Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— så och efter det Kongl. Majit, med bifall lill Rikets Ständers förenämnde begäran och, i öfverensstämmelse med hvad Dess och Rikets kammaroch bergskollegier uti afgifvet underdånigt utlåtande tillstyrkt, under den 17 Juli 1843 förordnat, att de sålunda väckte frågorna om förändrade föreskrifter rörande skatte - 28 Kongl. Maj-.ts Nåd. Proposition, N:o Sh kols-levereringen till Stora Kopparbergs bergslag samt om förmedling i den af koppartillverkningen nu utgående ränta borde närmare utredas genom en för sådant ändamål tillsatt särskild kommission, bestående af en ledamot från livartdera af förenämnde kollegier, hafva, till fullgörande af detta uppdrag, bemälde kommitterade, efter att på stället hafva inhemtat bergslagets tankar och begifvande)! till allmogens lindring vid hemmansränteoch qvarntullskolens framtida utgörande och sedan särskilda sammanträden blifvit hållna till öfverläggning med allmogen i de socknar, från hvilka räntekol utgöras, under den 25 Juni 1S44 deras underdåniga betänkande afgifvit, hvarjemte Kammaroch Bergskollegierna med förnyadt utlåtande uti ifrågavarande ämnen till Kongl. Majit i underdånighet inkommit.
Till stora stallets iståndsätlande B:ko R:dr 1,998: A. Röda trähuset, föreslaget att rifvas, repareras provisoriskt för 55 „ 500: — 55 4. Boställshuset för elever, Laboratorium, Anatomisal m. m.; reparation 55 „ 3,686: Anatomigården planeras och stensättes 55 600: 55 9. Lilla stallets reparation 55 „ 1,230: Stängsel iståndsättas, en del förnyas . 55 „ ■ 400: Tillsyn vid arbetet 55 821: B; ko R:dr 18,500: Till inköp af möbler och sängkläder ät elever och drängar 55 „ 1,333: 16 — Summa: B: ko R:dr 19,833: 16;- och har Direktionen ansett det anslag, som för närvarande finnes vara oundgängligen nödvändigt lör inrättningens ordnande, kunna antagas i rundt ta! till en summa af 20,000 Ridr Biko, om beviljande hvaraf Direktionen i underdånighet anhållit. Vid pröfning af hvad sålunda förekommit, och dä till nu ifrågasatta ändamål medel ej äro å riks-staten anvisade eller annorledes att tillgå, har Kongl. Majit funnit nödigt härigenom föreslå Rikets Ständer, att det af ofvanbemälde Direktion såsom oundgängligen erforderligt för veterinär-inrättningens ordnande begärda anslag Tjugu - T Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition N-.o 'lid. tusen Riksdaler Banko eller Trettiolusen Riksdaler Riksmynt måtte af Rikets Ständer beviljas. De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Sländers Utskott, som med frågan kommer alt taga befattning. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse ■välbevågen. Datum ut supra. Under Hans Maj:ts Vår Aller Nådigste Konungs och Herres frånvaro, Dess tillförordnade Regering: CARIL. C. E. Gunther. N. F. Wallensteen. Å. F. N. Gyldenstolpe.
Derföre att nu Landsfor erhållit förhöjd pension å 4,000 Bko, kan väl icke deraf följa att den för Öfverste Haasum personligen gällande rätt tili pension skall förändras. Jag fortfar alt yrka bifall till hvad Utsk. föreslagit. Hr Prytz: Eftersom jag gifvit anledn. till denna discussion, ber jag om ursäkt derför att jag med några ord besvarar den siste talaren. Jag har icke, såsom Gr. Lagerbjelke förmenat, ansett det vara en glömska som förorsakat att i K. M:s Propos. öfverste Haasum icke blifvit nämnd, men då det står tydligen i Betänk., att K. M. föreslagit det Guvernören på S:t Barthelemy måtte tillförsäkras pension till enahanda belopp som för Landshine vore bestämd eller 3.000 Bko, finner jag att när han då ansågs böra få enahanda pension med Landshir, bör han äfven nu göra det. Jag har icke yrkat det såsom någon rättighet, jag har endast framställt skäl hvarföre jag ansett det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande att han i afs:de på sin tjenstebefattning sättes i samma kathegori med Landsh:r och jag begär fortfarande propos. härå. Sedan härefter Hr Frih. o. Ordf:den framställt att i afs:de på förev:de punkt blifvit yrkadt dels bifall och dels att R. o. Ad. måtte besluta, att Guvernören m. m. Öfverste Haasum vid afskedstagande! från Guvernörs-embetet på S:t Barthelemy må på allmänna IndragningsStaten komma i åtnjutande af ett årligt pensionsbelopp stort 6,000 Rdr Rmt, blefvo de till bifall å dessa yrkanden framstälde propos:r besvarade med blandade Ja och Nej, hvarpå propos. till bifall å denna punkt förnyades, och efter det svaren 170 Den 9 December e. m. härvid utfallit med starka Ja jemte åtskilliga Nej, Hr Frih. och Ordf:den förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Hr Prytz:
Domkapitlet i Göteborg gjort förnyad underdånig framställning om beliofvet af ett särskildt elementar-läroverk med en Rektor och minst två Kolleger för Garl Johans, invid Göteborgs stad belägna och Örgryte pastorat tillhörande, församling, hvarvid Domkapitlet anfört, att nämnda socken, ehuru utgörande en landtförsamling, likväl måste betraktas såsom en förstad till Göteborg; att dess på ett ringa område samlade befolkning, som vid 1858 års slut uppgick till 8642 personer, till ej ringa del består af familjfäder, hvilka både vilja och kunna för sina barn bekosta en vidsträcktare undervisning och bildning, än den församlingens folkskolor kunna erbjuda, hvarföre de ock hittills varit nödsakade att låta dem begagna undervisning i stadens elementar-läroverk, hvilken omständighet bidroge dertill, att detta läroverks klasser, synnerligen de lägre, erhålla ett allt för stort antal lärjungar; samt att afståndet från nämnda läroverk vore så stort, att Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 63 lärjungar, hvilka hafva sina höstäder inom Carl Johans församling, esomoftast förhindrades att genom nödig hemläsning bereda sig för lektionerna på lärorummet äfvensom att bevista morgonbönstunderna, den offentliga gudstjensten och dertill hörande predikoförhör samt exercitii-timmarne, till följd hvaraf sådane lärjungar måst i de flesta läll derifrån frikallas, hvarigenom ordningen och disciplinen inom skolan i någon mån lidit afbräck. Domkapitlet ansåge derföre, att på samma gång det skulle lända Göteborgs elementar-läroverk till ganska väsendtligt gagn, om tillfälle bereddes Carl Johans församling att erhålla ett särskildt läroverk, skulle en sådan förmån i än högre måtto vara en vinst för församlingen, som derigenom undgick den stora olägenheten att sända sina barn -} till J mil för att mottaga skolundervisning, för såvidt denna sträcker sig till den första elementarbildningen.
Ständer mätte hos Kongl. Maj:t göra den underdåniga hem. ställan, att ingen rubbning eller förändring i nu gällande Författningar, angående jordoch strandegares rätt till hafsfiske måtte vidtagas uti den under arbete varande nya Fiskeri-stadgan, utan desse vid de dean tillagde förmoner och enskilde fisken varda bihehållne; och hafva Lars Hansson och Johannes Johansson ifrån berörde Län med Motionairen sig förenat; hvarjemte Nils Strindlund yttrat den önskan, att i den nya Fiskeri-sfadgan enskildes fiskesrätt i elfvar och liafsskär måtte erhålla någon utvidgning och bevaras ifrån intrång af Kronan, helst det ofta skall hafva inträffat, att Kronan på hvarjehanda sätt tillegnat sig enskildes fisken, utan att återvinning, der den eljest sannolikt bort lyckas, ens kunnat försökas af rätte egaren, i anseende till dermed förenade betydliga kostnader. Utskottet bär tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit anförd t och dervid inhemtat, att Kongl. Maj:t, som, under den 3i Augusti sistlidna år, i Nåder anbefallt Cominerce-Coilegium, att utarbeta och lill Kongl. Alim, JSetv. och Otc ort. Ul~k. Betänka,.- de N.o 43* Maj :ls Nådiga pröfning insända förslag lill ny Fiskeri-stadga, i sammanhang dermed, beträffande frågan om slraudegares rätt lill fiske vid Nordsjön, behagat serskildt infordra Högste Domstolens yttrande, luiru långt ifrån stranden en dylik rätt, om den verkligen förefinnes, rättvisligen må kunna yrkas, samt huruvida den i något fall må omfatta upptagandet af musslor eller skal till agn för storfiske; hvilket utlåtande för närvarande på Högste Domstolen är beroende. Och enär den af Hans Hansson väckta fråga salunda redan utgör föremål för Kongl. Majrls
Lön förstås all den inkomst ”sorn af Tjensten under loppet af året blif”vit förvärfvad &c.” Här Loide bestämmas huruvida begrafningshjelpen, som utgör första halfårets Lön, äfvensom de fyra månaders Lön, sorn från alla tjenstemän afgår till PensionsCassorna, skulle beräknas såsom inkomst. Dessa afgifter äro ej frivilliga; man kan ej undgå deni, och de flesta tjenstemän få ej nytta deraf, åtminstone inom Militairståndet; på dessa grunder har ofta varit hos PröfningsComitéerna klagomål deröfver, att man taxerat tjenstemän för ett års Lön, då de ändock ej effectivt uppburit mera än 2 månaders. Antingen bör Bevillningsförordiiingen undantaga dessa afdrag från Bevillning, eller också bestämdt säga, att de skola såsom inkomst beräknas, och följaktligen bevillning för dem erläggas. Momentet 5, sid. 4:0 slår: "För dem som åtnjuta pensioner” bär bör tilläggas: så vida de dertill af egna medel icke sjelf - ve bidragit. Ty PensionsGassorne, så väl Arnmens som CivilStatens, njuta, årligt tillskott af Allmänna medel; hvilka ord på Ben 17 December f. m. 119 följande raden af samina Moment också nämnas. Men ehuru Staten tillskjuter medel åt PensionsCassorna, är det likvisst till följd af egna inbetalningar man erhåller Pension. Denna otydlighet i Bevillningsförordbingen har också föranledt derhän, att somlige pensioner, såsom t. ex. Theaterpersonalens, äfven fonderade på så väl Statsmedel sorn egna tillskolter, taxeras, och andra pensioner af lika natur taxeras icke. Det bör således bestämmas om de pensioner, hvaruti äfven till någon del allmänna medel ingå, böra af denna orsak erlägga bevillning. Mig tyckes, att om Pensionen ej uteslutande är från Stats Verket, bör Bevillning för densamma ej erläggas.
Deremot har förekommit, att ifräga warandc Embetsmän, hwilka af Konungen ef kunna frän deras sy flor skiljas, äro i sädant afseende mera oberoende af Styrande magtcn och ej underkastade annat twäng, än deras med answar förbundna Domarcpligt, genom hwars redliga uppfyllande de säkrast förwärfwa och bewara allmänna förtroendet, utan att någonsin sättas i dermed stridiga förhållanden; hwarförc a andra sidan Jnstitiw-Nädens deltagande k Riksens Högloft. Ständers öfwerläggningar synes mindre olämpligt och Åtminstone ej af skadlig inflytelse. Emedlertid och dä Utskottets Ledamöter härutinnan warit af olika tankar, och wid omröstningen, enligt hosgäendc Protvcolls-Utdrag af den 5 Julii, twä Ständ slädnät emot twä, äterstär endast för Utskottet att till Riksens Högloft. Ständers Plena öswerlemna denna frägas omedelbara afgörande. Till Riksens Högloft. Ständers pröfning sär Utskottet likaledes hemställa, huruwida de till Tryckfrihetens wärd framdeles förordnade Committerade böra ätnjnta nägot honorarium eller traktamente. Utskottet, ej okunnigt om Statens inskränkta tillgängar, men tillika öfwertygadt om den redbara nytta bemälde Committees inrättning skall medföra, kan för sin del ej underläta att tillstyrka ansläendet af ett sädant arfwode, hwilket, uppgäende till en mättlig summa, kunde anses som en billig ersättning för en gagnande möda. Slutligen fär hos Riksens Högloft. Ständer Utskottet föreslä, att de Revisorer, som utses att Billiga till Mein.
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande Slipstenar skall bestämmas till a5 procent, voterar J a; Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej , kommer Tullen att å Slipstenar utsättas till 10 procent. 18 Prepos.. Den som vill, att Tull-Bevillning å Säckar, som inkomma med Spannemål oell andra varor, skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å Säckar, som inkomma med Spannemål och andra varor, utsättas till |5 procent, 19 Propos. , Den sorn vill, att Tull-Bevillning å inkommande Väfnader af Siden, Half-Siden, Felb och Plys alla slag skola bestämmas till i5 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; 30 Bevillnings-Utskottets Vinner Nej, kommer Tullen att å Väfnader af Siden, Halfsiden, Felb oelx Plys utsättas till 20 procent, 20 Propos. Den som vill, att inkommande BomullsVäfnader af Cambrik, Baftas, Calicos, Cascas, Gingham och Gorrhas skall beläggas med i5 procents Tull-rBevillning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å nyssnämnde tyger att utsättas till 25 procent. % 21 Propos, Den som vill, att Tull-Bevillning å utgående Bark af alla andra slag än Eke skall bestämmas till 5 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; ’ Vinner Nej, kommer Tullen att, å all annan Bark än Eke, utsättas till 25 procent. 22 Propos. Den som vill, att Tull-Bevillning å utgående Malm eller minera af alla slag skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; kommer Tullen å utgående Malm eller minera af alla slag att utsättas till 100 procent.
Och i ruinerna af dessa hvalf vi honom och vårt nederlag begrafva och Sveriges tron och Sigismund är räddad. TREDJE OFFICERN. Hurra för Sigismund! Vi följa dig. DE ÖFRIGE. Hurra för Sigismund! Hurra för Stålarm! STÅLARM. Så svärjen det vid edra dragna svärd, vid fädrens skuggor och vid ärans glans! ALLA (draga svärden). Vi svärja det. STÅLARM. Så återstår oss blott att kasta lott om platsen ner i hvalfvet. JOHAN FLEMING. Behöfves ej. Min arm mig nekar strida, dock är den stark nog att en fackla föra. Förtro det värfvet mig. STÅLARM. Må gå. Åt dig vår ära vi förtro med detta. Nu må hvar och en i tysthet sig bereda för evigheten. Sedan samloms här med klara samveten och glada hjärtan, att tömma före stridens sista brand den sista guldpokaln för kung och land. ALLA. Hurra för Stålarm! (Officerarne aflägsna sig småningom). EBBA FLEMING (omfamnar Johan). O, min son! (Stålarm går). JOHAN FLEMING. Min moder, Vi måste rädda Sigrid. EBBA FLEMING. Det är sant! JOHAN FLEMING. Följ henne du, blif hennes moder. EBBA FLEMING. Johan! En bättre tröstarinna finner hon i hvarje kvinna än i mig. Nej här, lik Indiens stolta enkor vill jag dö och ila utur offerbålets lågor till ärans himmel i min makes famn! (Går). Fjärde scenen. Johan Fleming. Sigrid Stålarm (inkommer förklädd till bondflicka) SIGRID. Hvad föregår här, Johan? Mig min fader befalt att kläda mig i denna dräkt och sagt att bort jag måste härifrån, hvart än jag ser, jag skådar stränga blickar och slutna anleten. Hvad är det, Johan? Hvarföre vill min far mig sända bort? JOHAN FLEMING (hela scenen vekt och innerligt). Vi, som bli kvar, vi ämna dö i dag. SIGRID (ödmjukt). Och därför JOHAN FLEMING.
R:dr, utaf den under förenämnda riksdag till Kongl. Maj:ts disposition ställda summa, 300,000 R:dr, för att befrämja utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, skall i stadgad ordning utbetalas, i den mån vederbörande, i enlighet med gällande föreskrifter, äro berättigade att dessa medel utbekomma. § 103. ° o Återstående beloppet, Tre tusen fyrahundratjugu R:dr 2 öre, utaf det,till Kongl. Maj:ts disposition med 100,000 R:dr anvisade anslag för verkställigheten af besluten om beskattningsväsendets förenkling och för påskyndande af arbetena vid de nya jordeböckernas afslutande och granskning, bör, i mån af behof, utbetalas, på det sätt Kongl. Maj:t föreskrifvit. § 104. Som de innehafvare af komministersboställen inom Stockholms län, utaf hvilka, till följd af 1850 års jordransakning samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes eller Kongl. Kammar-kollegii derefter meddelade laga kraftvunna utslag, kronotionde blifvit för ett eller flera år erlagd, ega att af Statsverket erhålla restitution för allt hvad desse boställs - 12 Stats-Utskottets Memorial M 130. hafvare, i egenskap af sådan utskyld, inbetalt; så bör, sedan beloppet af hvad sålunda skall restitueras blifvit vederbörligen bestämdt, detta belopp i vanlig ordning utaf Riksgälds-kontorets medel utbetalas. § 105. På sätt Rikets Ständer, i sammanhang med beviljad eftergift af Kronans fordran i anledning af förre Landskaniereraren i Wermlands lån, Kammarrätts-radet S. Lindberg, ålagd ersättning för uppkomna förluster å 2:ne b o ställs-arrenden, medgifvit, eger Kammarrätts-rådet Lindberg att, derest framlidne Statsrådet J. T), af Wingårds sterbhus idler rättsinnehafvare skulle af honom uttaga det belopp, Ett tusen femhundra R:dr, som - bemälde
Då å gästgifverierne i länet ej finnes indelad hållutan endast reservskjuts, sedan hållskjutsen å Agnesberg till följd af den efter jernvägens öppnande minskade rörelse å denna väg blifvit indragen, samt, till följd af den ökade skjutslegan, de vägarne närboende bland allmogen villigt skjutsa, så har skjutsens öfverlåtande å entreprenad på högst få (endast 9) ställen kunnat åvägabringas, ehuru Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sökt bestämma vilkoren till de lindrigast möjliga. Elfsborgs län. Post. Telegraf. Kanaler. Hamnar. Seglande och ångfartyg. 19 Postskjutsen utgöres på Dalsland i allmänhet och på några ställen i Westergötland af dertill anslagno hemman, men i öfrigt enligt af Poststyrelsen upprättade kontrakter eller med gästgifveriskjuts. Jemte de i länets fem städer befintliga Postkontor, finnas sådane: å Sollebrunn i Bjerke härad; Trollhättan i Wäne härad; Lilla Edet i Flundre härad, och Svenljunga i Kinds härad, samt en postexpedition i Kolslätt i Wedbo härad, hvartill under perioden kommit en i Skene af Marks härad. Telegrafstationer finnas i länets samtlige städer. Kronobrefbäringén, hvaraf tungan minskas genom de i senare tider inrättade poststationer, utgöres i Wäne, Flundre, Bjerke och Wedens härader af dertill anslagne hemman, men i öfriga delen af länet efter öfverenskommelse och emot ersättning af de dertill förbundna. Varutransporter landvågen hafva till följd af skjutslegans förhöjning och andra sammanträffande omständigheter betydligt fördyrats. Efter vestra stambanans öppnande har varuforslingen från Alingsås till Borås och från Foglaviks station vid vestra stambanan till Ulricehamn ökats; hvarjemte en mängd varor ännu forslas från Göteborg till Borås samt från Kinds och Redvägs härader till Jönköping. Afven till Wenersborg forslas, särdeles vintertiden, en mängd varor från Lagmansholms eller Wårgårda stationer vid vestra stambanan, och från Göteborg. B) Sjökommunikationer.
Banco, och till ett sådant belopp beräknas och utgår från den första innevarande Juli månad ; hvilket Riksens Höglofl. Ständers beprofvande vördsammeligen underställes. Stockholm den 24 Juli 3 815* På Höglofl. Riddersk. och Adelns Ledam. vägnar Carl de Geer* På På Högvördiga PrestStåndets Ledam. vägnar (*, von Rosenstein. *0* Den 25 Juli. På Vallöf]. BorgarePå Hedervärda Rond«- Ståndets Ledam. Ståndets Ledam. vägnar vägnar Carl Fr. Landberg. Jun Jonsson. C. Sylvan. Uppläst hos Högh Ridd. och Adeln d. 2 5 Juli Högvörd. PYest-Ståndet d. 25 •—• Vällofl. Borgare-Ståndet d. 27 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 2 5 — Vördsamt Memorial! Af den ättledning, att uti den af Riksens Höglofl. Ständer under dettä Riksmöte antagne Bevillnings-Stadga för nästkommande Ar 1816 och följande Arén, är vordet uti 2, Art. 6. §. 1. mom. föreskrifvet: att sorti lanta, gare endast förskottsvis erlägger den Bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, hans ovilkorliga rätt är, att detta förskott af långifvaren återfå, på det sätt, att fem procent afdragas å den för lånet utfästa renta: att låntagaren bör åtnjuta detta afdrag vid hvarje rente betalning och derå gifva quitto; samt att om fordran i Concurs utsökes, Borgenär åligger under den i öfrigt stadgade edgång jemväl inbegripa, att de quitterade bevillningsafdragen fatt af gäldenären fulleligen åtnjutas; hafva samteliga Respectiva Riks-Stånden öfverlemnat till Lag utskottet, att inkomma med förslag till en efter berörde beslut lämpad förän - Den 2 5 Juli. *°5 ändring af det, uti Kongl.
Men att sätta sådant skräp på väggarna är både tanklöst och smaklöst. Offra ej åt skenet! Några bladväxter eller en j f » v I I t i I U U IN Tidningen Innehåller nästan uteslutande orlg / naibidrag. — Uppglf å närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg en krona, sa ergrupp sådana fylla godt sin plats i salen, men rada ej upp en mängd blomkrukor i fönsterna. Gardiner och bordduk — om så- dan nyttjas — böra helst vara lika. Herrns rum bör äfven hållas i någon dämpad, allvarlig färgton; ej alltför många möbler, hellre gedigna. Några få taflor och kanske en eller par byster af någon favoritförfattare eller annan framstående personlighet. Som detta rum väl i allmänhet är platsen för sådant arbete, som behöfver tankarnes samlande, bör ingenting i rummets anordning draga dem allt för mycket till sig. I sängkammaren är bäst hålla en slags medelväg, hvarken för ljust eller gladt, ej heller tungt och mörkt. Grönt är en der mycket gynnad färg och äfven ganska lämplig. Några vackra statyetter eller byster i terra cotta eller gips äro nog ock der väl på sin plats. Hvardagsrum och fruns rum kunna godt förenas och i så fall syoch skrifbord trifvas tillsammans. Här kunna glada, lifliga färger i både tapeter, möbeltyg, mattor och gardiner med fördel användas, liksom ock både taflor och andra små prydnadssaker. Akta blott, att det ej blir för mycket — det är då svårare hålla ordning — utan hvilken ingen skönhet och harmoni kunna tänkas. Blommor förstås! Hvad förmaket beträffar, så är det vackra och dyrbara — om du har råd — der på sin rätta plats. Vackra spetsgardiner med kulörta draperier i öfverensstämmelse med möbeltyget. Gerna förgylda ramar kring taflorna och konstverk af olika slag, böcker m. m. Der passar allra minst tomma bord och kala väggar. Der mottagas ju främlingar och vänner, och är då godt, att osökta anledningar till samtalsämne finnas i det omgifvande. Intet af rummen bör dock vara alltför dyrbart utstyrdt på de andras bekostnad — då passa ej rummen tillsammans såsom ett harmoniskt helt, hvilket de dock måste utgöra.
Hvardera af dessa sju Afdelningar och Contor står under en af Banco-Fullmäglige omedelbart tillsatt Chef; h) Fiscals-Contoret, som besörjer dels den inre polisen, dels de yttre executiva och öfriga rättegångs-ärenden, och hvarest Chefskapet utöfvas af Advocat-Fiscalen; ij) Öfver-Stjrrelsens Expedition; samt kj) Under-Strreis ens Expedition, der Chefs-befattningen innehafves af Secreteraren inom hvardera Expeditionen. De för ofvanberörde Afdelningar och Contor utfärdade Redovisningsoch Tjenstgörings - Ordningar innefatta såväl redovisnings-sättet inom hvardera Afdelningen och Contoret, som de derstädes anställde Chefers, Commissariers och öfrige tjenstemäns dagliga göromål och bestyr. 11 :o. Mom. i. Bankens Under-Styrelse utgöres af Cheferne uti nedannämnde Afdelningar och Contor, nemligen: Cassa-Afdelningen, Sedel-Contoret, Depositions-Afdelningen, Låne-Afdelningen, Låne-Canzliet, Controlloch Revisions-Afdelningen samt Bokslutsoch Ekonomi-Afdelningen. Under-Styrelsen har att redogöra inför Rikets Ständers Banco-Utskott och Revisorer, medelst afgifvande Berättelse för Banoo-Verkels förvaltning i dess följande hufvudsakligare delar, nemligen: a) vården af de metalliska förråden och sedel-behållningarne samt fipiQttagna deposita; b) olika sedel-valörers tillverkning, utgifning och inlösning; c')