Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu nämnde hemman, såsom förut blifvit antydt, dessutom vore högre onererade än utsockne frälsehemman, enär, jemlikt kontraktet om båtsmansrotferingen, vid dess inrättande, trenne hemman i allmänhet tilldelats hvarje 8 Stats-Utskottets UtlåtandeN:o 97. rote, men af ofrimans frälsehemman endast tvänne, samt grundräntan i öfrigt uti Vikarnes fögderier utgjorde 27 sk. b:ko mera. än på hvarje utsockne frälsehemman, sä ansäge motionärerna billigheten fordra, att ett missförhållande, som nu egt rum i 112 år, omsider klefve rätta dt-, och att förthy sagde hemmansinnehafvare blefve äter insatte uti de gamla rättigheterna, att, i stället för rusttjenst, utgifva allenast odelshalfva uppbördsel, hvilken sednare afgift vore proportionerad efter hemmanens godhet; i följd hvaraf de föreslagit att beskattningsförhällandena rörande de s. k. ofrimans frälsehemmannen inom Bohus län, mätte blifva ordnade så, att hemmanen för framtiden blifva befriade frän erläggande af rusttjenstbevillning, samt att, i följd deraf, Rikets Ständer mätte vid utfärdandet af ny bevillningsförordnings-stadga, att ifrågavarande hemman icke äro inbegripne bland utsockne frälsehemman, om rusttjenstbevillning hvarför 2:dra art. 22 g i gällande bevillningsförordning innefattar föreskrifter.
Kan inlösen ej ske, vare ändock förbindelsens innehafvare skyldigatt, inom sagde tid lill bokföring och erhållande af påskrift derom, uppvisa förbindelsen inför den eller dem, Rätten i sådant afseende tillförordnar. l3 §• .? I afseende på utlånings-rörelsen iaktlages: i:o att actier eller lotlbref icke få belånas i den Sedel-Bank, der de ävo utgifne; a:o att, med undantag af cassa-creditiv, lån icke må beviljas på längro tid, än 9 månader. 3:o Bancooafi Log-Vtskottens Memorial Nio 6. 9 3:o ialt i de fall, der räntan för meddelade lån ej är utfäst till mer lin 5 för ioo om året, Banken eger, vid låns lifgifvande, afdraga räntanför licia låne-tiden, samt, efter förfallodagen, såsom straffränta sig till godo beräkna i/4 procent i månaden, dock med skyldighet för Banken alt såvida den af sistnämnde förmon sig begagna vill, föranstalta, det lagsökning till lånets indrifvande, sist inom en månad efter förfallotiden deraf, varder anställd, och i allt, hvad på Banken ankomma kan, skyndsamligen utföres. Vid fordringars indrifvande njute Banken samma handräckning, som för Rikets Ständers Banks Discont-Verk stadgas. »4 §• Varor och gods, som i Banken belånas, kunna, derest desamma icke inlösas vid förfallotiden, genast derefter, ulan föregående hembjudning eller uppbud, genom offentlig auction försäljas. Banken vare berättigad sjelf inropa pantsatt eller utmätt egendom, som på auction för dess räkning utbjudes, med iakttagande likväl, att särlan egendom åter varder försåld, så snart det ulan förlust för Banken ske kan ; inea all annan handel, med undantag af guld och silfver, vare för Sedel-Bank förbjuden. t . 15 .§' En gång hvarje år skall ordinarie Bolags-stämma hållas, dervid Ledamöter i Directionen och Revisorer utses, samt beslut fattas om Bolagets angelägenheter. i6 §.
M:t föreslagna utsträckning af de pensions-inrällningar, för hvilkas åstadkommande den tillgång, hvarom nu är fråga, blifvit af Rikets Stander anvisad, sådana inrättningar möjligen torde kunna inom flera stift tillvägabringas, och det med denna tillgångs anvisande afsmida ändamål alltså i vidsträcktare män än hittills befrämjas, hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. M:t Nådigst föreslagit i afseende å ej mindre E. K. M:ls fortfarande dispositions-rätt öfver återstoden af ifrågavarande medel, än en utvidgad omfattning al de pensions-anslaller, som kunna komma i åtnjutande af de, enligt hittills gällande fördelnings-grund, för dem belöpande andelar utaf dessa medel. 1 sammanhang härmed hafva Rikets Ständer förordnat att den § i Riksgälds-kontorets reglemente, som handlar om den för folkskole-lärares pensionerande afsalia summa, skall erhålla följande, af Rikets Ständers nu i ämnet fattade beslut föranledda förändrade lydelse : § (motsvarande 159 § i 1854 års reglemente). 1 afseende på disponerandet och användandet af återstoden utaf den summa, 80.000 B:dr banko, sorn uppkommit genom besparingar å de vid förgångna riksdagar beviljade anslag för folkskole-underyisningens befrämjande, och lill följd af Rikets åren 1850 och 1851 församlade Ständers beslut blifvit i Riksgälds-konloret afsatt för beredande af tillgång lill afskedade folkskole-lärares pensionerande, hafva Rikets Ständer medgilVil och beslutat, att denna återstod, utgörande Etthundra ett lusen Niohundra fyratio riksdaler riksmynt, må under den lid, nuvarande riksdags slats-reglering kommer all omfatta, fortfarande hållas Kongl. M:t tillhanda, på del alt — derest inom de still, hvarest så beskaffade pensions-inrällningar förut icke blifvit l i 11 väga brag
Ridderskapet och Adeln remitteradt förslag om in* rättande af Sockne-Bibliotek på Bankens bekostnad, samt Betänkandet, N:o 7, i anledning af en inom Vallofl. Borgare-Ståndet väckt Motion, att Instruction för BancoUtskottet hurde vid Riksdagens början meddelas, S. D. Biföll PresteStåndet Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets följande å nyo föredragne Betänkanden ; N:o 2i, rörande Motioner, dels om tillstånd att få anställa marknader, som förut icke egt rum, dels att frimarknader måtte till enskilda marknader förvandlas; N:o 22, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Fiscalstjenst i Consistorii-' mål; sam t N:o 23, angående grunden för beräkning gar af planpenningar eller det bidrag Stam* rotarne böra af Strörotarne erhålla, S. D. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets Memorial, N:o 22, angående anslag för anskaffande af erforderligt biträde i och för skyndsam tryckning af Bihanget till RiksSlåndens Protocofl inneva* H Prol.
Den 3o December f. m. 363 Lagutskottet: 1:0 Herr Grönhagens, Gustaf, elen i5 dennes e. ra. på bordet lagde Motion, angående en ändring uti Instructionen för Rikets Ständers JustitiasOmbudsuian. 2:0 Herr af Stenbofs, Christian, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att LagmansTing må bållås 2:ne gånger hvarje år. 3:o Herr von Qvantens, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion orri obehindrad fart i sjöar och floder. 4:o Herr von Heynnes, Georg, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående Vittnes-underskrifter under ansökningar om Förmynderskap, med flera vigliga handlingar, som kunna röra tredje mans rätt. 5:o Friherre Duwalls, Axel, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, angående vissa ändringar i Författningarne om utmätning. 6:0 Herr Ribens, Carl Wilhelm, den. i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående förtydligande af 3 §. i 3 Gap. ConcoursLagen af den i 3 Julii 1818. i-:o Herr von WalirendorfFs, Martin, den 15 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att olofligt tillgrepp af växande skog mätte anses och bestraffas såsom tjufnad. 364 Den 3o December f. m. 8:0 Herr af Grubbens, Nils "Wilhelm, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående utgifvande på Statens bekostnad af en fortsättning af de så kallade LagSamlingar. 9:0 Herr Ugglas, Carl Wilhelm, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om inrättandet af en Jury för bedömmandet af Bysättningsfrågor. 10:0 Herr von Schinkels, Johan Fredrik, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående egande-rätten till de så kallade Danviks Hospitalshemman. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonorniUtskotten:
Frägan syneS nu wara hwilkctdera präjudicatek wore wädligast att tilläta och hwilket man sälcdcs hälst bör undwika. Grefwe I^övvenligelm, Larl: Sedan bet blifwit upplyst att en wiss dag blifwit utsatt till detta ämnets ventilation, trodde Herr Grvfwcn cZ,att det ginge an att wägra projcctets pröfning. Ä andra sidan syntes det äter Herr Grefwen orätt att upptaga ett förslag som ej wore ett Utskotts egit: Men det wore i alla fall bättre och mindre wädligt att stä wid ett fattadt beslut, än att tilläta en föga wigtig oformlighet i föredragnings - sättet. Hans Excellence Herr Grefwe Kuukk, önskade att de orden i klsm-Prokocollet mätte uppläsas, som innehdllo'Ridderskapets och Adelns beslut i afseende pä detta förslag till en Tryckfrihets, Förordning. Gref - 4150 Den 12 October Grefwe körner, ^6olk Lörsn, utbad sig fä anmärka, att när 2:ne Ledamöter redan yttrat sig i saken, att bet framlaggda förslaget icke duger, mätte det äfwen wara andra tillätit att förklara hwarfbre det icke duger. Grefwe ve Is 6sr6ie, ^jgcob: För min del fär jag äran anmärka att jag ännu ej yttrat mig om förslagets duglighet, de fä ord jag derom an fört wörö ej mine utan Constitutrons - Utskottets egne. Herr vonkkaulsvvolk, Larl Lustsk kl. Jag för min del har alldrig sökt bestrida nägon Ledamot härstädes dest Riksdagsmanna-> rätt, alt uti förekommande ämnen fritt yttra sina tankar, men utan att ingä i särskild pröfning angäende det ingifna projectets flera eller färre brister, kan jag ej eller frängä att yttra min bfwerlpgelse, bet Constitutions-Utskottet sä mycket mindre bordt till Riksens Högloft.
Borgare-ståndet återremitterade Utskottets memorial angående förslaget, med följande anmärkningar, såsom Ståndets gemensamma tankar, nämligen: Konstitutions-Utskottets MemoriaI 1V:o 12 3 Vid Regeringsformens 39 §, att i l:sta momentet skola tilläggas orden: “i Konungens namn* näst efter orden: “föres Riks-styrelsen“;.— att 2:a momentet skall i dess början lyda salunda: “Ar Prins af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norrige hindrad att öfvertaga Riks-styrelsen, eller finnes ej Prins, som till thron följden är berättigad, då skall en lnterims-regering“ etc.; — att 3:e momentet skall begynna sålunda: “Vid de fall, att styrelsen ej genast kan af Regent eller“ etc.; och att slutet af Regeringsformens 42 § skall undfå denna lydelse: “Styrelsen föras, med Kongl, makt och myndighet, af Regering sä sammansatt, och med de inskränkningar som i § 59 sägas.“ Detta sitt beslut liar Borgare-ståndet sedermera, med anledning af Konstitutions-Utskottets hemställan, att Ståndet ville låta de gjorda anmärkningarne förfalla, förklarat sig vidblifva. Bonde-ståndets beslut är här ofvan anfördt. Dä de af Borgareoch Bonde-stånden yrkade förändringar uti Utskottets förslag till en del afse samma ställen i förslaget, finnas alltså rörande dessa ställens ordalydelse Irenne olika meningar, hvilka genom omröstning skola förenas; och då hvartdera Ståndets gemensamma tankar icke lämpligen låta sig uti flere delar upplösas, utan måste såsom ett helt uti en enda omröstning sammanfattas, kommer ändamålet för det förstärkta Utskottets omröstning att blifva att bestämma huruvida det grundlags-ändringsförslag, som kommer att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, skall blifva Utskottets oförändrade förslag, eller samma förslag ändradt i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets, eller med Bonde-ståndets mening. Genom första omröstningen bör alltså utrönas, huruvida Borgare-ståndets eller Bonde-ståndets mening skall vid httfvudvoteringen såsom kontraproposition uppställas.
Det dagliga snälltåget emellan Hamburg och Berlin passerade 38 Tyska eller 25V3 Svenska mil pä 8 timmar, således föga öfver 3 mil i timman, och endast natt-tåget, mot mycket dyrare afgift, ginge på 6% timma. Från Berlin till Wien, 109 Tyska eller 72'2/3 Svenska mil, åtginge pä snabbtåget 20 timmar 52 minuter. Vidare har motionären omförmält att, enligt uppgjord beräkning, skulle, endast genom begagnande af jernvägsskenor om 15 i stället för 2lV2 '5, uppstå en besparing af nära 40,000 R:dr pr mil, äfvensom i sammanhang dermed erinrat, att möjligheten att begagna lättare skenor samt en mindre dyr anläggning i flera andra afseenden äfven berodde på olikheten af vagnarnas konstruktion, och huruvida, såsom förhållandet vore med de vagnar som begagnades i Amerika, dessa fördelade tyngden på jemförelsevis flera punkter af jernvägen. Derjemte kunde, i följd af sitt byggnadssätt, de Amerikanska lokomoliverna med samma kraft framdraga samma tyngd på starkare stigningar, än lokomotiverna ä Englands jernvägar, ungefär i förhållande som 1 : 80 i stället lör 1 : 100, äfvensom med de förstnämnde lokomotiverna kurver med V3 mindre radier kunde utan olägenhet befaras, hvilket allt borde bidraga till minskning af kostnaden. I enahanda afseende innehåller deri af motionären åberopade reservationen med dertill hörande bilagor dessutom följande yttranden, uppgifter och anmärkningar, nemligen: att förluster ovilkorligen måste följa deraf, att ett jernvägsföretag påbörjades innan jernvägens vigtigaste beröringspunkter vore bestämda och innan banans hela sträckning vore fullständigt utstakad, afvägd och beräknad, än mindre en mängd alternativer uppgångna, samt vidare deraf att byggnaden icke finge oafbrutet fortskrida från ena eller båda ändpunkterna, utan uppehåll gjordes för att bygga på andra 4 Stats-Ulskotlets Ullålande
om ock med en annan uttydning; det besvärjer qvinnorna vid deras kärlek för sitt kön, sina hem och sitt fädernesland att arbeta för republikanernas framgång. Det ger inga löften, men det fyller sina tidningar med lofsånger öfver yvinnoföreningarne och med anföranden af de mest uppburna qvinliga talares åsigter; det ger svassande beskrifningar på de politiska qvinnokluhbarne och fotograferar deras ledare - allt för att intyga hiirusorn qvinnorna och deras inflytande numera utgöra en mäktig faktor i den amerikanska republikens politiska lif, samt att detta erkännes af Republikanernas parti. I hvad förhållande Adwtnrepa? * tiet eller det s5 kallade ' H e n r y - George-partiet " står till qvinnoföreningarne är oss obekant. Demokraterna töfva att erkänna sakernas nya skick; de hafva icke användt qvinliga talare eller upprättat qvinnoklubbar, men deras tidningar följa dessa klubbar med största intresse och prisa högeligen deras verksam het. Och det är icke endast diskussionsoch debatt-klubbar, soin bildas för att underlätta damernas valagitationer. Äfven så kallade ' rna? scherande damkluhbai' anordnas, hvilkas medlemmar, klädda i iiniform och bärande den hvita rosen, jemte damviskan, såsom nykterhetens och renhetens insignier, tåga genom gatorna för att sprida det politiska partis program och proklamationer, i hvars tjenst klubben står. Det faller af sig sjelft, att de vandrande klubbarna icke bland sig räkna framstående qvinnor med högre anseende; men ingen annlärker något mot de uniformerade processionerna, lika litet som mot deltagarinnorna i den öfriga valagitationen. " Ingen ", skrifves det i en af de större qvinnotidningarne, ' ingen spörjer 121c med ironisk betoning hveni som lagar middagen i de agite rande qvinnornas olyckliga hem; ingen frågar efter hveni soni sköter lillan, stoppar familjens strumpor och syr i dess knappar, inedan husmödrarne studera politik på klubben, eller marschera kring gatorna med partiernas emblemer.
I en af sängarna ligger en gubbe, med den högra handen plockar han oroligt på det trasiga täcket, den vänstra ligger stel och orörlig vid hans sida, ansiktet är blekt och orakadt, och i hår och ögonbryn synas stora sårrufvor, märken efter ohyrans härjningar. » Han fick slag härom aftonen, » berättar den s. k. morän eller inrättningens husmoder, som nyss kommit in, » och se ' n dess kan han inte resa sig upp eller tala begripligt. » Du uttrycker din förvåning öfver att den sjuke icke är ordentligt afklädd samt öfver den vidriga stank, som utströmmar från hans bädd. Hennes svar blir, att hon för sin del inte tänker passa upp på hjonen, det har hon ock sagt ifrån till herrarna, som städslat henne, och det kan ingen tvinga henne till. De, hjonen, äro för resten sådana uslingar, att de inte förtjäna att hafva det stort bättre, än de hafva det. Och så försvinner hon och smäller igen dörren med en skräll. Den sjuke har emellertid blifvit dig varse. De torra läpparna börja stamma obegripliga ord, de blodsprängda ögonen tåras. Från huf vudgärden plockar han fram en hel liten hög med smutsiga lumpor, för att så visa dig, hur usel den bädd är, som han hvilar på. Du känner dig illa till mods, när han fattar din hand med sin fuktiga näfve och med gester och hesa strupljud, som blifva allt högre, men allt mera oartikulerade, sö- ker att göra sig förstådd. » Han vill till sjukhuset, » upplyser en af kamraterna, » men det lär väl inte gå för sig. Fast det är 188 synd om stackar ' n förstås, och värst är det för ' n om nättorna. Det är så kallt härinne då. » Och mannen pekar bort mot fönstret, där vatten sipprat in under den bristfälliga fönsterkarmen och sedan under nattkylan frusit till is. » För resten kan han just inte få något i sej, » fortsätter han, » så det lär väl inte töfva så länge, innan det blir slut me ' n. Det vore också det bästa. Han har bästa platsen vid spiseln, och det är väl många i rummet ändå. » D u vänder dig bort med en känsla af vämjelse. Ej underligt.
JustitiaeOmbudsmannen har uti dess sistlidet år afgifne BiksdagsBerättelse äfven yttrat följande: ”Sådant är förhållandet annu, enligt ”Dansk lagstiftning, att Städselrätten allde - Den io September f. m. 79 ”les icke åtföljer blotta Landgillet, eller ens ”kan åtfölja detsamma, emedan bondeskyld, ”hvarunder Landgillet begripes, gifves till ”herligheds-ägaren, änskönt bonden i Danemark sjelf tiger sin jord: att dominium ”visserligen är detsamma, som herligheden, ”men att just dermed förstås, ej allenast ”de regal a rättigheterne, nemligen Patro”nats-, Birke-, Jagt-, Fiske-, Sigtoch Sa”gefalds-rätt, utan ock de mindre rättighe”terne öfver fasta godset, hvilka bestå uti ”rätt lill fäste, husbondsholds kjendelse m. ”fl. — Detta inb em tas af Brossons Föi tolkning öfver Danska Lagens Stadgande i 5 ”Bok., 3 Gap. 24, 20 Art. och Kongl. Re”scripterne af den 3o Maji l6g3 och den ”12 Martii l6g5, hvilka Lagar tydligen förutsätta, att herligheden till Kyrkogods, ”Annexoch Mensalgårdar, äges af serskilda ”Proprietairer, så att blotta Landgillet innehafves af Kyrka eller Prest; och desse ”Lagar, fastän af senare data än Fredstrac”taterne i Brömsebro och Roschild, hafva ”sin grund i äldre Lagbestämmelser, ibland ”hvilka i synnerhet må anföras Konung Chritstian III:s Koldinghusiske Recess af år " 1558, hvars 41 Art. innehåller, att det ”var Konungens Lendsmand, som bortfäste ”de Kyrkojordarne, af hvilka Kyrkorne agne Landgillet: och Konung Christian lV:s ”Recess af den 27 Februarii i643, 1 Bok. ”4 Cap. 3p Art., enligt hvilken Presterne ”icke malte tillvälla sig någon fördel af 8o Den io September f. ra. ”Kyrkogodsens bortfästning, mecl mindre ”dertill fanns åtkomst uti Capitlets, eller ”andre vederbörandes egendoms-bref oell ”gamle jordeböcker som sådant utvisade.
Såsom till det mesta utgående efter bestämda Smides-privilegier, är denna Inträd ej någon betydlig nedsättning underkastad, och torde den derföre bär kunna höjas till 4.200 Sk#, äfvensom priset ifrån det år 1823 till io| Rrdr per Sk#, i förhållande till de gångbara och i senaste Taxa upptagna, synes kunna höjas lill 161 R:dr; hvadan dessa 4»200 Sk# utföras lill 70,000: —• 11 :o Alun - Tionderij påräknad vid 1823 års Siats Transport 2,861,017: 16.— Bil. till K. M. Nådiga Propos, N.-o z Transport 2,8.61,017: reglering i Penningar till 4ooo R:dr, bar utgjort för år 1821 Alun T:r 265: 3. 3. 1822 „ 288: 2. 17. 1823 „ 446: i5. 1. 1824 >, 351: — 3-, 1826 „ 378: 8. — 1826 „ 269: 8. 9. och torde, sedan Tionden för Lovers Bruk i Calmare Län blifvit nedsatt ifrån hvar io:de tili b var 3o-de Tunna, ej kunna framgent påräknas högre än 25o T:r, som efter prisens förhållande de senare åren utföras h 16 R:dr T:n tili 4>ooo: x 1 :o Svafvelbruks-Ti-. Qnderij som utgår ej endast från Dylta Svafvelbruk i Nerikes Län, utan äfven från Bruken i Kop^ parbergs och Kronobergs Län samt erlägges med Svafvel, Vitriol och Rödfärg, bar, efter dessa Effecters försäljning, utgjort för år 1821 R:dr 635: 4o. 1 /.
Efter härmed slutad öfverläggning och framsälld, men, med nej besvarad propos. på bifall till Utsk:ts förslag, gjordes propos. pä afslag derå samt bibehållande af nu gällande stadganden ronde stämpel å kontrakter m. m,; och blqf denna sednare propos. med ja besvarad. Utsk:ts hemställan om uteslutande af orden: »för att vara gällande» från det i 6:te §:n förekommande stadgandet: »Köpe-, bytesoch gåfvobref om skepp, fartyg och båtar etc». Bifölls. Utsk:ts öfriga tillkännagifvanden lades till handlingarne. Vid föredragning af BankoUtsk:ts d. 14:de och 17:de dennes bordlagde Berättelse N:o 28, angule förrättad revision af BankoDiskontverkets räkenskaper och förvaltning för är 1859, biföllos 224 Heil 20 Juli. Utsk:ts under N:ris l:o och 2:o afgifna tillstyrkanden; och ansågs Berättelsens öfriga innehåll ej föranleda till någon åtgärd. Föredrogos och biföllos BankoUtsk:ts d. 14:de och 17:de dennes bordlagde Mern.: N:o 29, med hemställan om en gratifikation till Vaktmästarna vid BankoDiskontverket; och N:o 30, ang:de afskrifning af 10 st. från Lånekontoret i Malmö utgifna lån. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- och Ekon.Utsk.ts d. 14:de och 17:de dennes bordlagde Betänk. N:o 117, i ani. af väckta motioner om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkände. Hr Cederschiöld, Gustaf: Jag anhåller att R. o. Ad. måtte efter orden »utan K. Nåd. tillstånd» göra ett tillägg af följande lydelse »bosätta sig å landet, äfvensom der köpa »och besitta fast egendom».
Almänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o Josef Holms från Stockholms län motion, om ändring i nu gällande Handels-ordning; uti hvilken motion Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län instämt; 2:o Samuel Ödmans från Upsala län motion, om nedsättande af en kommitté för reglerande af skatterne i Wesslands socken; 3:o Anders Medins från Kronobergs län motion, deruti Erik Larsson från Wester-Norrlands län instämt, angående krono-brelbäringens ordnande samt godtgörande af allmänna medel; 4:o Johan Gustaf Wassmuths från Stockholms län motion, om tillägg uti 0 § af Kongl. Förordningen den 16 November 1849, angående ångfartygs byggande, utrustning och begagnande; 5:o Carl Tholsons från Skaraborgs 'län motion, om upphäfvande af nu gällande och utfärdande af nya föreskrifter, angående tillsättning af Klockare och Orgelnister samt Skollärare; älvensom i anledning af berörde motion afgifne yttranden; 6:o David Anderssons från Hallands län motion, om bestämmande af visst arfvode till Postmästare för expedierande af tidningar; 7:o Häkan Petterssons från Blekinge län motion, med förslag till författning i fråga om Orgelnisters, Klockares och Folkskolelärares kompetens samt till sättande ; Prol.- Utdrag den 6 December i856. 125 8:0 Anders Gudmundssons från Hallands län motion, angående Fångvården i Riket; och 9:o Samme ledamots motion, i fråga örn tid för leverans-auktioners hållande, vid anskaffande af persedlar för kronans räkning. S. D. Efter föredragning af Siats-Utskottets Memorial N:o 11, med återlemnände af Doktor Nordlanders till nämnda Utskott remitterade motion, angående förändring af 12 § i Skattläggnings-methoden för Westerbottens län af den 23 Augusti 1773 lades memorialet till handlingarne, under förklarande att Ståndet ansåg motionen böra af Stats-UIskottet behandlas.