Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
&ongl. t9?a;:t, uti unberbånig fFrifvelfe af ben 16 innevaranbe månab, antnålt, att, till uppråttanbe af Ottenby ©tuten' famt till anjtaffanbe af lanbtbejfållare, 9iif#galb#*£ontciret må tillhanba* 37 hålla ©forelfen 6ftoer ©tuteriVintåffningen ett penningeforfFotf, af hogft trettio# fern ^rufenbe 0fvif^baleu, emot De milfor och förbehåll, omformålDe <2Bår un# berbåniga (fri fm effe innehåller* 0- 29* 3f affeenbe på ttppBorben och förvaltningen af bronan# fpannmålSrån# tor, hvarmeb ©tatS#£ontoiret, ifrån och »neb innevaranbe år, birectc tagit befattning/ Bafmc <2Öi, i hufvubfallig ofmerenSftåmmelfe meb Det forflag, £ongl. ‘DJJantS i åmnet afTatne 9?åDiga ^ropofition af Den 16 Sanuarii 1829 innehåller, ofverenSfommit om foljanbe grunDer, Dem (2Bi/ uti ffrif# melfe Den ix nåftlibne gebruarii, £'ongl. 9)laj;t i unDerDånighet imbbelat, nemligen: 1:0. att, meb bibehållanbe af ranfegifmareé rättighet, att leverera fpann# målSrånforne in natura, ©tatSverlet fråntråDer rättigheten att Defamma in natura inforDra, och ött bet mebgifveS
Nionde Punkten. Om lånet icke kommer att amorteras genom årliga Capital-ajbetalningar på hvar64 H. ’ 17* I)cn 5 Mars f. m. je Obligation, utan genom Obligationers inlösande för ett motsvarande Capitalbelopp; sä ega Fullmägtige att begagna denna utväg, endast dä Ob/igationerne säljas under eller till pari; men böra uttryckeligen förbehålla sig, att när Obligationerne stiga deröfver, få efter hand uppsäga dem till inlösen al pari, så att lånet ovilkorligen må vara licjvideradt inom 3y är, utan äfventyr af förlust på Capitalet. Skulle Obligationerna stiga öfver pari, förr än RiksgäldsContorets uppsägnings rätt inträder, böra de för Capital-afbetala ingar till RiksgäldsContoret inflytande medel, hvilka under tiden icke kunna till skuldens amorterande användas, emedlertid förräntas uti de lån, sorn RiksgäldsContoret behöfver för andra ändamål upptaga, eller om sådane icke förefinnas, uti den sä kallade HandelsDisconten i Rikets Ständers Bank. Uppå gjord proposition blef denna ponkt af Ridderskapet och Adeln godkänd. Tionde Punkte n. Till betäckande af den brist i tillgångarne för liqvid af Capital och Ränta pä Statslånen, hvilken kan förvällas genom fördröjda Capital och Räntebetalningar å fastighetslänen, böra Fullmägtige i RiksgäldsContoiret berättigas att uppta - Den 5 Ä1 ars. f m. 26c ga lån, hvilka återgäldas i den nion dessa betalningar inflyta. Den Ränta RiksgäldsContoiret för dessa lån får vidkännas, ersättes, på sätt uti gide punkten af Utlåningsvilkoren närmare bestämmes. Herr Lefrén, Jöhan Pehr: Jag tager mig friheten vördsamt föreslå, att dea uti förevarande punkt influtne hänvisning till f):de punkten af Ullåoingsvilkoren måtte utgå.
Do maae derhos ikke falbyde eller afhaende Varén til andre, end dem, der ere berettigede til at drive Kjöbmandshandel en gros eller en delail, saa og til Fabrikanter, Huandvmrkere og andre Naeringsbrugere. Ligesom de dog til Kjöbmaend kun maae afhaende saadanne Varer, hvormed enhver af disse er berettiget til at handle, saaledes maae de til Fabrikanter, Haandvaerkere og andre Naeringsbrugere kun afhaende saadanne Varer, som enhver til sin Naeringsdrivt behöver. Bev.-Kom. Bet. 28 212 Ligeledes skulle de vajre uberettigede til at afhaende Varer i ringere Partier, end dem, som det efter Förordningen af 4de August 4 742, Förordningen af 23de April 1817 og Placaten af lode October 1830 er tilladt Grossererne at steige. § 3. I Henseende til Indkjöb, sorn her i Landet gjöres af Fremmede, saavelsom Forbudet imod at de her i Landet steige Yarer, som de her havé tilforhandlet sig, skal det havé sit Forblivende ved de gjaeldende Anordninger, ligesom ved de i §§ 1 og 2 anförte Bestemmelser ingen Förändring skeer i den Udsalgsret, som ved Förordningen af 4de August 1742 er tilstaaet fremmede Skippere. § i Den fremmede Handlende eller llandelscommissionair, der vil udföre de i § 1 ommeldte Ilandelsforretninger ber i Riget, skal for vedkommende Toldembedsmand paa det förste Toldsted, hvortil han fra Udlandet ankommer, ved Attester fra Övrigheden paa hans Hjemsted oplyse, om det er for egen eller for andres og i sidsta Fald for hvilke Handlendes eller Fabrikanters Regning han agter att handle.
R:dr till dess det nyssnåmuda ålder uppnår; ali, som Läkaren vid Straffoch Arbetsfängelset ä Långholmen, Doktor John Dahl, hvilken vore lödd år 1799 samt sedan är 1830 endast med en kort tids afbrott nämnde läkarebeställning innehaft och under denna mödosamma och ansvarsfulla tjenstgöring, den han, efter hvad vederbörande vitsordat, med nit och ordentlighet fullgjort, blifvit af tvä fångar med knif sårad, hvaraf han ännu bure ärr i ansigte!, dessutom numera, enligt läkares intyg, vore till helsan så försvagad, att han under de sednare åren flere gånger och på längre tider varit genom bestyrkt sjukdomsförfall urständsall alt sin tjenst förrätta och fortfarande lede af gikt och en tilltagande svaghet i synförmågan, beroende af en börjande fördunkling i synorganet, hvarigenom han vore oförmögen att sin oinlörmälda befattning med tillbörlig drift och omsorg bestrida, samt han derjemte belunue sig i mindre goda omständigheter, Rikets Ständer mätte bifalla, alt 280 Expeditions-Utskottets Förslug lill underd.
Kalt är det, men hvad gör det, om fröknarnes kinder och nästippar blifvit en smula rödfrusna trots väderhufvor och poudre de riz, så mycket klarare tindra ögonen, så mycket friskare ljuda stämmorna. Det öfriga hjelper glöggen. Snart stiger temperaturen, stiger mer och mer, ju högre skrattsalfvorna dåna i rummen, ju ljudeligare korkarne knalla, när de flyga ur hartsade halsar i ljusuppfyld herregårds-sal ... Och i boden sitter Eva, sitter ensam på julafton och stirrar och stirrar på gatan, der rörelsen alt mer och mer tagit af, så att till sist endast den motstående husväggen möter hennes trötta öga med sin grå, tryckande stenmassa. Så får hon af en slump syn på paketerna, hvilka hon nyss lagt in, och åter far det som ett stygn igenom henne. Herre Gud hon hade ju gladt sig så att få göra barnen lyckliga, hon hade ju gladt sig så att få jula med de goda, hederliga menniskorna i vindsvåningen, och det förekom henne, som en centnertung börda af ensamhet, missräkning och leda tryckte samman hela hennes varelse. Så tecknar sig en skugga på trottoiren, någon tager i dörrvredet ... Men i vindskupan der högt upp på Regeringsgatan är också julafton i full gång. Redan när Hanna kom hem från marknaden, fann hon sin man hemma sysselsatt med att spänta stickor, ty högtiden till ära har han för en del af sin veckopenning köpt ett helt mått björved, riktig skön björkved. En försvarlig julbrasa sättes in i Evas rum, och framför kakelugnen slår Larsson sig ned och leker med barnen. Omsider kommer också hårfrisörskan in med ett litet stall med två trähästar i åt Erik och en flicka i ett kar åt Martha – och då flammar barnaglädjen upp på nytt. Gossen börjar genast leka häst med Polle och Kalle, såsom träfölen i en handvänning blifvit döpta – och flickan kelar med sin porslinsbaby.
Skulle någon godhets fullt vilja säga en ung flicka, som ämnar sig till Sydtyskland o^h då ämnar stanna ett par dagar i Berlin, namnet på ett hyggligt, ej för dyrbart hotell (ej pensionat), där hon kunde taga in utan fara att bli öfverhöfvan uppskörtad. Priset ungefär per d y g n? Ung flicka. Otkadllgt. VKItmakandB. Äger största antiseptiska värde. Ar mångsidigast gagnellgt. Blir I längden billigast. som det önska. Se för öfrigt svaret i n:r 88. Inträdessökande skola anmäi » sig personligen. Mu.-fkkom ervat o: iets direktör, herr Aluert Kubenson, Stal.g^tan n:r 2 å Blasieholmen, lämnar alla upplysningar. ä- ' ven skriftligen. Vårterminen börjar den 15 januari, och undervisningen fortgår till 31 m a j; höstterminen är från 1 sept. till och med den 15 december. Esbe. Lär er massagebehandling. Månne icke denna sysselsättning vore nyttig för er? Mina Iloineti. » Ett flöjtsolo » finnes i Gustaf Fredrikssons bok Dramatiska småsaker utgifven å Alb. Bonniers förlag, pris 2.25, men den kan äfven köpas ensamt, och är då författarens namn Paul Bilha.nd, öfvers. af G. Fredriksson, pris 25 Öre. Hjelmdis. Till dylik bottenväfnad är det ganska vackert med bårder i grönt (ej för bjärt, utan en ljus, matt färg) och terracotta. Gult i ett par nyanser passar äfven. 2) Låt er egen smak afgöra frågan för öfrigt. Olga. Bröderna von Alimondas elektriska apparat har dels af insändaren själf med utmärkt godt resultat tegagnats, dels har hon själf sett flera lyckade kurer, b varibland särskildt må nämnas botandet af yrsel, allmän svaghet, danssjuka, hypokondrie. muskelmflammationer och ischias. För kroniska sjukdomar torde behandlingen böra fortgå i 5 å 6 veckor. Sana. T l l en ostkaka på 4 kannor mjölk (hvilken blir ganska stor) t.aElegant Julpresent!
Ett Discontlån , taget i Landsorten, kostar vid nu varande förhållande, på sätt uträkning, den jag nu får aflemna, visar, Sju och en half procent, när man nemligen beräknar räntan, som förskotts* Ben 19 Julli e* m. 989 vis afdrages, och räntan på denna ränta jemte provision och postporto. "Vid sadant förhållande, och da Disconträn* tan, nedsatt till Fem procent, kan anses de facto utgöra Fern tolftedels procent utöfver den lagliga, förekommer det mig besynnerligt att, såsom man påstår, man genbm nedsatta räntor gifver anledning till ytterligare skuldsättning, Följden af denna lägre ränta är ju endast den, att Staten genom dess BancoDiscont procentar något mindre, och att låntagare på korrtare tid kan arbeta sig ur den iråkade skulden, och sedan få arbeta för sin egen förkofran. Det är en financiel grundsatts, att en stor massa af penningar, hopad på ett ställe, såsom nu i Stockholm, drager till sig penningar, Den totala bristen af mynt inom Fandsorterne, och den afstannade rörelsen derstädes, samt i följd deraf omöjligheten att der afsätta för snart sagdt hvad pris, som helst en del producter, hafva gifvit fol. ket en bedröflig visshet om grundsattsens rigtighet* Den ifver, hvarmed man yrkat den höga rän*' tans bibehållande, kunde leda till åtskilliga be* tragtelser hos den, som nitälskar för Provincernes trefnad och bestånd, och som vanligen gifves namn af Banquerouteur m, m., i motsatts till procenten m. m., derföre att han vill måtta och sans, och önskar att ett intresse ej må öfvervägande hett* ska äfver ett annat. 99o Den i 9 Juli i e. rril Denna Riksdag är i sanning forsta gångeii jag hort klagas deröfver, att lån erhållas emot för låg ränta. Det torde tillhora den nyare tiden, att fora en sådan klagan, och göra den mening gällande, att högre ränta är för Låntagare förmån.* ligare än den lägre.
Detta påkallas ock af konseqvensen utaf andra här ofvan föreslagna för ändringar, hvadan Utskottet hemställer, del mätte Borgare-Ståndets berörde beslut varda af de öfriga Biks-Slånden bilrädt. § 70- Ridderskapet och Adeln har bifallit denna §, dock med uteslutande af de i sednare delen deraf förekommande orden »sd ock af gäldenären, der lian när är.» Presteoch Borgare-Stånden hafva återremitterat §:n i dess helhet, hvaremot BondeStåndet, med godkännande af förra delen deraf, återremitterat endast det sednare momentet. Afsigten med samtlige dessa återremisser ar dock endast åstadkommande af enahanda förändring, som den af Ridderskapet och Adeln beslutade; och då jemväl Utskottet finnér de anmärkta orden öfverflödiga, hemställer Utskottet, det måtte Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden förena sig uti det af Bidderskapet och Adeln angående denna § fattade beslut. Lag-Utskottets Utlåtande M 48. 15 § 71- Återremitterad af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, är denna § deremot godkänd af Ridderskapet och Adeln med förändring af de i 3:dje punkten förekommande orden »Begära borgenären till orden »Begär någon af parter ne».
Det vore således efter min tanke mycket bättre att genom propos till bifall på belänk. få det afslag på detsamma, som otvifvelaktig! inom Huset väntar det. Hvad de särskildta detaljförhållanden vidkommer, som Hr von Hartmansdorff och Frih. Cederström förmält lemna anledn. till bifall, så kunde ju dessa på särskild propos. blifva bifallna och det öfriga afslås utan återremiss; ty i de delar, der Utsk. underkänt min åsigt, yrkar jag icke återremiss och tycker att det II. Ståndet kunde göra på samma sätt. Jag anhåller 0111 propos. på bifall till betänkandet. Gr. von Platen: Då jag sednast begärde ordet, skedde det med anledn. af ett yttrande af en värd ledamot på andra sidan, som ansåg att min ödmjuka anhållan hos Ht Frih. Den 28 November e. m, Frih. o. Landtm, varit mindre riktig. Jag har nu intet vidare att tillägga i den frågan, sedan Hr Landtm, täckts besvara den af en annan ledamot framställda lika lydande fråga. Men jag ber att i hufvndsaken få tillägga några ord. Jag får då här, likasom inom Utsk., då denna fråga der förevar, börja med den förklaring, att icke det ringaste misstroende hos mig ligger till grund för den ifrågavar. framställningen, hvilken jag biträdt. Det är mig fullkomligt likgillligt, 0111 det verk , dit medlen ingå , heter R. St:s eller Statens verk. Jag är nog ung ännu eller nog lycklig att kunna anse R. St:s eller Konungens eller Statens verk vara ett och detsamma. Jag tror att hvarje tjensteman, han må vara anställd i det ena eller andra verket, äger ett samvete och att han enligt della samvete skall uppfylla de pligter, som honom åligga. Det är således icke ett sådant misstroende, som ligger lill grund för min mening. Jag anser således att denna fråga är helt och hållet en opinionssak, och om jag hade tvekat att så anse, vore jag dock nu fullkomligen öfvertygad derom efter den discussion, sorn här förefallil. Man behöfver, för att finna det, endast egna den flygtigaste uppmärksamhet åt de skäl, som här blifvit framdragna.
Sedan Kongl. Majit i anledning häraf infordrat Witterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademiens underdåniga utlåtande, samt bemälda Akademi den 29 Juli 1859 afgifvit förslag till Förordning angående forntida minnesmärkens fredande, har berörda förslag blifvit remitteradt till Justitie-Kanslers-embetets granskning; hvarefter, med anledning af de utaf bemälda embete emot förslaget framställda anmärkningar, förslaget blifvit den 17 Maj 1861 till Akademien i nåder återremitteradt, utan att ännu något nytt förslag från Akademien inkommit. Härförutan har Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers anhållan, och på framställning af Witterhets-, Historieoch Äntiqvitets-akademien, äskat anslagför anställande af en Antiqvitets-Intendent, hvilken borde, under fortsatta resor i landsorterna, vaka öfver fornlemningarnes vård, till laga åtal anmäla skeende öfverträdelser, upprätta förteckningar och beskrifningar m. m.; och sedan Rikets Ständer, med yttrande att visserligen mycket skulle vinnas genom den begärda nya författningen till skyddande af våra lornlemningar, men att en åtgärd af den beskaffenhet Kongl. Majit föreslagit icke vore mindre af behofvet påkallad, beviljat anslag till en Autiqvitets-Intendents aflöning och resekostnad, har Kongl. Majit i nåder, under den 29 December 1860, bemyndigat bemälda Akademi att utse och förordna lämplig person till bestridande af berörde Antiqvitets-Intendents befattning. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o 4. 3 Såsom skäl lör motionärens yrkande har blifvit anfördt att icke mindre än sju privata samlingar blifvit för Statens historiska musei räkning inlösta; deraf motionären synes vilja draga den slutföljd att de hinder, som han ansett nu befintliga stadganden lägga mot det privata samlandet, borde undanrödjas.
Stats-Utskottets Betänkatiden. 5 §- Alla reqvisitioner å anslagen böra derföre hvarje år till Riksgålds-Contoiret ingifvas sednast inom September månads utgång, vid den påföljd, i händelse af underlåtenhet, att hvad som utaf en anslags-Summa icke år uttaget till den För» sta October, kommer att innestå till nästpåföljande året och då forst utbetalas; likväl utan afdrag på samma års anslagssumma, så att om t. ex, anslaget för år 1824 utgör ioo.QOO. R:dr och för år 1825 likaledes 8Q»ooo R;dr, men inom October månad 1824, på samma års anslag icke uttages mera ån 80,000 R:dr, så får en Summa innestå af 100,qoq R:dr uttages år 1825, o, s, v, 6 i. Så snart hela den Summa, som för året skall utgå, blifvit, på sått näst föregående innehåller, bestämd, att genom upplåning anskaffas, anses den tid vara inne, då upplåningen skall kungöras. Och som ali möjlig besparing af den ränta, hvilken till Allmänheten måste betalas, bör sökas och iakttagas, sa skall, innan upplåningen kungöres, aldraförst tillses och undersökas, huruvida Riksgålds-Contoiret Stats-Utskottets Betänkanden. 71 på räkning i Vexel-Bankcn får sine enskilda medel till åfventyrs eger någon behållning, hvilken för längre eller kortare tid icke kan komma i fråga att disponeras; Och derest en sådan behållning skulle forefinnas och uppgår till mindst Tjuge Tusende (20,000) Riksdaler, bor den öfverflyttas uti 3 proCents Lånet och härföre uttagas ett eller flere enahanda ränta bärande Insåttnings-bevis, allt efter Summans storlek, hvilka bevis, i den mån penningar åter blifva behöfliga, inlåsas, på lika sått, som alla åfrige Obligationer. i ?• Den Summa, får hvilken RiksgåldsContoiret kan komma att med sine enskilde medel uti 3 proCents
Enär, vid ett Låns årsdag* som alltid förblifver oförändrad, den föreskrifna betalningsskyldigheten, så i Capitalprocent, som ränt3, ej belinnes till oafkortadt belopp fullgjord, skall Gäldenären, i följd deraf, ofördröjligen anmanas för det bristande, och förhålles i öfrigt med Lånet, enligt Kongl. Kungörelsen af den 22 December □ 818; dock tillägges, att, såsom ändamålet med detta stadgande är, att egaettytterligare band på tröge och tredskande betalare, men ej att chicanera personer, söm af blott ovarsamhet eller förhastande för litet erlagt en eller annan Riksdaler* eller tilläfventyrs blott några skillingar, så måste vid tillämpningen i denna del något på de verkställahdes egen urskiljning ankomma. (41 och §§• motsvara 22 ooh 23 §§. i 1823 års Bieo-Regl. med de förändringar, sorn blifvit en följd af Rikets Ständers bifall till Utskits Bet. jSitris 70 & 86'. $• 43- . (Ordagrannt lika med §. 24 i 1825 års Banco-Reglemente, pag. 98.) §• 44- I den oförmodade händelse, att* vid försäljning af någon Bankens Fastighetspant, Bankens fordran icke annorlunda skulle kunna erhållas, ege Banco-Styrelsen att, sedatt 3o Banco-Vts1i:s Memorial, N;o 14-3. g:ne Auctioner förgäfves blifvit anställda, endast med vilkor, att till Auctions-dagen upplupen och ogulden ränta samt Låneom« kostnaderna till Banken inbetalas, bevilja köparen all erforderlig lättnad, i afseende på liqviden af Bankens återstående fordran. (Motsvarar §.
Förordningen om lösöreköp, jemte hvad derom under diskussionen förekommit; , 9:o Johannes Nilssons från Götheborgs och Bohus län motion, angående ändring i 14 kap. 5 § af Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftesverket i riket; 10:o Carl Olssons från Södermanlands län motion, rörande förändrad tid för tjen stehjons flyttning; lito Nils Anderssons från Christianstads län motion, rörande förändring af 26 kap. 4 8 Byggninga-Balken; 12:o Per Mattsons från Vester-Norrlands län motion, angående sammanläggning af hemmansdelar inom samma skiftes-lag, jemte dervid afgifvet yttrande; och 13:o Tobias Linds från Götheborgs och Bohus län motion, om förändring i nu gällande föreskrifter om hemmansklyfning m., m., jemte deraf föranledd diskussion. S. D. Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet följande motioner: l:o Olaus Erikssons från Götheborgs och Bohus län, angående Krono-brefbärings skyldigheten; 2:o Lars Gustaf Sandbergs från Vesterbottens län, om ersättning till Nämndemän i de Norra länen för biträde vid ekonomiska besigtningar å kronohemman och nybyggen; 3:o E. J. Budbergs från Öland, angående upphörande af rättigheten för landthandlare att å exsekutiv väg utsöka fordringar hos torpare m. fl. för borgade varor; att Bih. till R. St.
Och förändring *äf läto-r .erMtygfde" i .Carlstad-, W '«• ®» «»*» "*"«*« » 10:o angående Arjeplougs skölebordk npplåtaiWé till ho&älfe å^Sltölroästaren derstädes; iSbwÄöl .vf .0 tioH lfiJu no le abcfincnohoJs rno ,£» o:/I 11 :o angående jiension från rikets Allmänna Indragnirig^-éfet åf Aiijrffrki^n vid Skara högre elementar-läroverk, tåa$§fåra'Johan Rosett^ 12:o angående anslag för inrättande* laf bildningsanstalter för lärare vid elementaMårövérkeir; - ,]n ^ l6^ .‘gnoH la 3azflb9iiic i ,31 o. äfvensom Kongl. Maj:ls nådiga Skrivelser till Rikets Ständcri: 3tUt3jirt fi!r" a) i fråga om låneunderstöd förs ^anläggning af en jernväg förbi Hedens forssar i Luleå eif; aoqöi4! 62 - »lufi i oM b) i fråga om löneförhöjning för år i8b7 åt de vid; storskiftesverket''.i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare; ocli »fl.-nHtn» i 81 o:Vt c) med uppgifter i fråga om de i riket befintliga pedagogierna.qj ’JG S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Kongl. Maj:ts, denna dag aflemnade, nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till ordnande af Biskoparnes löneinkomster. S. D. Föredrogs Kongl. Maj:ts, denna dag aflemnade nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer med de af särskilda Kommitterade afgifna underdåniga förslag angående Kommunal-styrelser.
Propos. åsyftar, öfverträffa!- vida den förra, ty det ■ gifves intet som utöfvat ett så vidt omfattande inflytande på ; mensklighetens historia, som religionsfrihet såsom statsgrundsats er - 451 D en 18 .T uni. känd, derom gifva andra liinders historia de ojäfaktigaste bevis* Der densamma blifvit tillämpad har den gifvit en ny lyftning, en vidgad synkrets åt de folk, inom hvilka den blifvit erkänd, oell utöfvat ett omätligt inflytande på menniskornas utveckling, icke allenast i spirituelt hänseende, beträffande menniskoandens individuela återförening med Gud, utan i intellektuelt. afs:de, beträffande själsutvecklingen till folkens framåtskridande i den allmänna kulturen; men äfven i materielt hänseende har den lifvat industrien, derigenom att den af kristendomen lifvade associationsandan, närmat individer och nationer till hvarandra, hvilka förr inom consessionernas råmärken, stått uti ett mera spändt förhållande af ofördrag samhet och inbördes förkättring, hvarigenom intelligens och industri legat nere, till den största skada för både handel och näringar. Konung Gustaf I:s Reformation kail anses såsom ett större verk i betraktande af det påfviska mörker hvaruti folket var inhöljt på denna tid, och måste derföre äfven genomdrifvas, snart sagt med våld, ty folket bringades vid tillfället af Westerås Recess, att göra sitt val emellan det gamla påfvedömets bibehållande och Konungens abdication. Men den Reformation sorn K. M:s Propos. här åsyftar har framkommit på fullkomligt fredlig väg genom angifvande på tidehvarfvets riktning, och emedan Hans Maj:t med Sin vanliga uplysta storsinthet, haft ett öppet hjerta för de rop som låtit höra sig utur folket, om behofvet af en så beskaffad frihet. I afs:de på verkningarne af denna åtgärd påstår jag ännu en gång, att de komma att vida öfverträffa dem, som Gustaf Ls Reformation åvägabragt.