Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men detta provisoriska tillstånd har under dess 25-åriga tillvaro hotat att öfvergå till ett för framtiden nästan oföränderligt fortfarande. Nu först har fråga ånyo blifvit väckt att taga beskaffenheten af denna representationsform under pröfning. Lika med en annan talare hyser jag erkänsla för Den 11 October e. m. Constit.Utsk. derföre, att det underställt RiksStms bepröfvande frågorna otn en förändrad Nationalrepresentation. Ett förslag i detta hänseende torde nu icke vara för tidigt. Den ökade missbelåtenheten med närvar. Representation synes allt mer och mer gifva sig luft, och hvarje riksdag tyckes lemna ny häring ät denna missbelåtenhet. Det skulle icke vara ur vägen att nu göra en framställning af de resultat, sorn sednare riksdagar medfört, om icke sådant vore öfverflödigt, enär desamma redan äro alltför väl kända. Få äro också de röster, som ännu utom representanternas församlingsrum höja sig tili försvar af Svenska representationssättet; men dessa få försvarare hafva likväl den lyckan att kunna bland sina trosförvandter räkna Constit.Utsk:s majoritet. Dock torde dessa tomma declamationer, dessa meningslösa ord och mest bestämda motsägelser, hvaraf Constit.Ulskrs ifrågavar. memor. öfverflödar, nogsamt ådagalägga svagheten af det deruti erhållna försvar och bevisa, huru kraftlöst och otillräckligt detta biträde är för att stödja en representationsbyggnad, som redan länge lutat till sitt fall. Det är för öfrigt ett märkvärdigt och talande bevis på den närvar. Representationens sammansättning, att tvärtemot opinionen icke allenast i alla landsorter, utan ock i nästan alla andra länder, åtskilliga af Svenska folkets s. k. representanter icke draga i betänkande att öppet förklara, att den fyrdelade ståndsrepresentationen fullkomligare än någon annan motsvarar tidens behof och Nationens billiga fordringar.
Efter hvad kändt är har hos denna Hofrätt behof äfven yppats af ökadt antal tjenstemän, men då denna fråga äger mera gemenskap med möjligen blifvande ny organisation, torde sammanblandning deraf med framställningen om förhöjning åt de redan befintlige böra undvikas. Af bifogade handlingar inhemtas, att secreteraren i Hofrätten har i lön 765 r:dr, men vid de andre verken 1,200 r:dr och derutöfver; advocat.fiscalen i Hofrätten 637 r:dr 24 sk., vid de andre verken 1,200 r:dr; vice advocatfiscalen i Hofrätten 493 r:dr, vid Kammarrätten 800 r:dr; actuarien och registratorn i Hofrätten 413 r:dr, vid de andre verken 800 r:dr; notarierne vid Hofrätten, med hvilka Jiscalerne äga lika lönegrad, 477 r:dr, vid de andre verken 800 r:dr, samt cancellisterne vid Hofrätten 315 r:dr, men vid andre verk emellan 1 H. 51 402 Den 2 i Augusti f. m. 600 oell 500, oell minst 400 r:dr li:co. Flere af desse tjenstemän dels sakna belt oell hållet, dels hafva alt påräkna endast obclvdlig sportelinkomst. Denna sednare utgöres hufvudsakligen af de poster, som i bilagdc intyg finnas upptagne för de sista 5 åren och hvilka fördelas pä sätt samma betyg utvisa. Den expeditionslösen, som härförutan i och för tjenstgöringeu vid prol. i vissa mål tillfalla notarierne, lemnar föga behållning, och den, som uppliäres af fiscalcrne för bevis och en eller annan afskrift af utslag frän deras expeditionden enda sportclinkomst, med undantag af äldste fiscalens andel i cancelliafgiftcn, som deni tillfaller — uppgår, enligt hvad vitsordadt blifvit, lill belopp af endast 30 å 40 r:dr b:co om året.
Om detta tillstånd, på säLt Utskottet föreslagit, ej meddelas förr, än Biuksegarne utom Bergslag erhållit någon viss lid sig förbehållen, under hvilken de kunna, der de så önska, utvidga sina verkstäder, öka arbetarnes och äfven hamrarnes antal, der det sig göra låter, concentrera flere smärre jernbruk i få, men bättre och med starkare drift skötta, verkstäder, så anser Utskottet, forsin del, säkert, att smides-beloppet utom Bergslag skall tillvexa betydligt, och tackjerns-tillverkningen, i följd af en sålunda ökad afsättning, lemna en så mycket större vinst, att egare af tackjerns-byttor inora Bergslag, då i framtiden en mera oinskränkt smides-frihet dem beviljas, i högst få fall skola sig deraf begagna. Den enklaste beräkning skall visa dem, att de hilva större vinst af att använda de inom dessa orter alltid dyrare kolen, till uppdrifvande af deras hufvud-när ing, hvartill förlags-capitalet en gång är nedlagdt, än att, med högst dryga kostnader, kasta sig in på en ny tillverkning, som med så dyra kol, som de vanligtvis äro inom Bergslagen, ej ens kan bära sig med någon möjlighet af täflan, och hvartill äfven sällan nödig vattu-tiligång finnes i dessa trakter, sedan den förut blifvit lill hyttorne disponerad. Utskottet gör sig tvert - Allm. Besv.- och Ekon.-Utshottets Betänkande, JS:o 109. om förvissadt, att tack jerns-lillgången skail, i nion af den ökade afsältningen, betydligt stiga, då malmgrufvorne äro, inom de större Bergslagen, nära outtömlige, och då de nu existerande kol-lillgångarne kunna, utan ökad consumtion, förslå tili en betydligt större production, så snartBergsmans-byttelagen finna med sitt intresse förenligt att mera allmänt öfvergå till sambruk, och alt, i följd deraf, förbättra sina blås-machiner och använda varm bläsler.
Arbetskrafter behöfvas likaväl som penningar, arbetskrafter, som arbeta för glädjen af att arbeta och att dermed gagna andra, e ' blott f4r att förtjena sitt bröd. Vi hafva redan fått friviligt arbete och äro tacksamma derför, såhinda skötes det ganska mödosamma sekreteriatet ' utan ersättlning, men mera af detta slag skulle ändå fordras. Hvad penningai-na angår, skulle de behöfvas ej blott till nedsibttancle af afgiften för medellösa lärjungar, utan ock för anskaffande af ett lämpligt bibliotek. Godt vore äfven, om hemstudierna finge såsom gåfvor af enskilda och förläg are mottaga lämpliga böcker och lsnschverk. &amp; en Rom byggdes ej på en dag. hoppas i det längsta, att hemstiidierna äfven hos oss skola utvecklas och blifva. till stor viblsignelse, och att det arbete, som hitintills å dem nedlagts, ej skett f ' örgiifves. En h s t i g utveckling a en ny sak beror ofta &amp; modets nyck, en 7årngsarn åter på en stadgad öfverty else af et nyas förträfflighet. Människan fiiljer blindt ett m o t men hon antager tveksamt en öfvertygelse, derf " 0re gftr det ena fort, det andra långsamt, derföre är en hastig utveckling sällan en säker. !I 8 ' P i Svensk Konstslöj dutställning. Ingenting kan vara bättre på sin plats i Dagny och iner i öfverensstänimelse med tidskriftens syfte, an att inom dess tyvärr alltför strängt begränsade spalter lemna rum för några meddelanden rörande det företag, som under namn af " Svensk Konstslöjdutställning " bragts till stånd af ett par företagsamma och energiska, så väl som med stor konstnärlig begåfning utrustade qvinnor. Hela Stockholm känner väl till och beundrar de stora med artistisk smak ordnade fönster N o 2 A Kungsträdgårdsgatan vid Carl den XII: s torg, der under de senaste åren de vackraste prof på svensk konstfiit varit exponerade. Att på- peka tillvaron af detta i sitt slag ensamstående etablissement i hufviidstaden torde derföre vara obehöfligt. Den extra utställning, som
Det är nu ej fråga om annat, än att införa samma princip inom Utsk:n, nemi. att den stående ordför. blir den, som vederbörande dertill anse mest passande. Det är af detta skäl, jag bestrider Frih. Cederström, att det ligger någon inconseqvens deruti, att i Utsk:n, vid ordförts frånvaro, den äldste ledamoten skall företräda hans ställe. Detta är blott att bringa saken till full öfverensstämmelse med R. o. Ad:s egen organisation. Gr. Horn har bestridt förslaget derföre, att eleetorerna nu kunna sätta en skicklig subaltern till ordför. framför en högre embetsman. Jag vet ej, att man gjort detta hittills och att någon subaltern blifvit använd till ordför.; men väl vet jag, att vid denna riksdags början tvenne personer hade till den grad stora talenter, att man velat använda dem, men att, då de hade höga numror inom huset och ansågos alltför unga att utses till ständiga ordförande!-, det blef omöjligt att använda den ena i det Utsk., der lian varit mest passande och att man måste lemna den andra alldeles oanvänd. Det nu framställda förslaget skulle leda derhän, att sådana personer, hvilka äga de höga numrorna, alltid kunde användas till ledamöter. Af alla dessa skäl tillstyrker jag bifall till förslaget. Gr. Strömfelt, Hans Fredr.: Det skäl, som föranJedt mig att bifalla Hr Lagerhjelms motion, var, att electorerna, hvilka i alla fall välja ordförande!-, nu skulle äga tillfälle, att till ledamöter i Utskrn utse personer, hvilka äga högre numror än de, som till ordförander kunna vara mest passande. Eleetorerna äro oförhindrade alt i alla fall till ordför., om de så finna tjenligt, utse ledamöter af de högre slagterna.
En segelled öppnades emellan Flaten och Höåsjöarne samt Ostmarkshro; vattnet i Höåsjöarne, Kläggsjön och Lormörks eif afsänktes, hvarigenom allmogen vunnit 1200 tunnlands ny odlingsbar jord; nya vägar hafva årligen sedan 1840 blifvit anlagde inom socknen, allt på hans enskilda bekostnad, utan ringaste biträde af det allmänna. April 1843 hade han det missödet att brukets kolhus afbrann, och utom den, till öfver 3500 r:dr uppgående directa förlusten häraf, medförde detta brukets afstannande i åtta månaders tid, emedan kol icke i denna ort kunde förrän på vinterföre framforslas. Men han hade icke väl öfvervunnit denna motgång och sett sin anläggning i full och lönande gång, förr än den förutnämnde olyckshändelsen inträffade, och medförde för honom en förlust, som vid skedd besigtning uppskattats lill 23,720 r:dr b:co, mea som dessutom, då tillföljd af densamma hans fordringsägare ansträngde medelst executiva åtgärder, förökades genom lösegendomens brådstörtade försäljning med omkring 7000 r:dr b:co. Lägges härtill en hop kostnader, som måste utgå oaktadt bruksdriften upphört, och fordringar hos allmogen för förskotter å kol m. m. hvilka endast genom arbete kunna gäldas, sedan den förlorat sin väsändtligasle utväg till penningeförtjenst; så inses 022 Den 30 Januari. lätt, att hela förlusten för Hr Fitinghoff utan öfverdrift kan beräknas tili 60,000 r:dr lnco, och en hel trakt, en hel befolkning, som i bruksrörelsen såg enda hoppet för sin framtid, har förlorat ända till utvägen att genom sin flit försörja sig i liernbyggden. Den måste lill stor del vandra ut, för att kunna lifnära sig, om ej denna bergningsutviig kan återställas.
Hvad angår de farhågor Friherre Rantzou framställt, alt missväxter och krig m. m. kunde verka derhän, att realisationen ej skulle kunna sättas i verkställighet, så får jag, under rnedgif - 112 Den 3 Mars f. m. vande af mina mindre insigter uti finnncerne, yttra, att, örn jag vid ett sådant tillfälle ägde att besluta, huruvida realisationen skulle gå i verkställighet, jag skulle anse det såsom aldranöd vändigast. Jag är måhända uti villfarelse, men tager skäl af erfarenheten. Jag vill anföra den Preussiska Statens. Om någon Stat legat under för krigets börda, var det den; men det föll hvarken den, eller dess Regering, in att införa ett sedelmynt, eller att nedsätta myntets intrinseka värde. Då stormarne ryta och farorna visa sig, måste man möta dem, icke böja sig undan, eller vidtaga falska mått och steg, bland hvilka jag främst räknar Värdemätarens (^penningens) bibehållande i obestämdt värde, emedan ingen Statscredit är möjlig i ett land, som saknar ett bestämdt mynt, och utan Statscredit stora utgifter, som i farans stund måste äga rum, icke kunna bestridas. Detta är min enskilta öfvertygelse, och orsaken, hvarföre jag alltid ogillat de farhågor man framställt. Jag tror för öfrigt, att när man haft mod att tillvägabringa en så vigtig förändring, som att återföra ordning i ett lands myntväsende, man äfven bör hafva mod att se faran midt i synen. Jag tillstyrker bifall å reservanternes tanka. Herr Munck af Rosenschöld\ Eberhard: Trogen de åsigter jag vid flere Riksdagar ytt - Den 3 Mars f. m. yttrat, bn jag nu, då äfven en ökad erfarenhet bordt öfvertyga Ridderskapet och Adeln om riktigheten af desarnme, ej frångå dem. Herr Cederschjöld har förklarat för ovedersäglig en salts, hvars raka motsatts lian förklarade ovedersäglig 1315.
Denna kom likväl dermed ej att förfalla, emedan länets hus - 35B I) en 29 April e. m. hållnings-sällskap, som ansåg förslaget af en jernväg, hvilken hade till föremål att lätta kommunikationen med öfriga delar af riket och med utlandet, icke böra öfvergifva», beslöt inbjudning till hushållnings-sällskaperna i Malmö, Kristianstad, Kalmar, Jönköping och Halmstad, att utse ledamöter för nämnde län för att gemensamt med deputerade inom Kronobergs län öfverlägga och tillse om och hvilka åtgärder borde vidtagas för att bereda framgång åt förenämnde förslag. Under diskussionen vid detta sammanträde den 3 Juni 1853 i Wexiö voro visserligen meningarne delade rörande banans rätta ledning genom Småland; men sedan man föreställde sig att bristande tillgångar skulle försvåra möjligheten att tillvägabringa att fullständigt och ändamålsenligt jernvägs-nät i Sverige, förenade man sig bland annat derom att bestämma jernbanan» ändpunkter, Jönköping i norr och Malmö i söder. IJti afgifvet underd. Betänk, d. 30 Sept. 1856 föreslår den då förordnade komitéen att södra stambanan borde utgå från den vestra etc. Häraf visar sig klart, att äfven under en tid, då man ej vågar hoppas att södra stambanan skulle kunna få annan riktning än den minst kostsamma från Finja-sjön öfver Ljungby och Wernamo till Jönköping, icke blott jernvägs-komiterade utan äfven alla de som med närmare lokal-kännedom yttrat sig i frågan, ansett banan i mera ostlig riktning vara af större nytta och ändamålsenligare än att förlägga densamma genom de vestliga delarne af Småland. Hvarken vid sednaste eller föreg:de riksdag bestämdes, på sätt StatsUtsk:t förmenar, att södra stambanan skulle ovilkorligen följa Laga-linien, derom 2:ne reservanter fullständigt uplyst, hvarföre ock i det skick, jernvägsfrågan sig befinner, jag anser att man, aflägsnaude all partiskhet, alla euskilta intressen, fördomsfri bör meddela sitt omdöme öfver en vigtig angelägenhet, den der gäller hela orters väl eller ve.
Nådiga bifall till den underdåniga önstan, att till Rättegangssätkets förkortande i Bewillningsmal, klagomål öfwer Pröfnings-Committeernas åtgärd, matte dirccte tagas under Eders Kongl. Majus Nådiga pröfning, sedan Konungens Befallningshafwande, dit Beswären ffulle afiämnasj, infordrat förklaring öfwer Beswären, ware sig af den Skattstyldige eller Kronans Ombud, samt Kammar, Cvllegium, dit Attén skulle insändas, de» öfwer meddelat desi Utlakande. ytterligare hemställa i underdånighet Riksens Ständer till Eders Kongl. Maj:t, alt pa det Borgenär ma fattas i förbindelse, att genom afdrag a räntan, med ; procent deraf godtgöra Gäldenär den Bewlllning han ä ägande förmögenhet blifwit ansedd böra erlägga. Eders Kongl. Maj:t täcktes genom Allman Författning stadga, akt den Borgenär, som Den i6 Augusti. 2679 som wägrar ett stikt afdrag medgifwa, ej allenast stall sadant Lagligen aläggas, uran han äswen stall wara förfallen till enahanda answar med den, hwilken lager högre ränta än Lag bjuder. Som till Statens behof är af nöden att ej mindre afgiflen enligt i.sta Artikeln i den Allmänna Bewillnings, Förordningen är Husbehofs bränningsafgisten af Hemman och Bränwins Pannerymden ma i början af aret uppbäras, sa Riksens Ständer hos Eders KonglMajtt i underdånighet anhålla, det täckreS Eders Kongl. Maju em sadan Uppbördö werkstäuande lata Nådig befallning a'ga.
Collegium ytterligare anbefallt Contoiret, påskynda undersökningen och inkomma med de af mig för nödige ansedde uppgifter , hvilka Collegium förmält sig vilja mig meddela. Derefter har någon vidare underrättelse i detta ämne ifrån Kongl. Collegium till mig icke inkommit. Af mig tillhandakomne BesvärsHandlingar Uti ett hos Konungens Befallningshafvande i 316 Justitia Ombudstn. EmbctsBerdttelser. Carlstad anhangigt enkelt verkställighets-mål, har jag inherntat, att, sedan aflidne Bonden Olof Jönssons i Glenne arfvingars ansökning, att af LandsSecreteraren derstädes, Herr Lagmannen G. B. Kleman utbekomma ogulden köpeskilling för ^ Mantal Glenne, 7060 B:dr Banco, med Ränta dera , enligt Herr Lagmannen Ktemans den II Julil 1814 utgifne tvenne skuldsedlar, genom Konungens Befallningshaf vandes Utslag den 16 Augusti lgl5 blifvit på den grund tvistig förklarad , och till utförande vid Domstol hänvist, att bemälte Herr Lagman, efter anmäld protest emot köpeskillingens utbetalande, till Wäse HäradsRätt instämt Sökanderne med påstående, att de måtte å köpesumman afskrifva 1393 R:dr 16 sk., som utgjorde skillnaden emellan den köpeskilling, för hvilken Herr Lagman Kleman, i egenskap af den högstbjudande, på öppen Auction egendomen förvärfvat, och den summa af 5666 R:dr 32 sk. Banco, hvartill Sökanderne tillförene skola till salu utbjudit samma Hemman till Bonden Johan Svensson i Segerstad, hvilket Landshöfdingens Utslag likväl blifvit, genom Höglofl. Kongl. Götha HofRätts Beslut den 6 Mars 1816, i så måtto ändradt, att Herr Lagmannen Kleman förpliglas till Sökanderne utbetala det ostridiga af köpesumman 5666 R:dr 32 sk.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 30 sistl. Junii under N:o 114 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på Bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt motion, om mildring i Straffet för Vaktkarl, som af försummelse eller vangömmo släpper fånge lös, blef samma Betänkande, på grund af åtskillige Ledamöters dervid gjorda anmärkningar, till Lagutskottet återremitteradt. PresteStändet. S, D. Lemnade Högv, PresteStändet sitt bi* frit. Ut dr, i. i o jairi r$2J^.51 fall till allmänna Besvärsoch Ekonomil/t» skottets uti Memorial N:o 129 gjorde hemställan, det måtte StatsUtskottets redan afgifne Utlåtande, angående upprätthållande af Höganäs Stenkolsverk, få hvila intill dess Ekonomiutskottet hinner sitt yttrande i ämnet aflåta. S. D. Instämde PresteStåndet uti Höglofl. Ridderskapets och Adelns, den 2 innevarande Månad fattade beslut, det borde ExpeditionsUtskottet anmodas, att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anmälan att Högsta Domstolns samtlige Ledamöter blifvit i deras vigtiga kall bibebållne. S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets Memoriel N:o 18, innefattande Svar å StatUtskottets anmärkning, rörande mindre Creditivets Disposition för Militairo Utgifter, blef samma Memorial af PresteStåndet lagt till Handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllas: ConstitutionsUtskottet# N:o 19, Rörande StatsUtskottets anmärkning mot disposition af StatsRäntorne för Kongl. Theatern* understöd. 45* fröt, Utdr. d. ro $ulii 1823. N;o 20, Angående Dito mot disposition af Tullfrihets medel till Stockholms Innevånares förseende med groft bröd.
Lastpenningar till Kongl. Maj: t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med tolf, och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar banco för hvarje läst, beräknad efter Svenskt Mätarebref, samt betalas hvarje gång, både vid inkommande och utgående; dock, om ett inhemskt eller med inhemska lika berättigadt främmande fartyg under loppet af ett Calender - 62 år gör flera resor emellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan, och vid Jornyadl inkommande endast när fartyget innehar last; och må i detta hänseende såsom barlastade jemväl anses: fartyg af 8 lästers drägtighet och derunder, som innehafver gods icke uppgående till mer än hälften af dess drägtighet; fartyg af öfver 8 t. o. m. 50 lästers drägtighet, sorn innehafver gods icke öfver 4 läster; fartyg af öfver 50 t. o. m. 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 6 läster samt fartyg af öfver 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 8 läster; hvaremot, då fartyg innehafver gods till större lästetal i förhållande till drägtigheten, än hvad sålunda nu bestämdt är, detsamma hör anses såsom lastadt samt hel afgift erlägga. o l:o A inkommande varor, som, enligt Taxan, förtullas efter vissa procent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurance, frakt och all annan derå använd kostnad, intilldess de till lossnings-orten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastnings-orten. Godsegarens angifningsinlaga å inkommande sådana varor bör styrkas af Faktura och Connoissement, äfvensom assurance-räkning, då försäkring tagen är. Vid saknad af Factura, förhålles enligt 31 §. af Seglations-Ordningen, och hör, då plakat-stämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas efter hvilket värde varan blifvit förtullad. 2:o
EFTER ETT OIJEFÄEGSPORTKÄTT PÅ GRIPSHOLM, SÄLLAN K O M M E R turisten till landet vid Weichselns breda stränder, där ännu i dag Västeuropa och Östeuropa mötas m e d sina olikartade lefnadsförhållanden och intressen. Och dock har detta land, det forna Polen, åtOCH UTGIFVARE: H E L L B E R G 1899. BYRÅ defulla JOHAN 12:TE ÅRG. OCH EXPEDITION: KLARA S. TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. WRANGEL. N O R D L I N G, ALLM. Vid flodens öfre lopp kan han bäst studera den polska nationaliteten och, i städer som Krakau och Warschau, ingalunda dess förfall, utan dess framåtskridande. De smärre städerna vid flodens nedre lopp hafva åter i mångt och mycket bevarat den gamla fysionomien i det yttre. Närmast tänker jag då på det stolta Marienburg; men äfven Marienwerder och, ett stycke från Weichselns mynning, Frauenburg hafva åtskilligt kvar från ordensriddames tid, framför allt de befästade domkyrkorna. Allra mest intressant är emellertid Danzig — ett ' slags förstoradt och förskönadt Liibeck —, som i ståtlig renässansprägel öfvergår äfven sina nederländska f ö- EOMMISSIONARER ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÄ ALLDELES SÄRSKILDT FÖRMÅNL. VILLKOR. STOCKHOLM, IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. trakter hoppades återfinna. Och jag fann det också i Mariakyrkan, på den mest framskjutna plats vid koret; imponerande ter det sig ännu trots ett begyrmande förfall, i ädel, bland nordens renässansverk sällsynt konstnärlig gestalt. Det är grafvården öfver prinsessan Anna, konung Johans dotter, konung Sigismunds syster. För tre hundra år sedan voro svenskar inga sällsynta gäster i dessa trakter. Legitimitetskänsla, kärlek till konung Johans hus, i några fall tillgifvenhet för den katolska religionen lockade dem hit, oafsedt alla enskilda beräkningar.
ArtAfgift af I-iön och synbar Förmögenhet Civile-, Milifair© och Ecclesiastik Staterna njuta i inkomst och betala för 1,2.11,100 R':r å 1 p:Ct 1 2,lili i) 2 56.800 R:r å 2 p:Ct 25,136: 2,513,60° R:r å 3 p:Ct 75,408: 112,655: Stadsjord och Hus i Städerna upptagas i värde till 40,000,000 R:r å 2 R:r iooo:det 8.0)000.: Hemman och lägenheter på landet tikales till 270,000,000 R. ä 2 R. iooo:det 540,000: Qvarnar till 7,900,000 R:r dito 15,800: Bergverk, Manufactoiier och Fabriker 32,160: Dito af Kungsgårdar och Fisken 3,7io: af Borgerlig rörelse 359,020: Invånare i Städerna utom Burskap 47,94o: Gästgifveriet, Värdshus och Krogar *4,5 5 5'- Handlandes Betjening 20,240: Handtverksoch Fabriks-betjening 12,825: Gårdsoch Bruks-betjente samt Mjölnare 16,445: Advocater med flera 11,480: Ståndspersoners Betjening 13,050: Bruksoch Fabriksarbetare , Gärdshandtverkare 15,170: Gårdfarehandlande, Handtverkare med flera som äro sina egne 56,73°: Grundskatts-afgift för Frälse-Egendom - 46,440: Postoch Lots-hemmans afgift - « 805: Botefrihets-afgift - 5,160: För Kolnings - friheter 8,675: För Krut och Svafvelbruk 500: