i anledning af väckt fråga om jemkning uti Extra Roteringsskyldjgheten; samt derjemte Utskottets Den 7 Augusti. 211 öfver gjorda anmärkningar vid detta Betänkande, den 3 dennes afgifna och den 5 på Bordet lagda, Utlåtande. Grefve Gyllenborg, Johm Henninge uppläste till Protocollet följande: I OeconomieUtskottets a:ne Betänkandeti om ExtraRoteringen synes mig, i några omständigheter, den motsägelse sig visa, att ovisshet uppstår om Utskottets slutligen meddelta mening.
s 384 — 890, bif. af PresteStåndet, IX 3. s 22Ö, af BondeStåndet, IX 3. s 228, afsl. af Adeln, IX 3, s 3o4> af BorgareStåndet, IX 3. s 3°9- *— Inrättmngarne, Filial-, granskade af Riksens Ständers Revisorer år 1820, II s 781—'819, remitt. till Statsoch BancoUtskotten, II s 1125, 1127, 1129, 1i36. Remitt. lill Stats» och Banco» Utskotten, II s 1127, 1142. *) NB. Återremissen besvarad i ytterligare Utlåtandet om Rikets Penningeverk. 7' Götha Canal BolagsDiscont, II s 431 — 438, 791—800. utdrag af dess Räkenskaper, II s 4?4> 473» 821 , 822. Götheborgs Malmö Discont, II s 4^5 — 472» 808 — 814, — Utdrag af dess Räkenskaper, II s 478, 479- Ö25’ Angående verkstäld granskning af Revisorernes Berättelser, Stats» och BancoUtskottens Utlåtande, IV 2. s 1201 — I2o3, bif. af Adeln, jx s 338, af BorgareStåndet, IX s 352, af PresteStåndet, IX 367, af BondeStåndet, IX s 378. Disconllnrättningarne, Filial», om förvaltningen af, StatsUtskottets Utlåtande, IV 4. s 388 — 4°8? bif, af Adeln, ix S890, af PresteStåndet, IX s 892, af BorgareStåndet, IX s 907, — om förändring i tiden för indrif ning af deras fordringar.
Vexellagförslaget, enligt betänkandet N:o 62, godkändes i de af Ståndet återremitterade §§, med undantag af Förslagets 10 §, som gillades, enligt utlåtandet N:o 124, äfvensom betänkandet N:o,62, i afseende pä dess slutmening, lades till handlingar ne. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Förstärkta StatsUtskottens memorial Nilis 321, 322 och 323, angående verkställda omröstningar. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Statsoch Bancö-Utskottens utlåtande Nto 137, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande till skyndsam nedsättning af Taxan för farten å Götha Canal. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets betänkande N:o 123, i anledning af väckta motioner, angående dels befrielse för i Hof-Rätlen uteblifven ~ - 7 O svarande part från skyldighet, att lösa Rättens dom eller utslag, dels ock förklaring af 24- Cap. 7 § Rättegångsbalken; hvilket betänkande bifölls. S. I). Föredrogs ånyo och godkändes Banco-Utsköttets utlåtande N:o 75, i anledning af vackt fråga om beviljande vid Handelsoch Näriugsdisconterne af oundgänglige kostnader i och för införandet af ' ex lars discontering. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånvo och bifölls Mats-Utskottet? utlåtande N:o 320, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 240, angående väckte frågor om gruudskalternes förvandling till bevillning, en allmän skaltejemkning öfver hela Riket m. m. S. D. Föredro«os åter Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi O Utskottens utlåtanden: N:o 128, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande till lindring i båtsmausroteringens utgörande å landet:
Er farenheten har wisat, huruledes anspråk blifwit märkte och äftvcn bifallne alt fä pä detta sätt för en NN. ga summa återlösa egendomar, hwilka i forntiden till och med för sekler tillbakas blifwit sälde, men sedermera enligt fasiigheternes stigande warde u -.pflattade och köpke till flera hundrade PrcEent högre än den salusumma hwarefrer lösningsrätten beräknas; hwilka ömkanswärda olägenheter därigenom mäste inträffa för de sednaste säljare och köpare samt deras Borgenärer, och dä mängfalldiga Rättegångar, hwilka de>igenom grundläggas, äfwM angående de förbättringar, hwilka tid efter annan än as den ena än af den andra egendomens innehaftoaren blifwit gjorde, och om hemul m. m. äro för synbare, att kunna undfalla wise och upplyste Lagstiftares uppmärksamhet. Och deste olägenheter kunna oftast oak«. tadt all försigtighet icke sörekommas. En köpare tror sig säker enär han wid handelns ingående, sär säljarens åtkomst Handlingar Fastebref; uti intetdera af. deste Dscumenler finnas innryckte något äldre Lösningswilkor, svin kan ock utan flärd förswinna utur närwarands tids Handlingar, derigenom att egendomen, efter första Köparens frånfälle, i flera leder gatt i Ars och sista säljaren häst rätt att tillwinna sig Domstolens Fastebref, enär han företett Laga kraft rvunnit Arfffifles instrument, hwarigenom hans åtkomst styrkes och befästes. En Längiftvare anser fig hafwa iaktagit all möjlig försigtighet, enär han innan Lanefummans utgifwande ej Den 14 November» 729 klenast städat Länkagarens åtkomst Handlingar och finner deraf ägande rätten werkeligen tillhöra Löntagaren, samt ivärdet ä egendomen hwanrtinnan inteckning östas och medgifwes; utan jämwöl förskaffa! wederbörande Domares gravatrons demis.
Riksd.Ordn. till efterrättelse, antages, bör den förra åtminstone göras tydligare, än den sednare visat sig. Då ett Ständ kunnat välja för hela riksdagen och andra för hvarje särskildt fall, synes lagen icke vara särdeles tydlig; likasom det är otydligt, om de nya valen böra gälla för hela den återstående tiden af riksdagen, eller blott under den uppkomna ledigheten. Denna otydlighet bör afhjelpas. En annan inskränkning är äfven ifrågasatt, den nemi., huruvida suppleant, äfven innan lian inträdt till arbete i Utsk., äger åhöra Utsk:s öfverläggningar. BondeStts ledamöter bruka detta; men jag anser, att det åtminstone i vissa Utsk. icke bör äga rum. Man bör nemi. icke äga rättighet alt taga kännedom af Statsråds-protocollen, förrän tnan är verklig ledamot i Constit.Utsk.; och afven synes det olämpligt, att frågan om den allm. statsförvaltningen skulle kunna afdÖmas af ledamöter, som dagen förut inträdt i Utsk. 9 H. 21 t) c * 4 J ii 11. Hr Roos: I anledn. af Frih. Boyes yttrande, att befattningen såsom ledamot i taxerings-commitle'en är obetydlig och obehaglig, hemställer jag, om val frågor af större vigt kunna för folket finnas, än de, angående dess beskattning? Visst är befattningen besvärlig och obehaglig; men jag tror icke, att det derföre sammanslår med den medborgerliga pligten att undandraga sig den, då man dertill af inedbröders förtroende blifvit utsedd. Jag har hört Gr. Spens yttra, alt mitt sednaste anförande bör anses såsom ny motion; men jag kan icke finna, hvarföre den ej kan få komma under öfvervägande i sammanhang med förevar, fråga. Gr. Strömfelt: Jag hemställer, om icke Hr Roos’s yttrande innefattar en ny motion; mig förefaller det åtminstone så. Ridd.Utsk:s nu föredragna memor. återremitterades och Hr Roos’s motion blef hvilande på bordet. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
Det är redan en anomali, att Riksgicont. uppbär några slags bevillningsmedel, Riksg.coot:s ändamål är att hafva att göra med Rikets gäld och ej att utgöra ett embetsverk, som skall directe ingripa i verkställigbetsåtgärder, hvilka tillhöra styrande magten. Så vida styrande magten skall kunna vara fri i sina rörelser och underkastad en riklig controll af den andra magten, böra båda magterna vara rena och ej sammanblandade med hvarandra. Det kan ej vara rätt, att ett R. St:s verk ställes i directa Verkställighetsåtgärder tillsammans med andra verk, som utgöra Styrelsens organer. Det vore önskligt, om Riksg.cont. kunde blifva befriadt från all annan uppbörd än den, som sker emellan Statscont. och Riksg.cont. Om de hafva liquider med hvarandra, böra dessa ske, sedan räkenskaperna äro afslutade och man kan se, hvad som tillkommer det ena eller det andra; den skall ske emellan dessa tvenne de högsta topparna af penninge-administrationen. Att Ständerna nu skulle taga flera uppbörder under ett af sina verk är ett felaktigt begrepp om, huru en stats administrativa verk böra vara organiserade. Då man ej kan få all uppbörd från Riksg.- cont. bör man åtminstone ej lägga dit ännu mera. Hvad angår vinstfrågan , har Frih. Palmstjerna anfört det enda, som kan anföras och som jag tror vara tillräckligt, nemi., att om Riksg.cont. får dessa mede! litet tidigare, blir äfven Statscont. satt i nödvändighet att inkomma med tidigare ieqvisitioner; det får gifva med den ena handen och taga med den andra; ingen räntevinst uppstår. Så föreställer jag mig saken. Jag tillstyrker bifall å Utsk:s utlåt., såsom fullkomligen öfverensstämmande med rena och riktiga grundsatser för en stats administration. Hr Stuart: Frih.
Lag'- samt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1 SS B B 1 ista klassen. 2:dra klasse n. 3:dje klassen. 4: de classen. B med med med med niet med i med med B eld. eld. eld anga. eld. anga eld. anga K:r Ilidr sk. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. R:dr sk. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 53 a lista klassen. 2: dra klassen. 3:dje % klassen. "3 med med med med med med med med eld. eld. eld. anga eld. anga. eld. anga. IinRidr sk. R: dr sk. Ridr sk. Ridr sk. K: dr sk. För dem, som anmäla sig att under kortare tid än sex månader utöfva bränvinsbränning, ldifver den i tariffen utförda afgift i rörhållande till bränningstiden förminskad. Idkas, med serskildt tillstund, bränvinsbränning i förening med pressjästberedning, skall för bränvinsbranningen under den tid af året, då sådan eljest icke tillåten är, pannerymds-afgiften höjas med 50 procent. 54 Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. Då någon å cn tomt, eller i en byggnad eller under samma tak eller A samma egendom begagnar flera pannor till bränvinsbriinning, hvilkas rymd enligt § 9 skall sammanslås Tor debiteringen, iakttages härvid dels att kokrummet icke afdrages af hvardera pannan, utan af sammanslagna pannerymden, dels att tillökning i skatt för mäskvärmare eller rektifikations-apparat, eller anbringandet af båda delarne, beräknas endast för den panna, hvartill dylika apparater begagnas.