Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets sedan den 8 December sisth å bordet livilande Memorial JN:o 389, med förfrågan, i anledning af RiksSlåndens beslut, rörande Byggnadslånet till staden Wenersborg. I anledning häraf ville Ståndet förklara, att, ehuru det beslutat, att Wenersborgs stads, vid detta års slut, varande skuld till Staten må betalas med 6 procent å det primitiva capitalet årligen, al hvilka 6 procent, 4 procent utgöra ränta och återstoden afräknas på capitalet, Ståndet i öfrigt bifallit Betänkandet, N:o 150. S. D. Då nu ånyo föredrogs Expeditions-Utskuttets Memorial, N:o 26, med öfverlemnande ai' uppsatt förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om pensioner åt f. d. Stats-Råden Friherre Åkerhjelm och Grefve Härd, fann Ståndet, som i dag bifallit ofvannämnde skrifveise-förslag, Memorialet icke påkalla annan åtgärd än att till handlingarne läggas. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Uttkottets Memorial N:o 34, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen, samt föreskrilterne för tillämpningen deraf, hvarvid Ståndet, med iagltagande af de dervid anmärkta tryckfel, beslöt, på sätt som föijer:. Gödkände Ståndet den af Utskottet å pag, 2 gjorda hemställan, att, vid blifvande voteringar, de utsatta zåffrorna böra anscseudasi förslagsvis upptagne. Ståndet, som vidblef sitt beslut, i afseende på åldern, hvarifrån den personliga skydds-afgiften bör utgå, godkände den, för sådan händelse, under i:o föreslagna vo leri ngs-proposi ilonen. Prot. Utdr. d. i3 Ian. 184.1. Yoteringsproposltionen, 2:o, godkändes. §. 4.
Regeringen har likväl allt hittills vägrat sanction till denna Jagförändring, ehuru den i sjelfva verket endast innefattar återkallelse af ett beslut, som år 1818 tillkom, i sammanhang med det välbekanta, då florerande s. k. strypsysteme, hvilket ifrån filial-disconternas fall hemtade skäl till hvarjehanda inskränkningar i den enskilda creditrörelsen. Då R. St. genom nyssnämnde förnyade" beslut kunna anses hafva uttryckt en så allmän och mognad öfvertygelse, att en fortsatt vägran till deras hemställan icke skäligen bör befaras; vågar jag föreslå en förnyad framställning af detta ärende — se R. St:s skrifvelse d. 27 April i835, äfvensom de af år 1823 och 1829 — och dess behandling af R. St:s 3 H. i4 ioG Den 4 Mars e. m. LagUlsk. sorti i dessa skrifvelse!- utan tvifvel skall {inna tillräckligt talande motiver för tillstyrkande af förslaget. Frih. Cederström, Jacob: Hr Hjertås upplästa motion rörtde assignationsfätten understöder jag, på det sätt likväl, att assignationerna ställas under vexelrätt; ty endast sålunda blifva assignationerna nyttiga för rörelsen, utan att medföra våda genom öfverassignering. Hr Hjertås tvänne motioner lades på bordet. Hr von Moltzer, Anders Joli. Fredr., hade inlemnat följande anförande: Enl. Riksd.Ordn. § 3o, som närmare utvecklar stadgandet i 53 §:n Reg.F., hvari säges: ”StatsUtsk. skall utredda och för R. St. uppgifva statsverkets tillstånd m. m., äger nämnde Utsk. ”tillgång till alla statsverkets räkenska"per och handlingar.” I § 42 Riksd.Ordn. föreskrifves: ”Statscontoret bör, i frågor om sjelfva redovisningen af ”medlen, alla äskade upplysningar omedelbart meddela.” Det är sålunda StatsUtsk:s rättighet, att, genom inventering af räntekammarens cassör, öfvertyga sig om statsverkets tillstånd, vid den tid Utsk. deröfver till R.
Sedan Eders Kongl. Majit i nåder befallt, att i det underdåniga förslaget till plan för den af Rikets Ständer önskade samlingens uppställning och arbetets ordnande särskildt afseende borde fästas å vigten af arbetets tidigare fulländning i de delar, der behofvet af lättad tillgång till gällande stadganden ej kunde i hufvudsaklig mån afhjelpas genom de samlingar eller sammandrag af författningar rörande landteller sjöförsvaret, tullväsendet, postförvaltningen, medicinal-ärenden m, m., hvilka i följd af Eders Kongl. Majits meddelade nådiga förordnanden eller andra förfoganden redan vore utgifna eller under utarbetande, tillät Eders Kongl. Majit genom nådig skrifvelse den 22 Juni 1859, med gillande tills vidare af den underdånigst föreslagna allmänna plan för det Kommissionen uppdragna arbetes uppställning och ordnande, att de delar af samlingen, som angå finansverket och nåringsväsendet. finge i första rummet företagas till handläggning. Med utarbetande af en författningssamling, rörande delar af finansverket och näringsväsendet, nemligen en samling af de så kallade kameralförfattningarna, hade, på Eders Kongl. Majits nådiga befallning, två försök under innevarande århundrade förut blifvit gjorda, men öfvergifna. Kommissionen företog med flera personers krafter det öfvergifna arbetet, men efter en annan plan och i större omfattning. Den ville nämligen åstadkomma en författningssamling för hela finansverket och en annan för liela nåringsväsendet, dock så, att den förstnämnda skulle först utarbetas, under det forskningarna, så vidt omständigheterna medgåfvo, äfven omfattade nåringsväsendet. Kommissionen började, enligt denna plan, arbetet med en ny och till närvarande tid utsträckt granskning af de så kallade kameralförfattringarna för tiden från och med år 1612, medan en skicklig man med Eders Kongl. Majits nådiga tillåtelse biträdde med granskning af de i riksregistraturen bevarade, under sextonde århundradet och de första åren af det sjuttonde tillkomna finansoch näringsförfattningar.
Nådiga befallning, underdåniga utlåtanden blifvit afgifue; a) den 29 September 1849 af Stora Kopparbergs Bergslag, som, jemte åberopande af den fullständiga utredning af ämnet, hvilken i ofvanbemälde kommissions underdåniga betänkande af den 25 Juni 1844 innefattas, hufvudsakligen anfört: att allmogens skyldighet till kol-skattens utgörande in natura vore forngammal och grundad i Bergslagets äldsta privilegier, samt vidare genom många, så väl äldre som nyare författningar bekräftad; att kol-räntorne, inalles utgörande omkring 55,550 stigar, förr varit åt Bergslaget anslagnc, emot låga lösningspris, nemligen mantalseller qvarntulls-kolen, sorn år 1845 utgjort 9,859J stigar, efter kronovärdiet 6 sk. 8 rst. per stig; kol-räntan från häradsfjerdingen i Leksand, utgörande 1,150 stigar och anvisad till konst-statens underhåll, utan lösen; lönings-kolen eller de indelda ränte-kolen 8,991i stigar, efter 20 sk. per stig; samt skatte-koien eller kronans behållna hemmmansränte-kol 15,551.1 stigar, lika med qvarntulls-kolen efter kronovärdiet; men att, då, genom Kongl. Resolutionen den 5 Mars 1805. koppar-räntan blifvit nedsatt från hvart åttonde tili hvart tionde skeppund å tillverkningen, hade tillika blifvit bestämdt att, såsom ersättning till kronan för dess sålunda förminskade inkomst, Bergslaget skulle lösa samtlige kol-räntorna efter fullt markegångspris, med undantag af kronans behållna hemmansränte-kol, för hvilka stadgats en progressiv förhöjning i lösningspriset med 2 sk. per stig årligen, till dess markegångs-priset upphunnits; men för hvilka sistnämnda ränte-ko!
Maj » om ändrade vilkor för erhållande af utflyttnings-understöd i följd af laga 4 2 30 b. 18 Sept. b. 22 Sept g. 15 Sept. g. 19 Sept. 171 25 » om ändrade föreskrifter, huru af boställe skall utgå kostnad för laga — 8 — 89 — b. 23 Maj b. 29 Maj b. 2 Juni b. 30 Maj » om åtgärder för befordrande af Iaea 8 119 b. 17 Juli b. 20 Juli b. 20 Juli g. 20 Juli Skiften och afvitlringar, om anslag till 1 4 1 93 26 Se Sjette IlufvudTiteln. Skiftes-stadgan: om ändringar i — 7 2 14 — b. 30 Juni b. 27 J. ni 4 Juli 27 Juni I anledning af återremiss . — 7 2 33 — a. a. 22 Sept. a. a. 22 Sept. a. a. 21 Sept. 1. b. 22 Sept. 95 66 » om särskild tryckning af — 8 — 69 — b. 21 April b. 21 April b. 21 April b. 21 April Skiftesverket, om understöd af allmänna medel och ändrade lagbestämmelser till befordrande på Gottland af — 4 2 31 — b. 26 Sept. 26 Sept. 25 Sept. 28 Sept. Skillingevik, om anläggande af en nödhamn vid — 4 2 3 — 18 Febr. b. 11 Febr. 18 Febr. b. 15 Febr. 1 anledning af skiljaktiga beslut — 4 2 41 — 17 Okt. 17 Okt. g. 16 Okl. a. a. 15 Okt. — 79 — s. Skj utsnin g s-bes v äret: 1 anledning af skiljaktiga beslut Voterings-resultat Skog, om skyldighet för hemmansegare att borthugga, se Hemmansegare. Skogar och jord i Norrbottens Län, om undersökning angående, se Norrbottens Län. Skogsafverkning ä Pr estboställen för kyrkobyggnad, se Prestboställe.
Jag får tillkännage, att jag inom TJtsk:t tillhörde den minoritet, som yrkade att det sednare mom. af denna underd. skrifvelse icke måtte afgå, äfvensom jag får vitsorda att af de handlingar, som förevarit och granskats inom Stats-TJtsk:t, har man nogsamt funnit att åtskilliga indragningar och förminskningar i arfvoden, der de verkligen kunnat ske, egt rum; så att jag anser hela denna skrifvelse obehörig och anhåller att lista mom. måtte bifallas och den del, som innehåller förslag till skrifvelse, afslås. Hr Printzensköld: Äfven vid detta tillfälle får jag anledn. anmärka, huru Stats-TJtsk:t, när alldeles icke behof göres, utan tvertom förh:det är på det mest öfvertygande sätt framlagdt sådant det i verkligheten sig befinner, ändock kommer fram med förslag och hemställaudcn, som åsyfta att man skall bereda besparingar i statsutgifter. Jag skulle verkligen vara hugad att fråga Stats-Utsk:t, huru långt besparingarne skola gå i detta häns:de, efter man oupphörligen yrkar på sådana, under det man å andra sidan oupphörligen anser bchöfligt att erhålla någon inkomst för statsverket. Jag skulle tro att utan att använda passande tjenstemän får man föga eller ingen inkomst, oell utan att aflöna de kontrollerande tjenstemännen väl, får man inga sådana som äro dugliga. Således synes mig som ifrågav:de framställning är i högsta måtto opåkallad; skälen derför äro jemväl af Hr Fåhraeus temligen fullständigt framlagde och jag instämmer med honom och Erih. Åkerhjelm i anhållan om afslag å sista delen af frågan. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder blifvit yrkadt bifall till den del af Utskits förev:de hemställan, som afsåg anvisande för nästkommande statsreglerings-period af det förslags-anslag, 1,800,000 rdr, K.
Folkskole-väsendet, angående an. vändande af den personliga skyddsafgiften för — 4 2 19 — 7 Oct. 10 Oct. 3, 7 Oct. 10, 21 Oct. i anledning af skiljaktiga f 20 Nov. beslut — 4 2 33 — 25 Nov. 25 Nov. 25 Nov. angående verkstäld omröst\ 5 Dec. ning 4 1 216 24 a. a. 27 Jan. a. a. 27 Jan. a. a. 27 Jan. a. a. 27 Jan. ö • ••••••••••• » i anledning af några oafgjorda frågor, beträffande — 4 2 43 — g. 23 Jan. 27 Jan. 27 Jan. 30 Jan. angående skiljaktiga beslut — 4 2 50 — g. 10 Febr. g. 10 Febr. g. 10 Febr. g. 13 Febr. angående verkstäld omröstning, beträffande seminarier för — 4 1 258 4 a. a. 12 Febr. a.a. 12Febr. a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. J):o D:o — 4 1 277 — a. a. 25 Febr. a. a. 25 Febr. a. a. 25 Febr. a. a. 26 Febr. Folkundervisningen, om anslag till befrämjande af 1 4 1 266 ■ b. 16 Febr. b. 16 Febr. b. 16 Febr. b. 16 Febr. 245 6 £, M 5* 1" § OQ 1 ej 03 <3 sv CO 03 rX & 03 P g ► 1 o _ B ~ O CD B S° ST P Riks-Ståndens Beslut. F 5 K. ® <5 S. eu p OQ Ul F. ö CD nS tr* o CD e-t5' Oq a* CR t-i p] P 0 0 Cl, Oj CD CD «• £L& SS E. • CK tö CD CO Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o N:0 Sid. Adeln. Ståndet Ståndet. Ståndet.
Det kan ej eller nekas, att den under olika skiften till större eller mindre del motsvarat de fordringar, man, med afseende på det ringa understöd, den å Statens sida åtnjutit, rättvisligen kunnat göra, och så länge den med sakkännedom och med afseende på sitt nationella ändamål omsorgsfullt vårdas, skall den alltid komma att göra det.” Vid bedömandet af det förslag, som blifvit framstäldt, att Kongl, Theatern måtte indragas och utarrenderas åt enskilde, böra icke förbises Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Betänkande, N.o 25. de omständigheter, som häremot förekomma. Det är icke troligt, att någon enskild skulle öfvertaga den Kongl, theatern, med mindre han dermed åsyftade vinning för sig, samt å penningevinsten fästade mera afseende, än å det ändamål, hvarför, enligt Utskottets ofvan uttryckta tanka, en theater är af nytta och vigt för ett samhälle. I anseende härtill måste också eller kunde åtminstone lätteligen inträffa, att detta ändamål helt och hållet förfelades, och att, i stället för att utöfva ett aesthetiskt och moraliskt inflytande å folklynnet, theaterns representationer komma att leda till motsatsen deraf. Att genom någon controll motverka sådant skulle, efter hvad Utskottet föreställer sig, åtminstone medföra större obehag och mera stridigheter och tvister, än som uppvägas af de förmenta skäl, som blifvit anförde till stöd för förslaget. Det kunde derjemte, likasom erfarenheten visat i andra länder, äfven här lätteligen inträffa, att den enskilde, som öfvertoge theatern, blelve urståndsatt att uppfylla de skyldigheter, till hvilka han, såsom vilkor derför, sig förbundit; att han vanvårdade theatern och dess inventarier, och att han sedermera icke egde medel att ersätta den derigenom orsakade skada; och då en theater i allt fall icke kunde undvaras, skulle det sålunda inträffa, att Staten nödgades med stora uppoffringar ersätta den förlust, som af den föreslagne åtgärden blifvit en följd.
få anställning i embetsmannafamilj i Stockholm. Godt lynne och angenämt sätt nödvändiga egenskaper. A r den härå reflekterar derjemte kunnig i finare matlagning, fästes dervid särskildt afseende. Goda rekommendationer erfordras. Svar med uppgift om ålder och lönepretentioner samt fotografi sändas till » Barnkär », Iduns byrå, Stockholm. [318] En anspråkslös o. enkel flicka Född. Hellberg. LEDIGA PLATSER. N:r I 25. Att utrota myror är ej det lättaste, i synnerhet då de vid grusningen af gångarue inkommit i trädgarden. Efter många försök har det lyckats mig att af hålla dem från mina blommor. Krossa aloe, upplös den För en bildad samt qvinlig, musii sprit eller bränvin och utspäd den i trädkalisk, ekonomiskt oberoende 25 ä 30 gårdskannan med ljumt vatten, samt öfverårs dam med god helsa, godt sätt och skölj jord och växter rikligen dermed en gång i veckan, men var ej noga om aloen. A. utseende samt af god familj och med N:o 130. Ett utmärkt klarmedel för kalle vana vid skötseln af ett hushåll på är fiäsksvål väl skrapad på båda sidor. En landet samt förmåga att med sparsamliten bit deraf ersätter fullkomligt iiskskinn. Emma. het och omtanke göra ett hem trefligt, N:o 132. För inträde i postverkets tjenst finnes plats såsom värdinna inst. höst fordras, att vara fylda 18 år, samt ega kunhos en medelålders, bättre ungkarl, skaper motsvarande studentexamen i Svensk ämneskrifning, geografi (allmän och i synbosatt i en folkrik och vacker trakt. nerhet fäderneslandets), Räknekonst och ett Upplysande svar, helst ej anonyma, lefvande språk (främmande). Ansökan, åtföljd åtföljda af betygsafskrifter och referenaf prestbetyg samt bestyrkta afskrifter af betyg i ofvannämda ämnen, insändes till Kongl. ser samt fotografi, som återsändes, lorde Generalpoststyrelsen. Betygen skola vara utinsändas till » Ett trefligt hem », adress färdade af lärare vid högre läroverk eller uniS. Gninselii annonsbyrå, Stockholm.
Det i tabellen upptagna statsanslag för år 1860 har tillgodokommit 13 församlingar med högst 211 R:dr och minst 17 R:dr. Af de utaf kommunen lemnade medel utgingo samma år de personela bidragen inom alla församlingarne, utom en, samt afgifterna för barn i skolåldern inom 25 och afgift efter 2:dra artikelns bevillning, hemmantal eller annan öfverenskommen grund inom 16 samhällen. För fattigskatterna lemnäs redogörelse under nästa afdelning i sammanhang med redogörelsen för fattigvården. Utgifter för helsö- och sjukvården hafva inom landtförsamlingarne endast förekommit vid inträffande epidemier samt i och för barnmorskeväsendet, men någon på räkenskaper grundad redogörelse för dem kan ej meddelas, likasom ej heller för socknarnes obetydliga utgifter för andra tillfälliga ändamål. Tal». Litt. G. Bidrag till folkskolan• Af Staten anslagne medel. Af Kommunerna lemnade medel. Räntor Folkskoleafgift. Särskilda statsanslag. Personella bidrag. Afgifter för barn inom skolålder. Utdebiterade efter 2:a art. bev., hemmantal eller annan öfverenskommen grund. eller andra medel. Summa Riksdaler R:mt. Kommunal-utskylder och -finanser. 19 Städernas utskylder och intrader, med undantag af dem, sorn ingå till deras kyrkokassor eller afse Tab. Litt. H. folkskola och fattigvård och hvilka inbegripas i de allmänna redogörelserna öfver dessa ämnen, hafva utgjorts af de i följande tab. Litt. H uppgifne. De uttaxerade stadsskatterna utgå efter olika grunder allt efter beskaffenheten af de ändamål, för hvilka de äro afsedda. Den skiljaktighet, som förefinnes emellan här meddelade uppgift och den i förra afdelningen lemnade om beloppet af städerna tillkommande andelar af afgifterna för minutering och utskänkning af bränvin, härleder sig från den olika period, kronoräkenskaperna och städernas enskilda räkenskaper omfatta.
Vid Länets kamerala författning är den skiljaktighet i afseende å grunderna för hemmans-ulskyldernes beräkning anmärkningsvärd, att i Säfvedahls, Askims och Östra Hisings härader af Götheborgs fögderi, som från urålder lydt under Sverige, dessa utskylder erläggas efter de här i riket i allmänhet gällande författningar, och således efter för hvarje år fastställda markegångsvärden, dock, hvad det till Götheborgs stad donerade Säfvedahls härad angår, med undantag af vissa indelta boställen, efter en gång för alla bestämda markegångsvärden, men i Vestra Hisings bärad af nämnda fögderi samt hela öfriga delen af Bohus Län utgöras efter de grunder, som gällde för delta Län, innan det lades under Sveriges krona, eller efter kronovärdi, utan förvandling. Utom de talrika hafsvikar, som till någon del eller helt och hållet omgifva betydligare landsträckor, förekomma inom Länet åtskilliga större eller mindre vattendrag och sjöar, af hvilka särskildt må nämnas: 4 Götha-elf, som genomskär en del af Inlands och Götheborgs fögderier och som, tvenne mil ofvanför utloppet, bildar tvenne ön Hisingen omgifvande grenar, hvaraf den ena, kallad Nordre-elf, utlöper i Elfvefjorden, och den andia vid Ny Elfsborg i Riföfjorden. Idefloden, som till en del genomskär Norrvikens fögderi och utlöper i hafvet norr om Strömstad; samt Mölndahls ström eller Lilla Säfveun, som från Elfsborgs Län med en arm leder genom Götheborgs stad och med en annan genom Partilleds socken förbi skansen Westgötha Lejon; äfvensom följande insjöar, nemligen:
Utskottet gjorde tillvitelser, alt Utskottet icke skulle hafva satt Rikets Ständer i tillfälle bedöma möjligheten och fördelarne för Nationen att uppgöra sine enskilde liqvider, skatter och onera efter den Myntbestämningsgrund ”Utskottet föreslagit, att nu anses gällande för Bankens Silfver vexling”, får Utskottet förklara, att om, på ssätt denne Ledamot förmenat, det verkligen tillhört Utskottet, alt nu föreslå Myntbestämningsgrunden, eller den grund, efter hvilken Bankens Sedlar komma att med Silfver inlösas, skulle Utskottet visserligen ej hafva underlåtit att ingå uti fullständigare utredning af de flerfaldig» förhållanden, som derpå kunnat inverka, men enär denna grund, efter långvariga och mogna öfvei läggningar, redan, genom ett af Rikets sislförsamlade Ständer faltadt, af Konungen sanctioneradt och allmänheten kungjordt beslut, blifvit J>orubbeligen?’ fastställd, samt Kongl, Maj:ts under innevarande Riksdag aflålne, till Utskottets handläggning öfverlemnade Nådiga Skrifvelse, om Bankens öppnande lill utvexling af Silfver, ej afsett annat, än att till verkställighet bringa hvad BancoUlsfiolteli Utlåtande iV:o 17. 7 Rikets sist församlade, Ständer i detta hänseende beslutat, har Utskottet, som, för sin del, hj^sL och hyser den öfvertygelse, att lika litet allmänt sorn enskildt väl kan med säkerhet hyggås på annat än ära och tro, eller, ulan helgd för ingångne förbindelser, ega framtida bestånd, ej bort sträcka sin undersökning längre, än att dels tillse, huruvida Banken vore i ställning att nu kunna med Silfver inlösa, dels uppgifva de utvägar, som, till betryggande af Silfverutvexlingens oafbrulna fortgång, vore att vidtaga; och liar Utskottet destomindre egt anledniug att under pröfning taga, huruvida, till förmon för det ena eller andra enskilda interesse!, den, år i83o, såsom orubblig fastställde grunden tor inlösen af Bankens Sedlar borde förändras, sorn, vid remitterandet af högstberprde Nådiga Skrifvelse, ej mer än arne Ledamöter inom alla \
Förhållandet synes mig äga naturen af ett contract ifrån år 1777, och torde förhålla sig på samma sätt, som med arrendatorerne sf Räntorne i Sala Bergslag, hvilka ifrån år 1741 äga arrende af Kronans Räntor. När RiksgäldsSedeln uppkom, ville de betala sitt arrende i Riksgäldssedlar; detta gick i några år, men då gjordes dervid anmärkning, och som saken ansågs såsom ett Contract, blefvo sedan Räntorne beräknade i den mynsort, på hvilken Contractet lydde. Herr Rofenblad: Jag utbeder mig få anföra, att det är den skillnad emellan räntorne uti de nu ifrågavarande Länen och dem som äro öfverlåtne åt Sala Bergslag, att' sättet för de eednares utgörande af Bergslagen, grundar sig på ett contract, hvilket eDligt StatsUtskottets uppgift, ej är förhållandet med de förra. Då Carl XI tillät, att räntorne fingo utgöras i penningar, var det ingen förmon som beviljades räntegifvarne, ty Kronovärdiet motsvarades den tiden fullt, om ej öfversteg natur värdet. År 1766 föreslog KammarDeputationen hos Riksén Ständer, att Kronans samtelige penningeräntor skulle återföras till ett bestämdt myntr sS l)cn 3 Junii e, m. värde; men den långvariga Riksdagens snnslkaude slut, var troligen hindret för antagandet. Angående betyaligheten af räntorne, får jag anmärks, att. då de för aila Länen stiga till omkring 200,000 R.:dr, så bör man för Skåne och Blekinge beräkna, att största delen af dem äro rän-> tor, utgående af sjelfva Rusthålisstammarne, der Rusthållarne således äro både Räntegifvare och Räntstagare och för dem uppkommer naturligtvis ingen skilnad, huru räntorne komma att utgöras.
och jag tillstyrker således, att i3 §;n, såsom alldeles olämplig och öfverflödig, må utgå ur förslaget. Gr Posse, Fredr.: Jag kan ej underlåta att instämma i den af Hr Ribbing gjorda anmärkningen. Hvad Hr von Hohenhausen yttrat derom att här ej är i fråga alt ålägga något onus eller skatt, medgifver jag väl, men anser det likväl vara en indirect pålaga på dem, som skola betala hvad som sålunda efterskänkes en viss person. Jag tror ej alt någon stor tidsutdrägt skulle åstadkommas derigenom att församlingen höres, och får derföre tillstyrka, att det enligt Hr Ribbings förslag må heta: af fattigvårdsstyrelse efter församlingens hörande etc. Gr. Hamilton, Henning Ludv. Hugo: Lika med Frih. Cederström anser jag att den i3 §:n bör helt och hållet ur förslaget uteslutas. Så länge den 10 §:n fanns qvar, kunde det vara skäl att en auetoritet ägde rätt att, i mån af behof och billighet, eftergifva dess fordringar; men om äfven fattigvårdsstyrelsen vore lämplig auetoritet, tror jag ej att den borde kunna eftergifva de fordringar, som den g §:n innehåller. Detta stadgande kan väl ej anses vara för strängt, då föräldrars och barns ömsesidiga skyldigheter ej sträcka sig längre än till hvad med behofvet å den ena och förmågan å den andra sidan finnes öfverensstämmande, och då således, der behof och förmåga ej finnes, intet understöd kan komma i fråga. Finnas åter dessa, så bör ingen eftergift kunna äga rum. Jag anhåller således om propos. derpå alt i3 §:n må utgå. Med Gr. Hamilton förenade sig Hr Gripenstedt, Joh. Aug-, Gr. Anckarsvärd, Carl Henr., och Frih. Sprengtporten. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg ett sådant stadgande, som Ulsk:n i i3§:n föreslagit, böra uti ifråga var. stadga intagas. Ropades nej.