Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Momentet af denna § kunna på det sätt jemkas och förklaras, att, sedan mätning af en panna med vanlig hatt, från botten till halsen, och af en panna med conisk eller cylindrisk hatt, ifrån botten go2 Den 8 Juni. botten till och med halsen, blifvit verkställd,' skall, vid afgiftens beräknande, alltid, för det så kallade kokruintriet, afdragas, å hvarje panna af mindre än 40 kannors rymd 2 kannor, och å hvarje panna af större rymd 3 kannor, hvilka alldeles icke maga uti något afseende i beräkningen af pannans storlek och afgiften derföre ingå; hvarjemte till ifrågavarande §. kunde tilläggas, icke allenast, det för hvar och en rnå vara obetaget, att med iakttagande af Författningens föreskrifter till bränvinsbränning använda hvilken växt eller frukt, som han dertill nyttigast och tjenligasl finner, utan ock att bränvinspannor utan bröst, eller med sådana hattar, hvilka sedan <le blifvit vid pännan fästade, kunde fyllas utifrån och sålunda öka pannrymd, måtte till allt bruk och nyttjande förbjudas; äfvensom vid denna §. synes böra tilläggas , att den underdåniga anhållan måtte göras hos Kongl. Majit, att, om någon bränneriredskap af ovanlig skapnad uppfinnes, genom hvilken en starkare afverkning skulle kunna åstadkommas, Kongl. Majit då täcktes, sedan förhållandet härmed blifvit utrönt, derefter låta lämpa afgifterna, och i hvilket afseen-f de alla de, Sorn af sådana nya uppfinningar sig begagna, borde sådant hos Kongl Majus Befallningshafvande anmäla; lärandes frågan om afgiften för husbehofsbränningen, af Biksens Höglofl.
Stockholm den 8 November 1865. H. E. Falhem. N: o 13. Af Herr CäFlSOli, C. Fr., angående anslag till uppförande af ett läroverkshus i Westervik. Rikets Ständer hafva, isynnerhet under det sistförflutna årtiondet, med prisvärd frikostighet främjat förbättring och utvidgning af elementarläroverken. Sådant oaktadt återstår på detta fält otvifvelaktigt ännu mycket att ordna, påkallande ej mindre Statens fortfarande kraftiga mellankomst, än kommunernas bemödanden. Ett och annat större distrikt saknar nemligen ännu tillräckligt utbildade anstalter i detta hänseende. Sålunda finnes på den omkring 30 mil långa, mycket folkrika, kuststräckan emellan Norrköping och Calmar icke något fullständigt elementarläroverk. Inrättandet af ett sådant i staden Westervik, såsom den dertill tjenligast belägna stad inom nyssberörda landsort, är derföre af högsta behof påkalladt; och som detta behof blifvit såväl inom staden och orten som af stiftsstyrelsen, under de sista åren, allt mer 20 Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o 13. och .mer kändt och uttaladt, så emotser man tillitsfullt att detsamma redan under den aldranärmaste framtiden skall blifva uppfvldt. Emellertid utgör bristen på ett ändamålsenligt läroverkshus ett af sistnämnda stads största bekymmer. Af lärjungarne, hvilkas antal sedan år 1844 ökats från 50 till omkring 180, som det för närvarande utgör, kan nemligen endast omkring fjerdedelen erhålla tillräckligt utrymme i det nuvarande skolhuset, som dessutom är gammalt, samt äfven med afseende på inredning och läge otjenligt. Till följd häraf hafva skolrum måst hyras på flera olika ställen, och vissa afdelningar af skolans särskilda klasser inrymmas än i en, än i en annan mer och mindre otjenlig och aflägsen lokal, till hinder för undervisningens ändamålsenliga fortgång. Gymnastiksalen är vintertiden nästan oanvändbar, emedan densamma icke kan uppeldas.
Det andra skälet eller att Domkapitlet icke yttrat sig, synes icke heller vara af någon betydelse, enär denna auktoritet väl icke kan hafva något att invända emot att Arvika läroverk får en lokal för undervisningen. I betraktande af det obetydliga samhällets oförmåga att utan statsbidrag uppföra nödig läroverksbyggnad, och då fördelen af denna undervisningsanstalt icke uteslutande kommer Arvika köping tiii godo, finner jag mig föranlåten vördsamt hemställa, att Rikets Höglofliga Ständer måtte så tiii vida bifalla Riksdagsfuilmägligen Olof Olssons motion, att ett anslag till enahanda belopp, som för Eksjö blifvit tillstyrkt eller 8,000 R:dr, må beviljas.» Vid 117 de punkten: (angående tillstyrkt statsbidrag för läroverksbyggnaden i Sala.) Af Friherre af Ugglas, Gust. Vid 118 de punkten: (angående läroverksbyggnaden i Oskarshamn.) Af Riksdagsfullmägtigen C. J. Svensén frän Calmar län. Vid 120:de punkten: (angående anslag för ett gymnastikhus i Eksjö.) Af Friherre af Ugglas, Gust. Vid 125:1* punkten mom. a'): (angående anslag för hospitalsbyggnaden i Upsala.) Af Herr /l. IF. Björck: »Ehuru en länge påkallad förändring af Styrelsen för rikets hospitaler, icke blifvit af regeringen vidtagen, kan det dock icke undgå någon, som gör sig närmare reda för regeringens framställningar vid denna riksdag rörande hospitalsväsendet, att Styrelsens uppfattning af hospitaiernas ändamålsenliga inrättande undergått en väsendtlig förändring.
Det är fråga om, huruvida uttrycket är så lyckadt, och om icke den största Romarens världskloka öfverlägsenhet, praktiska genialitet och öfverlägsna sinnesro ej ligga allt för långt från Lucretii upprörda och patetiska själ, för att jämförelsen skulle träffa. Men den egendomliga stämning, som susar genom verk, skrifna af män, hvilka känt en djupare tillfredsställelse i handling och lefvande organisation än i ord och skrift, omsväfvar trots all spekulation också hans dikt. Det är en stämning af andligt äfventyr och andlig batalj, en tankens bravur, som låter orden blänka med svärdsglans och klirra med ryttarsporrar, en smärtsam intensitet i uttrycket, som försloge ej det inre lifvets drabbningar och de intellektuella ansträngningarna för det brinnande uppsåtet, och handen knyter sig hårdt kring pennan. I modern tid finner man ett exempel på hvad jag menar, i Vauvenargues. Hos Lucretius bär detta krigardrag hela verket. Som gällde det att lägga under Rom en okänd och rik provins drar han ut på sitt andliga härtåg, och fäktarhumöret lämnar sällan hans sinne. Men efter eröfringen kommer turen till organisationen. Det nya territoriet skall läggas under romersk makt. Den flytande, ordrika hellenska filosofprosan, som formar sig efter alla spekulationens inkast som en lera efter modellörens fingrar, och som i sina mjuka satsfogningar med de många villkorliga bisatserna kan gömma så mycket af tankens förbehåll och advokatyr, ersätter han med ett dynamiskt lagspråk, hvilkets satser kunna ristas på koppar. Äfven en oerfaren latinare märker lätt, att det icke är nyanseringens finhet, ordens clair-obscur eller strukturens sirlighet, som utmärker dessa verser. Lagstilens tyngd och minnesbindande skärpa är det dessa massiva hexametrar eftersträfva med sina starka cesurer, sina allitteration er och assonanser, sin djärfhet i hopfogningen af skarpkantade ord. Sten murad vid sten med hård och obetvinglig styrka, så byggde Lucretii landsmän de hvalf, som stått i sekel.
Fältet står ju öppet för våra skeppsredare att tillegna sig dessa fördelar, och jag kan icke annat än hoppas, att de malte så snart som möjligt göra det; i samma mån som trävaru-exporten blir lifligare, måste de finna vinsten af att uppdrifva skeppsfarten till den högsta möjliga utveckling. Ett giltigt skäl att icke antaga traktaten skall deremot, i fall det vore enligt med verkliga förhållandet, vara det af Hr Wolffelt i hans reservation anförda, eller att de i traktaten beviljade tullnedsättningar' utsätta en stor del af våra näringsgrenar för en konkurrens, som gör det omöjligt för deras idkare att bestå i täflan med främmande, i afseende på klimat, läge och kapital-tillgång mera lyckligt lottade länders industriidkare. Detta skulle naturligtvis gälia våra fabriksnäringar. Frih. Klinckowström har beklagat att han icke kunnat egna samma uppmärksamhet åt våra öfriga näringar, som åt bränvinsbränningsnäringen, och äfven jag beklagar detta på det högsta; ty det skulle varit särdeles intressant att få se till hvilka resultater den ädle Frilen, som äfven vid dessa undersökningar säkerligen skulle tillvägagått med sin vanliga noggrannhet, då hade kommit. Hvad särskildt den af Frih. Klinckowström så omordade artikeln bränvin beträffar, anhåller jag alt få öfverlemna frågan härom till andra talare. Jag har verkligen blifvit alldeles förvirrad af den mängd olika kalkyler, jag bär hört uppgöras i afseende å det pris, till hvilket Franskt bränvin skulle kunna försäljas i Sverige — man har uppgifvit 1: 27, 1: 35, 1: 40, 1:52, 1:60, 1: 70, oell nu sednast har Frih. Klinckowström beräknat detta pris så lågt, som till 1: 23 — och jag har endast lärt mig inse, att det torde blifva ytterst svårt, om icke omöjligt, att få en så klar föreställning, i hvad afseende bränvinsnäringen kommer att beröras af Franska traktaten, att man deraf kan bilda sig ett bestämdt omdöme, huruvida det vore skäl att ej antaga traktaten.
Och 2:o, en författning, som träder i verksamhet samma dag, som den ofvanstående, — hvarigenom förklaras, att det i 32 § 17 Kap. Rättegångs-Balken, sådant detta lagrum lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, förekommande stadgande, enligt hvilket åtal för svek och bedrägeri emot Kronan, Banken och andra må anställas, ändå att två år förflutit sedan brottet föröfvades, icke, då fråga är om brott utaf ifrågavarande art, för hvilka ansvar genom särskild författning denna dag blifvit stadgadt, eger tillämplighet i annat fall, än att straffarbete å brottet följa kan. Stockholm den 7 Augusti 1857. Lag-Utskottets Betänkande JYg 40. 49 Reservationer: af Herr Sparre, S. af Herr Prosten Ljungdahl emot Utskottets beslut att ur SO § af Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag, som motsvaras af den 47 § af Utskottets Förslag, uteslutes stadgandet derom, att någon ändring af hvad grundlag stadgar ej sker genom ifrågaställa Författning. af Herr Hasselrot, som biträdt Herr Prosten Ljungdahls reservation. På Herr Domprosten Brings begäran varder derjemte antecknadt, att han ej deltagit i den hufvudsakliga behandlingen af ifrågavarande ämne. Bih. lill R. St. Lag-Utskottets Betänkande M 41. I M 41. Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 18S7, kl. 12 m. Betänkande, i anledning af väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum. Till Lag-Utskottets behandling har Höglofl. Ridderskapet och Adeln remitterat ett af Herr Dalman, W. F. A., ingifvet memorial, deruti han föreslagit, »att Ridderskapet och Adelns, uti 6 § af dess privilegier den 16 Oktober 1723 grundade samt genom 8 och 9 mom. i 2 § af Rättegångs-Balkens 8 Kap. fastställda, rätt att få vissa ståndet rörande mål och ärenden omedelbart i Hof-rätt upptagne eller afdömde måtte upphöra.»
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets, den 15 sisth Maji, under N:u 156, afgifna och, den 4 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt Motion öm erhållande af upplysning , angående en uppgifven behållning bos Stats-Verket af omkring. Fem Millioner Riksdaler, fann Riddoch Adeln, att samma Utlåtande endast borde läggas till Handlingarne. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets, den 16 sist!- April, infiler N:o to6 afgifna och, den 4 dennes e« rn-, på bordet lagda Utlåtande, angående fregärdt understöd af Allmänna Medel för Orthopediska Institutet i Stockholm, S. D. Föredrogos å nyo och biföKos följande från Stats-Utskottet inkomna och, den 4 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtanden i l\ih, lill R. St. Af den 27 fidi. April: N:o 108, öfver gjorda aiimäVkniiigar vid Utskottets, under N:o 25, förut meddelade Betänkande, rörande tryckningen af Boride-Ståndets Protocoll vid innevaiande Riksmöte, samt deras aflevererande till Riksgälds-Contoiret. Af den 13 sistl. Maji: N:o rf 2, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets, under N:n 16, förut meddelade Betänkande, rörande aflidne Kamereraren vid General - Sjö - Tulls - Cöntoiret Anders Petter Evers'' Systerdöttrars underdåniga ansökning om bellitdse från Sterbhuset ådömd ersättning af bevillning, sorn af Evers i lifstiden icke blifvit behörigen beräknad och innehållen å f. d. General-T ull-Arrende-Societetens Fullinägtiges löner och arfvoden; N:o 113, angående ifrågaställde löne-ersättningar till Landt Räntmästarne i Götheborgsoch Bohus samt Malmöhus Län, jemte ersättning åt T,andt
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, angående uppskof med Redovisningen af KronoTJppbörden, dito. — om bifall tili Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, angående i:o rättighet för Lumpsamlare, att omkringresa i Landet, samt om suttet till Lumpors anskaffande för PappersBrukens behof; 2:0 Spectaclernes inställande på de större Högtidsdagarnem. m.; 3:o skyldighet för ägare till Bruk och Tullqvarnar att deltaga i vägrödjning» 4:o föreslagen ny reglering af Socknarne i Riket, 654- — om gillande af Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets Betänkanden, rörande, 1:0 de i Riket brukelige Vigtsorters reduction till enhet; 2:0 rättighet för Städernes Magistrater, att få förrätta alla så kallade DykeriAuctioner; och 3:o jemkning af Roteringen i Tossbo och Wedbo Härader af Elfsborgs Län, dito.— om Återremiss till Allmänna Besvärsoch Oeconom i eUtskotte t af dess Betänkande, angående väckt fråga om upphörande af Dykeriets befattning med Skepp och Gods, då Skeppet i Lotsmans-farvatten af Lotsen sättes på grund, 655. — om Återremiss till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet af dess Betänkande, om förändring i Församlingarnes skyldighet att vårda de 193 fattige, 655. — om bifall till LagTJt.skottets Utlåtande, angående föreslagen Inrättning af FörlikningsDomstolar, dito. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, angående ett närmare bestämmande af beskaffenheten utaf AfvittringsBetyg, 656.— om Återremiss till Lagutskottet af dess Utlåtande öfver sökt företrädesrätt af jordägare till Brukares lösa Egendoms-försäljning för försträckning, m. in., dito.
Landtm, yttrade, att han, innan han upropade de talare, som redan anmält sig, eller föredrog de ärenden som hvilade på R. o. Ad:s bord, ansåg sig böra redogöra för de förhandlingar, som i gårdagens Talmans-konference egt rum, oell derföre nu finge tillkännagifva att, under förutsättning att Const. Utsk:s Mern. N:o 2, ang:de det hvilande förslaget till ny RiksdagsOrdn. och ny Regeringsform, i dag komme att ånyo bordläggas ej mindre hos R. o. Ad., än ock hos de resp. Medstånden, och då deraf skulle följa, att denna fråga, jemlikt tydliga föreskriften uti 49 § Ridd.Ordn., borde till afgörande företagas uti nästa plenum härefter, eller Lördagen d. 14 uti innevarande månad, derest icke RiksStm enl. 47 § Riksd.Ordn. derom annorlunda förordnade; men med afseende tillika å de flere olägenheter, som framstälde sig emot behandlingen af en så vigtig och vidtomfattande fråga på en Lördag, då öfverläggningen och den derpå följande voteringen möjligen kunde komma att utsträckas långt frampå natten, måhända ett 102 Den 11 December. godt stycke In på sjelfva Söndagen, jemte det att Lördagen, såsom en ordinarie plenidag, borde uteslutande användas för behandlingen af redan bordlagde ärenden och till väckande af nya motioner; bade de Heste uti Talmans-konferencen deltagande, lika med 11. Ex. ansett, det borde Landtmarskalken och Talmännen uti denna dagens plenum, hvar och en i sitt stånd, göra den hemställan, att Const. Utsk:s Mern N:o 2 med dervid fogade förslag till ny [liksd.Ordn. och ny Regeringsform må företagas till afgörande uti det plenum som inträffar näst efter Lördagen d. 14 uti inne v. December månad. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
At jakobes nu wilja ^besluta , det ingen ytterligare fräga om upofscingar af Säteriers rättigheter får tagas ti! öfwerläggning, innan ali jord r Swerige blifwit refwad, wore at wägra wära Med,Ständ en proposttions-ratt hos ost, at följakteligen äfwen eftergifwa wär rätt til en annan talan hos dem; och detta sätt, at i wista srägor göra sig i förwäg inaecestible, om det af hwart och et af de fyra RiksStändcn godkändes säsom et billigt medel til farliga propositioners afböjande, männe det icke siulle leda slutligen derhän, at Riksens Ständers Lfwerläggniugar stadnade i Chaos. Jag före - Den 8 Julik. 103 föreser, at resultatet af et dplikt beslut skulle blifwa pä det hogsta betankeligt. Lil Lesta erindringar wagar jag äfwen lagga dea, at da rugen fräga ännu hos Riksens Ständer upstatt om en ny refning af jorden; spncö den deru.ppä grundade propositionen wara sä mpcket mer olämpclig. Det kan witzerligen icke nekas, at frägan om jordens egenskap är pä det närmaste beslägtad med den om jordens mpckenhet, när skatter skola utgä, om qualitcten någonsin skal sa afwägas bör ännu mer guantiteten u p g v r a s. Men detta leder dä til et nptt öfwcrlaggningsämne och ber ej förbindas med den allmänna och alltid gällande satsen at ägande rätt är helig Til bibehällande af denria grundpelare för SamfundsContraetet kan wäl aldrig Ridderskapet och Adeln bchöfwa taga hwarken nägot särskilt beslut eller nägon uttänkt klokhctsmesure. Den tid kan ej komma, dä den allmänna anda, som räder inom wärt Ständ skulle wara förkolnad.
S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden N:o 37, i anledning af väckta motioner, om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare i Sverige tillerkände, hvilket af slogs; hvaremot N:o 38, i anledning af väckt motion, om kontroll till förekommande af missbruk utaf allmogens rättighet att försälja sina tillverkningar, af Ståndet återremitterades med dervid gjorda anmärkningar. S. D. Till Särskilda Utskottet remitterades Irenne af Ola Pehrson och Jöns Pehrson från Blekinge län samt Georg Nyqvist från Wermlands län hvar för sig ingifne petitioner från deras hemorter, angående rättigheten att tillverka och försälja bränvin. S. D. Uplästes och godkändes Expeditions-Utskottets förslag tili Rikets Ständers underdåniga skrifvelser: N:o 9, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående nedsättning i årliga ackords-amorterings-beloppet för Landshöfdinge-tjensten i Kalmar; N:o 10, angående ändring i sättet för folkskole-afgiftens öfverlemnande till skolstyrelserne; N:o 11, angående revision af föreskrifterne i afseende på eder och deras användande; N:o 12, angående verkstäld omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter; och N:o 13, angående riksdagens förlängande en månad. S. D. Vid nu skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 39, i anledning af väckta motioner, om bestämmelser i afseende å tillsättning af klockare-lägenheterna i Skåne, Halland, Blekinge samt Bohus län, bl ef samma Betänkande till Utskottet återremitteradt. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedanföljande Betänkanden, hvarvid N:o 40, i anledning af väckt motion, om meddelande af föreskrift att kassa-inventeringar årligen skola hos Hospitals-sysslomän verkställas; bifölls.
Sedan flera af Ståndets Ledamöter instämt uti livad salunda blifvit hemstäldt, beslöt Ständet, uppå af Talmannen gjord Pro. position, det skulle respective Med-Stånden genom Deputation vördsamt och vänligen inbjudas, att nied Bonde-Ståndet förena sig uti remiss till Statsoch Bevillnings - Utskotten, med anmodan att, inom de af Anders Da~ nielsson föreslagne tider, till Ständerne inkomina med Utlåtanden i de ämnen Anders Danie'ssons Memorial innehåller; I hvilket afseende Deputationen, som af Anders Danielsson komme att anföras, hade, att till Respective Med-Stånden öfverlemna detta ProtocolläUtdrag. S. D. Sedan, under den med den I5:de 6istlidne December tilländalupne Motionstiden, inom Bonde-Ståndet åtskilliga Motioner blifvit väckta, om jemkning i Stånds Privilegierne och Bonde Ståndet derefter inhem. tat, atr, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Herr af Sillén väckt fråga om jemkning af Jordnaturen, och Friherre Ciderström om undanrödjande af den nuvarande olikhet i jördens beskattning genom införande af en en» Trot, Utdr, d, g -3'an. igsgi ila allman beskattnings-method, lämpad efter inkomsten; äfvensom inom både Bonde-Ständet och Höglofl. Ridderskapet och Adeln motioner blifvit gjorde, om jemkning i Rusthålls och Roterings skyldigheterna i så beslöt tiu Bonde-Standet, med anledning af 3 Morn. i 36 §. af Riksdags.Ordningen, att härigenom Vördsamt och vänligen inbjuda sine Respective Med-Ständer, att med Bonde - Ståndet förena sig i det beslut, att ett serskildt Utskott, bestående af Tre Ledamöter från hvarje Stånd, må sättas, till upptagande, utvecklande ock meddelande af fullständigt
Hvaremot en Soldat kostar Hemmanet circa 4° k 5o R:dr Banco och hela Roteringcn 72 R:dr <;); frdelar häraf på ett Hemman göra 40 R:dr Banco, hvaraf Kronan endast deltager i halfva be - *) Alla behöfva arbetare, alla veta värdera Jorden, — således måste Torpet komma i beräkning. Detta bortarrenderadt mot arbete 11'i Den io Augusti e. ra. klädnaden. Förhållandet blifver i proportion mindre i de orter der 2:ne Hemman hulla en Soldat, — häraf visar sig att kostnaden för Soldaten nära nog uppgår till det samma som storskatten af SkatteHemman. Då ioo man som vakt eller till tjenstgöring commenderas, måste Nationen genast vara beredd på en extra utgift, ehuru Armeens underhåll redan är utgjord, och skall denna dyrt underhållna Annee marcliera till gränsen emot en fiende, erfordras genast ofantliga summor. Sverige var icke, hvad det nu är, då Carldén XI organiserade Indelnings Verket. Yppighet och det stora behofvet af utländska varor, utom nödvändigliets-artiklar, voro okände. Afla medborgare arbetade för äran och ett tarfligt uppehälle; Soldatens beklädnad var enkel, ej dyrbar; Landtmannens mästa utlagor bestodo i effecter, dem hans egendom producerade; Fabriker och handel voro af obetydligt inflytande; enda och bästa sättet för despoten att då få en Annee, var att indela den på jorden; men livad förändringar har icke tiden åstadkommit sedan? Soldatens under - till io4 dagsverken å 16 sk. B:co 34: 32. Pä 3:ne år beklädnad, gör årligen circa 12. — Passevolancen 8. — Vedkörning, plöjning, husens underhållande, samt allt arbete, minst 14. —• Dess lön upptages lill 4- — Summa B:co JEitdr 72: 32. - Den 10 Augusti e. m. hållskostnad har tiel efter annan stigit; dess klädsel har vunnit nya förbättringar och dyrbarheter.
Vinst och förlust (slitning å förrådet) 126,327: 29. Leverering: Till södra stambanan från Falköping Balans till år 1860: Fasta, från banan oskiljaktiga inventarier och byggnader 3,148,006: 22. Öfriga inventarier samt materialier 185,816: 99. Vaktstugor och postkurar 1,600: — Fordringar ••••• 1,605,443: 79. Summa Anmärkning: Tillsammans 9,444,584: 22. c) Vestra stambanan från (lötheborg. Färdiga banan. Debet. Balans från år 1858: Tillgångar (materialier och inventarier) Uppbörd: Trafikinkomster ... Balans från år 1858: Skulder Utgifter: Öfver-styrelsen. Förvaltningskostnad 6,380: — Byrå-afdelningen. Ingeniör-afdelning en. Kulvertars och afloppstrummors dito ... 240: 89. Stationers och husbyggnaders dito 4,473: 74. Inläggning af nya sliper 78: 43. Dito af nya räler 1,176: 92. Telegrafers och signalers underhåll 395: 85. Trafik-aJdelningen. Bevakning och signalering 3,306: 24. Betjening för passagerareoch gods trafiken 38,801: 98. Skrifmaterialier och postporto m. m 8,322: 25. Ved och belysning inom stationerne 4,251: 20. Maskin-afdelningen. Maskiners och verktygs underhåll 1,516: 17. Lokomotivers och tendrars dito 15,003: 13. Aflöning åt lokomotivförare m. fl 30,670: 29. Förråds-afdelningen. Transportkostnad för materialier 5,069: 24. Dito för inventarier 117: 28. Balans till år 1860: Materialists dito .. 60,780: 11. Summa d) Vestra stambanan från Stockholm. Debet.