Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå härefter framställd propos. blef Exp.Utskis förevar, skrifvelseförslag återremitteradt, för afgifvande af förslag till und. skrifvelse i ämnet, efter det Exp.Utsk. erhållit del af RiksStms beslut vid pröfningen af Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms mern. O Föredrogs och bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Åkerhjelm, Joh. Carl, Frih. Raab, Adam Christian, m. fl., Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis d. 4 dennes f. m. på bordet lagda betänk. Nio 95, i aniedn. af väckt motion om tillåtelse att årligen få utföra 50,000 Sk$ tackjern. Föredrogs Exp.Utskis d. 4 dennes f. m. på bordet lagda mern. Nio 10, angide bestämmande af dagen, då nästa lagtima riksdag skall taga sin böl jan. Gr. Horn, Claes Fredr.: För min del kan jag icke instämma i den tolkning, som Exp.Utsk. gjort af grundlagens lydelse. Att sammankomma livart 3:dje år till riksdag måtte icke be5 II. 44 346 Den 11 December e. m tyda detsamma, som att sammankomma på en viss dag inom det 3:dje året. Blott R. St. sammankomma inom calender-årets utgång, sä måste också villkoret, som grundlagen föreskrifver, vara uppfyldt. Jag tror icke, att R. St:s sammanträde vid den tid, som Exp.Ulsk. föreslagit, är det lyckligast valda; och jag skulle för min del tro, alt R. St. vore mera belåtna med att sammanträda vid slutet af året t. ex. någon dag i December månad, än midt i högsommaren. Hr von Hartmansdorff, Aug.r Jag tror lika med Gr. Horn, att Exp.Ulsk. bar alltför snäft tillämpat grundlagens föreskrift i detta fall.
Församlingens välvilja för en skollärare, som deraf gjort sig förtjent, kan väl icke betviflas; men om förmågan af ökade uppoffringar icke alltid är med denna välvilja förenad, så lärer det kunna inträffa, att församlingen, i valet mellan en föråldrad lärares bibehållande vid tjensten, och de ökade utgifter, som skulle blifva en följd af hans afsked, icke alltid kan fästa tillbörligt afseende på undervisningens behof af yngre och friskare krafter; men gör sig åter denna fordran gällande, så torde den afskedade läraren med sin familj icke sällan fråu den möjligen fruktlösa välviljan blifva hänvisad till den i fattigvårdsstadgan lagbestämda välgörenheten. Att dessa å ena eller andra sidan mötande olägenheter icke kunna undgå att på folkskolan och undervisningen utöfva ett högst menligt inflytande, lärer svårligen kunna bestridas; men i detta medgifvande ligger tillika en uppmaning, att i tid vara betänkt på medel och utvägar att förekomma dessa missförhållanden,. Kongl. Moj-.ls Nåd. Skrifvelse, N:o 801 19 Under sisi förflutna riksdag fästade Kongl. Maj:t Rikets Ständers uppmärksamhet på den synnerliga vigten deraf, att någon åtgärd blefve vidtagen, hvarigenom folkskolelärare, efter viss tjenstetid och viss upphunnen lefnadsålder, kunde tillförsäkras bestämd rättighet till understöd för deras återstående lifstid. För att befrämja detta ändamål, hvartill besparingarne af de till folkskollärares aflöning beviljade anslag, i förening med serskilda bidrag af församlingarne, syntes lämpligen kunna användas, aflat Kongl. Maj:!, under den 7 December 1847, till|Rikets då församlade
Det skall vara ganska svårt för många af de yngre konstnärerna att få förläggare för sina arbeten, emedan, sedan ett arbete väl är fullbordadt, en annan genast kommer och gör efter, till följd hvaraf förläggaren icke kan betala hvad han i annat fall kuunat göra. Jag har hört af en trovärdig person, att aflidne H. M:t Konung Oscar I vid ett tillfälle lifligt intresserat sig för en sådan här lag stiftning, och med kännedom om Konung Carl den XV, som är såväl en vän af konstnärer som en entusiastisk idkare af den sköna konsten, vågar jag hoppas att Han icke eller skall vara kall för denna fråga. Jag vågar på de skäl, jag' anfört, anhålla om återremiss af detta ärende. Hr Adelborg: Utan tvifvel är den sköna konsten ett af de kraftigaste medel för samhällets bildning. Utskottet har icke eller behandlat denna motion med »lättsinne», utan med fästad eftertanka på frågans vigt. Det är icke Utsk:ts, utan motionärens eget fel, att Utsk:t icke kommit till ett annat resultat än det gjort, ty hade icke motionen varit upställd i en så allmän form, hade säkerligen resultatet blifvit annorlunda. Bland de saker, som böra ligga oss mest om hjertat, är utan tvifvel den att skydda konsten, att befordra den, att göia allt hvad i vår förmåga står för att låta den verka till samhällets nytta. Men jag frågar hvad kunde man väl göra med en motion, som åsyftar ett skydd, hvilket man kunde och borde taga så, att man icke ens skulle cga rätt att såsom dilettant efterbilda ett konstverk utan att derföre utsättas för straff. Hade motionären inskränkt sig till att önska samma lagstiftnings - Den 1 Februari. åtgärder, som de flesta andra Europeiska länder i detta afs. tillegnat sig, så hade man kanske kunnat komma till något resultat. Dessa lagstiftningsåtgärder äro dock af en ganska inskränkt natur, de röra icke den s. k. plastiska efterbildningen, utan blott den rent mekaniska, d. v. s. eftertryck och eftergjutning.
Majit framlägga en annan arbetsplan, grundad på de medel, sorn till arbetets utförande funliosj i stället att, såsom au sxedt, begv inut Betånkanden. arbetet i förlitande derpå, att Riksens Ständer, genom framställningen om ökad kostnad i fall anslaget nekades , skulle under en längre framskriden årstid äfven mot sin vilja tvingas att gifva sitt bifall. Detta sätt att söka komma till målet, kan icke annat än väcka missnöje, och jag är öfvertygad att CanalBolaget både för det närvarande och ännu mera i framtiden skall komma att skörda ganska menliga frukter af det förhållande som så väl vid denna som ännu mer vid föregående Riksdagar emot Riksens Ständer blifvit iakttaget. Härmed förenade sig Herr ÖfversteLieu* tenanten Von Hejne, Herr BergsMechanicus af Uhr , Herr Professor Fröberg, Herr Rådman Lundgren, och såsom tillägg till sine förut yttrade tankar äfven Herr Brukspatron Bjuhr ; —• Hvilka alle yttrade skiljaktige meningar skulle genom Protocolls-Utdrag, det till Rikets Ständer afgående Utlåtandet vidfogas. Ut Supra Ex Protocotlo J, M, Spens. Åakofti ilen 10 Sept. i?a3. N:ö 35& Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 3 BIIIA M TILL SåSmtK&Ä M1S-8VÅQIDBB8 VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1850 OCH 1851. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. : I. ■ i f den berättelse, som här nu för allmänheten frandägges, har jag att redovisa förvaltningen af det mig anförtrodda embete från början af sista riksdag, då sådan redovisning senast ägde rum, och deruti, enligt Instruktionens föreskrift, dels utreda lagskipningens tillstånd i Riket samt dels anmärka lagarnes och förlätlniugarnes brister och uppgifva förslag till deras förbättring.
December, aflåtna och, den 28 i samma månad e. m. , på bordet lagda Memorial: N:o 61, i anledning af Trenne Rits Stånds Sterremisser å Utskottets, under Nto 50, förut meddelade Utlåtande, öfver Konungens Proposition om förändringar i 19, 21 och 88 §§• Regerings-Formen; N:o 62, med Utlåtande öfver Konungens Proposition om ett tillägg vid 88 §. Regerings» Formen, och med fullständig uppställning af nya redactionen i denna samt 19 och 21 §§; Och fann Ridderskapet och Adeln för godt att de af Konungen framställde, af Constitutions-Utskottet tillstyrkte, förslag till andrin*' gar i ig, 21 och 88 §§• Regerings-Formen, till den behandling 8r §. Regerings-Formen föreskrifver, godkänna. S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 26 sistlidne November, Pröt.-Uldrag fan 5 Februarii 1830. 63 under K:o 55, afiåtna och, den 4 derpåföljde December e. ro, på bordet lagda Memorial, ined förslag till en Redactions-förbättring i afseende på förbudet emot rådplägning i Konungens öfvervaro, blef berörde förslag, till den behandling 56 §. Regeringsformen föreskrifter, af RidderSlrapet och Adeln godkändt. S. D. Vid förnyad föredragning af ConStihltions-Utskottets, den 21 sistlidne Januarii, tinder N:o 64, aflåtna och, den 31 i samma månad, på bordet lagda Memorial, med förslag till ett tillägg i 12 §. Riksdags-Ördningen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att berörde förslag, till den behandling 56 §. Regeringsformen föreskrifter, godkänna. Från HÖg vördige Preste-Ståndet, S. D. Vid föredragning af Expeditions.Ut,' Skottets Memorial, K:o 350, angående en underdånig
Försäkring af obligationer mot kursförlust genom utlottning. Aktier och obligationer köpas och säljas. Genom verkställas inkasseringar, lagsökningar, sterbhusoch konkursutredningar, uppsättas och förvaras testamenten och andra legala handlingar mot billigt arvode. Särskild afdelning för köp och försäljning af (S.T.A. Drottningg. (Rödt och Hvitt) B •-i passande för alla åldrar. Matolja 10 Drottninggatan 10, rekommenderar ett välsorteradt lager af goda varor till billiga priser. - O. S. &gt;-i Magasin för Engelsta och FransRa varor. Blomberg: 4 Regeringsgatan, Sthlm. V garnet af yttig för hvarje hem n STOCKHOLM. Kungl. Hofleverantör. med, Från mottagas doktor Hälsovännens fortfarande samt E. W. Wretlind, expedition elever. Stockholm. Upplysningar vid fäs äfven Adress à 2 och kr. prospekt Kvinnans handlar Arspris Södertelje, lämnas 2 Magsjukdomarna deras 50 släktlif. kr. af föreståndarinnorna Gratisbilagen född behandling von 2 Utgifvare Proschwitz. IDUN 1896 N:r 51 t: Eve S o t c k h o m l. - — - SVENSKA BILDER — G u n. st d K h o t. t l f A och L. Far ar. t F. Hodg o s n Burne. örvaringshvalf Äk a t Ör m t x i u t r m: l a mask n i kros ad Anthracit Perforerade Hushål sbriket er Göteborgs Kexfabriks Smedman den äldres J o n. af Läsning för gossar. fr fr fr fr 18 häflen à 2 kronor. 72 färgtryckta planscher af med text. ELOF TEGNÉR. af Ernest Daudet S. Woods Vår Kart. 2: —, inb. Baker Pris: inb. Pris 2 kr. af Georg Hartwig William Black Pils 3 kr. Förtvinas offer Ungdomsdrömmar X silkesskrud Pris 2 kr. Pris 75 öre. kronor. Pris a kr. Jules Girardin H. Rider Haggard En försvunnen skolpojke Med illustrationer. Kart. Dimmornas folk Le Sage Kart. Gil Bias ' af inb. Santillana Pris 4 kronor.
Räkenskapen för år 1840, granskad i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning, visar, att, utom års-anslaget, 33 R:dr 16 sk., för ifrågavarande år funnits en behållning från år «83g af 1 R:dr 21 sk., således tillsammans 34 R:dr 3^ sk., hvaraf under loppet af året utbetalts 3a R:dr 28 sk. och såsom behållning till år 184* utbalanserats 2 R:dr 9 sk., hvilka oek, sedan års-anslaget upphört, i anseende lill den förhöjning af 5,ooo R:dr, sorn Rikets Ständer vid sednaste Riksdag beviljat Kongl. Museum, blifvit i dess räkenskaper för år 184 1 redovisade. Räkningarne öfver anslaget för Kongl. Musei Tafvelsamling, som blifvit granskade i Kongl. Kammar-Rätten för begge åren utan anmärkningar, hafva ej från Revisorernes sida till någon erinran föranledt, och inhemtas förhållandet af följande Tabell : Debet. år 1840. år 1841. Balans från föregående året: — Uppbörd: Årsanslaget 5oo: 1,000: -t— Af expensmedels anslaget —- 2: 9 — S:r 5oo: 1,002: 9. — Credit. Utgift: Arfvoden och Reparationskostnad för Taflor 693: 44* — l,o54: 24. 10. — 299 — Balans till påföljande äret: — Den behållning, som vid 184 r ^rs slut, enligt räkenskaperna, fin nes ulbalanserad, 1,846 R:dr i5 sk. 2 rst, ari Banken insatt och med bilagd altest vederbörligen styrkt. Revisorerne hafva tagit Kongl. Museum i ögonsigte. Det inskränkta utrymmet hindrar samlingarnes uppställning på ett mera passande sätt, ehuru deras vårdare förtjenstfullt begagnat den nuvarande trånga lokalen.
R:dr 12,489,835: 19. b) fordringar, för hvilka ränta framdeles efter viss tids förlopp kommer att beräknas, c) sammanlagda kapitaloch räntefordringarne för lån till sjösänkningar och myrutdikningar samt andra vattenaftappningsföretag d) vid 1864 års slut upplupna, men icke betalda eller ännu förfallna räntor å Riksgäldskontorets räntebärande fordringar, e) utgifna räntefria län f) det vid 1862—1863 års riksdags statsreglering beräknade beloppet af den allmänna bevillning, som för år 1864 skulle utgöras, efter afdrag af hvad deraf redan under samma års lopp till Riksgälds-kontoret influtit, g) lyftade, men icke redovisade, belopp utaf de för ökade pensioner ät befäls-och tjenstemannapersonalen vid arméen anvisade särskilda kreditiv . h) utbetalda beloppet utaf det vid sednaste riksdag anvisade särskilda kreditiv för försvarverkets fullständigare ordnande i I förskottsvis utbetalda medel för fortsättning af statens jern vägsbyggnader k) återstoden utaf det till bestridande af Riksgälds-kontorets utgifter anvisade bidrag af 1864 års statsinkomster 1) den a Riksgälds-kontorets räkning N:o 1 i Rikets Ständers Bank vid 1864 års slut innestående behallniug m) förskottsvis bestridda kostnader för nästkommande riksdag u) utanordnade, men icke redovisade förskott till expenser vid Justitie-ombudsmannens Expedition och till bestridande af utgifter för Riksgälds-kontorets rättegångsoch utsökningsärenden, äfvensom till kostnader för kortoch tidningsstämplingen, Transport: 12.489,835: 19. 3,716,776: 67. 502,967: 51. i87,65l: 16. 83,381: — 2,543,025: 73. 11.810: 9. 2,510,000: 2,710,004: 34. 1,000,000: — 365,984: 71. 2,125: 13. 890: 39. 26,124,451: 92.
Åboen kan dervid under inga vilkor göra gällande någon sin talan i afseende på ägande rätten; utan utredningen och pröfningen beror först på Konungens Befallningshafvande, derefter på KammarCollegium och slutligen på Kongl. Maj:t, genom Kammar-eller EcclesiastikExpeditionerne. Med den anmärkta skatteköpsfrågan förhåller det sig sålunda, att åboen å ena hälften af Lyngåkra Mensalhemman sökte att få lösa den till skatte, och år 1823 resolverade Kongl, Maj:t, att då den hemmansdelen hade Krononatur, beviljades skatteköpet. Sedermera begärdes samma förmån för andra hälften af hemmanet utaf dess åbo. Men denna del ansågs vara Kyrkohemman, och på den grunden kunde skatteköp deraf icke medgifvas. Dessa äro likväl endast speciella fall, och verka aldeles icke, såsom Friherre Wrangel trott, omedelbarligen på dylika frågor i allmänhet, och de omnämnde 800 familjernes väl. Derigenom äro blott de då ifrågavarande skatteköpsansökningarlie afgjorde, men för alla öfriga gäller 1819 års Kongl. Bref; och jag kan ej annat än gilla dess stadgande, alt de hemman, som, innan Halland afträddes till Sverige, voro Den 24 Julii f. tn. Kronan tillhöriga, skola anses för Krono, och de åter, som Kyrkorne och Presterskapet ägde, förblifva Kyrkohemman, samt begge slagen såsom sådane bedömas i frågor om deras bortstädslande eller köpande till skatte.
A. var en gammal som min man en ohygglig tyrann. Så mycken tvärvigg, som ej hade tanke för något annat råhet och elakhet, list och förställning kunnen än sig sjelf, sin pipa och sina inkomster. I barn ej föreställa er, och det dröjde länge, 314 innan jag kunde fatta hurudan den man var, som jag skänkt mitt hjertas första kärlek. Jag vill ej besudla edra öron med allt det grymma lidande jag såsom hans hustru måste genomgå, det kan vara nog nämna, att mången vinternatt måste jag med mina tre små barn fly ut i byn undan hans mördande hugg och slag. Dertill kom nöd och fattigdom, ty allt hvad vi egde hade han så småningom dränkt i bränvin. Min ångest, mina böner och tårar, barnens rop om bröd — intet bevekte honom. Jag försökte arbeta på än det ena, än det andra för vårt uppehälle, men äfven min ringa förtjenst rvcktes ur mina händer och nedlades på krogen. Slutligen gjorde den olycklige sig äfven skyldig till brott emot den borgerliga lagen, hvarför han blef dömd till några års fästning och förlust af medborgerligt förtroende, ty sådan är lagstiftningen. Så länge han i åratal blott pinat och på det grymmaste sätt tyranniserat hustru och barn hade han fått behålla sitt förtroende som medborgare — dermed hade lagen och samhället intet att skaffa. Den tiden åtminstone stod hustrun fullkomligt utan värn och skydd gent emot en så rå och grym make. Och derför har jag ock på mina knän tackat och skall alltid i mina böner välsigna den ädle kung Oskar för hvad han gjorde att förbättra qvinnans ställning. Upplysningsvis må här tilläggas, att, då Konung Oskar den l:ste efter att ha sanktionerat bestämmelsen om hustruns lika giftorätt med mannen i all den lösa egendom de ha eller få samt systers rätt att ärfva lika med broder en gång besökte staden U. , lät madam Lind kläda på sig sin svarta klädning och bästa negligé och lät Fia leda sig till staden direkt till landshöfdingeresidenshuset, der kungen logerade, och anhöll om audiens.
Ständet igenom inlup. ne underrättelser, om de r Landsorterne hällne Taxeringar, kommit i erfarenhet deraf, att pä olika TaxeringSstLllen sä olika tillgätt, att enär pä de flesta ställen de ffattskyldige blifwit debi. terade för mindre Bewillning, än de enligt I8oo ärS Bewillnings-Förordning erlagt, har deremot pä nägra fä stätten den päförda sum. man man stigit till dubbelt, emot hwad som tillförene utgjordes, hwarigenom äter mäste hända, att, dä den päräknade Bewillnings summan icke kan winnås, utan att det belopp, som Taxe. ringS-Comrnittäerne blifwit päfördt, kanske mä. ste fördubblas, alla de, som nu redeligen upp. gifwit sin inkomst, skulle blifwa förorättade i den mon, att de mäste betala flerdubbelt emot l-wad deras wederlikar inom andra Taxerings. District erlägga, har Preste'Ständet ansett sig böra anmoda Bewillnings. Utskottet att uppgifwet och till Riks.Ständens Plena skyndsammast inlemna Förslag till nägra reglor med bifogade Formulairer för Taxerings-Committöerne, genom hwilkas iakttagande, den jämnwigt och likstäl. lighet uti Taxeringarne, som synes wara första wilkoret för möjligheten af den nya Bcwiilmn. gens utgörande, kunde winnås; uti hmicket Beslut de Respective Med. Ständen igenom Pcolo. cons. Utdrag skulle wördsamt och wänligen in. bjudas att sig med Preste-Ständet förena. Ur ruprs. Lx ?rotocollo U. ^lm^vill. VxxltK kor Lrmtel. Nikr-LrLniZsii ä. ir Lext. >8>v. Wördsamt Memorial. §)ä det warit Riksens Höglofliga Ständers Stats-UtffottS äliggande att tagg kännedon, om alla 6v6 Den sr September.
Hans Excellence Herr Grefwe ku ut K, trodde att det wore Bcwillnings - Utskottek hwilkct rätteligen tilkomme att indcgära uplysninzrr frän Kammar-Rätten, samt om sä nödigt prbfwades, ifrän flere andra Embctswerk; att sädant borde ske i wänlig wäg genom Hof - Cant;lers - Cmbetet, samt fö. restog, Den iz September. reslog, ertt sedan Bewillnings - utskottet d.sta uplysnin» gar erhällit, detsamma mätte.med berättelse om rätta sammanhanget med ofwanbcrörde upgifkcr upkomma. Ä hwad Hans Exccllcnce Herr Grefwe s^uukk fälunda föreslagit, gjorde Herr Grefwe» och LandtMarffalken propositsn, hwilken Bifölls. Herr Ilram, kckrr. Den nära gemen, skap Salpetter har med Krut ger mig anledning att ödmjukeligen förcstä en tilläggning till hwad nu blif> wik Bewillnings - Utskottet updraact. Med utgörande af Saltpctkern eiler afgiftcrna för densamma är för, hälsandet pä olika ställen i Riket, ganska skiljaktigt. Jag har sjelf sett huru mycken oreda häruti räder. Jag skulle säledcs önska att upplysningar äswcn mätte infordras rörande Kronans upbdrd af Saltpettcr - till, werkningcn, eller afgiftcr, som för Saltpettcr till Kro« nan erläggas. Friherre Ltael von kstollstoin anmärkte, att här ej warit fräga om andra Articlar, An för hwilka Bewillning betalas. Hit kunde Saltpettern, för hwilken ingen Bewillning till Kronan erläggas , icke räknas. Denna fräga wore altsä af en annan beskaffenhet.
Un - Ben 19 julii e.m. 4i5 der påstående Riksdag är hao tillika Secreterare i Rid. darhusUtskottet, och besörjer så väl Protocollet som alla de Expeditioner, hvilka ifrån detta Utskott utfärdas. 30 §• Andra Canzlisten är SeSvarar mot 32 §. creterare vid Föredragningen af Adeliga JungfruStifts ärenderne, samt ansvarig för alla dithörande Handlingar. Under Riksdagarne är han, näst RiddarhusSecreteraren närmaste Föreståndaren för Ståndets Canzli, och 6kola ej mindre de vid slike, än vid andre tillfällen antagne Extra RiddarhusCanzlister f under hans tillsyn förrätta deras arbeten. 1817 års Riddar* husUtskotts Project till Iris t nidion, hvarefter RiddarhusDirection, jemlikt 50 §. i Riddarhusordningen, e - Riddarl r ) eljo nens • latill Inslra ; >1 hvarefte UddarbusDirectio 1 , embk 50 §- i Ridd v-r'sOrdningen, ha att 1. :ta, Deli 19 tulii e, ni. mellan Riksdag arne haf och hvaruti äfven dé sig att hädanejtcr rätta, derstädes anställde Emoch hvaruti äfven de der betsoch Tjenstemän» under anställde Erabetsgöromål och skyldiga och Tjenstemäns goroheter äro utstakade» mål och skyldigheter äro utstakade j stadfästad af Ridderskapet och Adeln vid Riksdagen i Stockholm den 1S18. 1. Artikeln. Öm Dir e c tionens fanmanfattning och åligganden, 1 §• RidfarhusBirectiön, hvilket ej allenast bevakar Höglofl.
För bestridande af de utbetalningar, som å sistberörde creditiv kunna äskas, böra Riksgälds-Contorels då egande härtill disponible tillgångar 4 Stats-Utskottets Memorial, N.o 579. begagnas, eller i saknad deraf, de erforderliga medlen af Riksgälds-Contoret upplånas, enligt de grunder, hvilka under innevarande Riksdag blifvit stadgade för lans upptagande, i och för andra Gontorets tilllälliga behof, sorn harforutan icke kunna fyllas. § 5. De medel, som för närvarande äro eller framdeles varda till Riks-, gälds-Contoret återbetalda, i afräkning å det, vid 1828—i83o årens Riksdag, anvisade spanmåls-undsättnings-creditiv af En Million R;dr, skola Kongl. Maj:t tillhandahållas, för att efter inträffade missvexter kunna till behöfvandes undsättning användas. Derjemte är ett serskildt creditiv af Etthundra Tusen Riksdaler å Riksgälds Contoret af Rikets Ständer anvisadt, lör att, jemlikt nu stadgade grunder, i händelse af inträffande bebo!’, kunna, förskottsvis och emot ersättning utaf först inflytande tuliafgifter för spanmål, vara att tillgå för undsättningar till behöfvande i missvextår; kommande de summor, som å detta creditiv varda requirerade, att, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, utbetalas. § 6- För att ytterligare befrämja inhemska fårskötseln och ullproductionen, hafva Rikets Ständer bifallit, att det, vid 1828—i83o årens Riksdag, till Ull-disconlfondens förstärkning, å Riksgäids-Contoret anvisade creditiv af 200,000 R:dr, må till ett ökadt belopp af högst Trehundra Tusen R:dr, fortfara intill nästkommande Riksdag, och af Kongl.
Den andra anmärknm, som jag ämnar göra, rör den 10:de punkten, »ang:de underlåtenhet att påyrka en med föreskriften i 11 §m R:sF:n öfverensstämmande behandling af ett ministerielt mål. Frih. Lagerheim har, för att vederlägga den af Utsk. i denna punkt gjorda anmärkn., sagt sig vilja såsom en uplysning erinra derom, att det icke går an, då det är fråga om kommunikationer med främmande makter, att på förhand meddela sig med StatsRådet derom, emedan man först måste genom skriftvexling inhemta hvad den främmande makten tänker om saken. Detta hindrar väl icke att Konungen kan på förhand öfverlägga med sina Rådgifvare derom, så vida jag antager, att Konungen anser Rådgifvarne kunna tiga dermed; och vid sådant förhållande kan jag icke inse annat, än att det bör intressera Konungen att veta hvad Rådgifvarne tänka om så vigtiga angelägenheter. Historien vittnar att i alla länder har frågan om förhållandet till främmande makter ansetts vara bland de vigtigaste föremålen för senaternas öfverläggningar, och detta är förhållandet t. o. m. i det enväldigt styrda Ryssland, enl. hvad man allmänt anser sig veta om dess Statsinstitutioner. Ty ingen lärer vilja neka att icke Ryske Kejsaren kan fatta beslut på egen hand, så lär det dock i afs. på landets yttre politik, vara senatorn som egentligen styr landet och man har icke ansett, att Kejsarens Autokratiska makt lider deraf. Det är klart, att Senatens politik, eller syftningen deraf utgör ett starkt uttryck af hvad Kejsaren vill; men förmodligen underlåter han icke, att taga råd af Senaten i frågor, som angå hela Rikets väl eller ve. Jag ber att exempelvis få uptaga hvad en föreg:de talare vidrört om ett rykte, att det skulle vara på tapeten att ingå en ofifoch defensivallians med Danmark.