Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. afläto, upvisar att det slutligen endast blef ett högst ringa antal artiklar, i afseende på hvilka Ständerne förenade sig om förbudens borttagande, och äfven i afseende på dessa ej förr, än ifrån och med d. 1 Jan. 1843. Om nu R. St:r hade haft makt att för längre tid och på ett betryggande sätt ordna Tullbestämmelserne i afseende på de med förbud belagda varorne, hade vi kanske redan för 13 år sedan varit befriade från de svårigheter, hvaröfver man nu klagar, och landets industri tilläfventyrs haft tillfälle vinna en utveckling, till hvars ernående ännu flere år torde erfordras. Vid 1840 års Riksdag kunde likväl beräkningarne upgöras’ för en tidrymd af fem år, hvaremot de nu mera äro inskränkta till högst tre år, och det föreslagna undantagssladgandet synes således, f. n. vara ändå mera af omständigbeterne päkalladt, än vid förenämnde tid. Att förslaget blott innefattar ett undantagsstadgande och åsyftar att i afseende på sådane varor, som nu äro lill ineller utförsel förbjudna, underlätta öfvergången till ett friare Tull-system, utvisar ej mindre sjelfva förslagets innehåll, än de motiver, hvaraf det beledsagas, och hvilka innefattas i K. M:s i ämnet afgifna Nåd. Propos. Det utmärker således en fullkomligt oriktig upfattning af förslagets ändamål, då Utsk. ifrågasätter dess tillämpning jemväl på sådane varor, som icke äro med införselseller utförselsförbud belagda, och sålunda tänker sig undantaget förvandladt till regel och det opraktiska i de utvägar, hvilka Utsk. låter förstå att det för sådan händelse tänkt sig såsom möjliga att vidtaga, är så påtagligt, att man nästan frestas att betvifla möjiigheten deraf att Utsk. framkallat dem med öfvertygelse om deras lämplighet. Till vederläggning af hvad Utsk. yttrar om den sällsamma olikhet i beskattningsgrunder, som af förslagets tillämpning skulle kunna blifva en följd, äfvensom ang:de de vådor, som skulle kunna härröra deraf alt under den lid, hvarunder vissa. Tullafgifter icke lingö nedsättas, R.
Riksdagsordningen innehåller: ”Vill Ledamot som ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskilda tanka hos de öfriga Stånden anmäla, stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Dictamen till Protocollet, hvilket må •Ståndets beslut åtfölja. Lag samma var Den 20 Juli e. mJ då någon Remiss går från Riksstånd tili Utskott, ellet utlåtande frän Utskott till Riksstånd.’’ Att ConstitutionsUtskottet, utan att dertill äga skal och rättighet, handlat emot denna föreskrift, då det, i frågan,om ■decharge för StalsRådet, vägrat t vänne UtskottsLedamöter att låta sina särskilda tankar åtfölja Utskottets utlåtande> linner jag vara ganska afgjordt. Jag kati omöjligen gilla detta förfarande* titan måste till Protocollet såsom en reservation anmärka mitt missnöje, och önskar att dylikt för framtiden måtte förekcmmas. Företogs till afgörande Bevillningsutskottets sedan den 2 och 7 dennes på Bordet hvilande förslag till BevillningsFörord* ring, jemte Utskottets utlåtande öfver dervid i RiksStånden gjorda anmärkningar; och blef berörde förslag, efter punktvis gjorda propositioiter i allt öfrigt godkändt, öch endast följande förändringar beslutne: Vid 2:dra Artikeln Qrdra §. 7 Momentet yttrade sig Grefve von Langtingshnusen, Albrecht} det han ansåge Lotsar för högt taxerade. En •VvL y. Den 10 Juli e. m. 929 En Revillningsafgift af 2 Rd. syntes honom för hög för personer, som kanske förtjente. 50 Rd. om året. Andra anmärkte, att denna afgift vore icke högre än tillförene och visserligen ej för hög. Grefve löwenhjelm, Gustaf, föreslog undantag från Bevillning för TheaterSpeetaklerna. Att taxera TheaterSujetterna, vore att återtaga med den ena handen hvad * JC man gifvit nied den andra.
S.D. Efter förut skedd ordentlig pålysnin om ärendet, inträdde Rödöns församling tillika med ordentligen walde fullmägtige från de andra socknarna neml. från Ås sockenskrifvaren O. Agerberg, från Aspås bond. Olof Olofss. i Storgården och ifrån Nässkott nämndem: Olof Nilsson från Tullus, för at enligt Konungens befallningshafvandes i Östersund skrifvelse af d. 21 sistled. mars, yttra sig öfver frågan om lön för djurläkaren Rickman; hvarpå Rödö församlings ledamöter, med undantag af några få nekande, svarade, det de emot uprättande contract med djurläkaren Rickman om wistelseort och åtskilliga andra willkor, samt med förbehåll at hela Jemtland däruti ingick, voro benägna at den föreslagna lönen til det Rickman erlägga, men fullmägtige från de andra socknarna ville, enligt åberopad instruction af de hemmavarande, aldeles icke därtil samtycka. År och dag som ofvan P. Staaff. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 21, ÖLA. 1826 d.21 maji i allmän utlyst sockenstämma med Rödöns församling upplästes kyrkooch fattig cassans räkenskaper, hvilka såsom riktige befundne, vederbörligen underskrefvos. Ut supra Pehr Grenholm adj. post. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 22, ÖLA. 1826 d. 30 juli i allmän sockenstäma med Rödöns församling angående frågan om djurläkares antagande, önskade socknemännen det bonden Carl Carlsson i Dvärseter måtte, såsom redan öfvad i hästläkare konsten, och derföre välkänd, åtaga sig denna befattning, sedan han likväl af veterinair läkaren Rickman inhämtat närmare och fullständigare kännedom såväl om hästars som andra husdjurs sjukdomar, och yttrade Carl Carlsson det han nästkommande 60
Dig som gaf mig den son som är mitt hjärtas glädje att han må hjälpa mig bära den tunga krosom de andra otacksamme... nan; jag tackar Dig, Evige, att mina barn icke äro FÖRSTA AKTEN BRIGITTA fram. Tyst, tyst, tyst! Farisé! Ödmjuka dig! BISKOP STYRBJÖRN. Konung! MAGNUS. Nej, låt mig tala ur mitt hjärtas fullhet... DEN BESATTA ut på en balkong i fonden. Hon är klädd i Ursulinernas drägt med kapuschongen nerdragen; hon tömmer ut en uppsprättad kuddes fjädrar. Akta Er! Skryt, skryt, skryta! Nu har jag dräpt björnen! Svärdevik Forda lik! Forda lik! Svärdevik Snö, snö, snöga! Akta Er för onda öga! MAGNUS häpen; alla försagda och fascinerade. Hvem är det? Och hvad betyder detta? BISKOP STYRBJÖRN. Hvem är det? ALLA. Hvem är det? FOLKUNGA-SAGAN. MAGNUS Ingen som vet det! DEN BESATTA. hustru bedrar Dig med din trolöse vän Algotson! Hvad vet Du egentligen! Inte vet Du att din inte vet Du att din moder lägras af konungamörsätta Dig; inte har Du en aning om att Bispen daren Porse; och att Din kärälsklige son ämnar afdärnere går med en bannlysning i fickan och att Skåningarne hålla på att resa sig! Det skulle den hon törs inte, för då blir hon icke helgon... men jag skall säga Dig allt, allt! der drömmerskan Brigitta ha upplyst Dig om, men BISKOP STYRBJÖRN gör korstecknet i luften. Kristi namn! Vik hädan Du orena ande, i Herrans Jesu DEN BESATTA. är utan skuld, att rikets laglige tronföljare Magnus Birgersson blef halshuggen. Du måste gå upp på tronen öfver hans döda kropp, Du har Folkunga Du har blod i kronan, kung Magnus! men Du:
Palmstjerna: Den af Gr. v. Fersen åberopade 60 §. synes mig ej inverka på förevar, fråga. Deremot har å vår sida blifvit åberopade 2:ne grunder, af hvilka jag är fullkomligt viss på den ena, och tror mig äfven kunna vara viss på den andra. 34 §. Riksd. Ordn. stadgar i 1 inom.: ”Viljall. St. hellre, än att tillsätta flera Utsk., remittera sådana mål, som till visst Utsk. icke höra, antingen till Besv.- o. Oecon.Utsk. eller till något af de öfriga förut tillsatta Utsk., vare samma Utsk. pligtigt att med dess utlåtande, i enlighet med erhållen remiss, inkomma; och bestämme sjelfva ämnets beskaffenhet efter grundlagen, men icke den hvarje särskildt Utsk. i allmänhet uppdragna befattning, huruledes ett mål, i enlighet med R. St:s deröfver tillhöriga beslutanderätt, bör afgöras.” Nu hör detta mål icke till något visst Utsk., och om således Ståndet vill remittera det till Bevilln. Utsk., är detta Utsk. oförhindradt att upptaga frågan. På denna grund, hvilken var den ena, uppå hvilken jag stödt min mening, är jag fullkomligt viss. Den andra grunden var åter den sakkännedom i ämnet, som borde kunna förväntas hos Bevilln.Utsk., och jag hemställer till Gr. v. Fersen sjelf, om jag häruti bedragit mig; jag är öfvertygad, att svaret skall utfalla till allas vår tillfredsställelse. HrvonHohen hausen: Den sednast citerade grundlags§. eller 34 §• Riksd.Ordn. berättigar Ståndet att remittera motionen till hvilket Utsk. som helst, och på denna grund har jag ansett Bevilln.Utsk. lämpligast, enär frågan har beröring med detta Utsk:s Öfriga befattningar; men om R. o. Ad. 1111, emot det antagna bruket vid denna Riksdag, vill besluta remiss till 2:ne Utsk. gemensamt, skall jag visserligen för min del ej yrka votering, utan förena mig med Frih. Sprengtporten.
Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Uskottens Utlåtande, N.o 7/7. 1 N:o' 117. a» Ank. till Exp. Utsk. den i3 Maj, kl. 6 e. m Utlåtande, i anledning af äterrerniss ä Utskottens Utlåtande, N:o 60, angående vackt fråga om anslag till Stockholms Lyceum och Real% nina siam. Utlåtandet N:o C9 har blifvit af Preste-Ståndet bifallet, af Borgareoch Bonde-Stånden afslaget, men af Ridderskapet och Adeln, på grund af framställde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Sedan hos ConstilutionsUtskottet en Riksdagsman väckt fråga, om så beskaffad ändring i 63 §. Regeringsformen, att äfven den större till lyftning vid infallende krig öfversätta Creditivsumman borde fastställas till åtgående genom RiksensStänders RiksgäldsContoir eller det för Riksens Ständer redogörande och ansvariga Werk, åt hvilket en slik befattning kunde uppdragas, har ConstitutionsUtskottet, som ej funnit skäl att utan modiiication gilla och till Riksens Höglofl Ständers pröfning öfverlemna detta förslag, likväl från detsamma, jemte Statsock BancoUtskottens deröfver, på anmodan, meddeldta utlåtande, hemtat anledning att vördsamligen hemställa, om icke, till undanrödjande i framtiden af det codstitutionella hindret för en betydlig eventuel Statsutgifts anvisande på annat Werk än Riksens Ständers Banque, hvars säkerhet och credit fordra dess möjligas'e oberoende af yttre tillfälligheter, Grundlagsföreskriften hörande Större Cre - 2/jO Constitutions Utskottets Eetänkanden. ditivets ovilkorliga utbetalning ur Banquen må upphäfvas, och det följaktligen ankomma på Riksens Ständer att få hvarje gång särskildt förordna om så väl fond som belopp; Och i öfverentstämmelse därmed, likväl under fortsatt iakttagande af anordningens deposition i Banquen, såsom det tryggaste förvaringsrum, får ConstitutionsUtskottet, till Grundlagsenlig behandling, föreslå följande, blott genom uteslutandet af några ord och tilläggandet af några andra, förändrade Redaction af ofvannämnde RegeringsFormens 65 §. ”Dessutom börti) för oförsedda handelser, tvänne särskilda tillräckliga summor lif sättas och ansins, dsn ena att vara tillgänglig då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna annania!, sedan bela StatsRådets tankar deröfver blifvit inbevitade, finner den vara oundvikligen nödig • Den andra att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats Rådet in Pteno hört och Riksens Ständer sammankallat.
Utskottet anser det af motionären sålunda väckte förslag stå i ett så nära sammanhang med andra vigtiga allmänna frågor, rörande Tillämpnings-skolorne inom landet, att detsamma icke lämpligen kan derifrån afskildt behandlas; och då härtill kommer, att, oansedt handtyerkerierna genom de ännu gällande Skråförfattningarne äro att anse såsom enskilda corporationer, Staten redan, för beredande af undervisning för personer, som deråt sig egna, tili mer och mindre del bekostar tvenne sådana anstalter, nemligen Technologiska Institutet i Stockholm och Chalmerska Slöjdskolan i Göteborg, anser Utskottet någon utsträckning härutinnan icke skäligen böra för närvarande beviljas, hvadan Utskottet hemställer, att motionen icke må till någon åtgärd föranleda^ Slockholm den 19 December 1844. Slats-Ulskottets Utlåtande> N:o 123. 19 Ank. till^Exp lltsk <1. 20 Dec , kl. 7 c. m. Utlåtande, 1 anledning af väckt motion om anslag till befrämjande af Slöjdexpositioner. (U. A.) Från Ridderskapet och Adeln har Stats-Utskottet erhållit remiss å en af Herr von Harttnansdorjff, j4., väckt motion, deruti anförts: att, ehuru Kongl. Commerce-Collegium afgaf årliga berättelser dels 0111 beloppet af de varor, som inoch utföras, dels om landets inhemska fabrikers och inanufacturers ställning, hvilka underrättelser lemnade ledning för bedömandet af vår egen konstflit och för vidtagandet af de åtgärder, som derpå borde grundas, blefve likväl kunskapen i detta afseende ofullständig, så länge de inhemska tiliverknmgarnes beskaffenhet tillika icke vöre känd. För att bereda denna kunskap och med detsamma visa, i hvad mon vi kunna åtnöja oss med egna och umbära utländska tillverkningar, hade slöjd-expositioner redan blifvit tid efter annan föranstaltade; men de hade skett genom ett Sällskap, Svenska Industriföreningens enskilda åtgärd och med ringa understöd af allmänna medel, emedan intet anslag för sådant ändamål funnes att tillgå.
Stats - Slats-Ulskotlets Utlåtande, S:o 194. 9 Stafs-Utskottef, till hvars utlåtande denna Nådiga Proposition blifvit af samtliga Riksstånden remitterad, får till följd af de sålunda erhållna remisserna upplysa, att de i anledning af beviljade lån verkställda utbetalningar utaf ofvanomförmälda, till utgående från Riksgälds-kontoret emot 3 procent årlig ränta för hvad derå lyftas, anvisade kreditiv, hvars belopp af Rikets sednast församlade Ständer nedsattes från 300,000 K:dr lill 150,000 R:dr, under de sednare åren endast utgjort följande belopp, nemligen: år 1850 Ranko R:dr 47,27 0: „ 1S5 1 „ 95,490: „ 1S52 „ 4fi,960: och „ 1853 „ 37,950: Då Utskottet instämmer uti den af Kongl. Majit yttrade åsigt, att, under vederbörlig tillämpning af de i sagde hänseende för öfrigt gällande föreskrifter, det allmännas säkerhet för de utgifna lånemedlens återbekommande icke kan anses komma att äfveutyras genom den i Nåder föreslagna förhöjningen af det belopp, hvarmed inhemsk ull hittills fått belånas genom invisningar å merberörda kreditiv, och då denna förhöjning af låneprocenten, hvarigenom de för ifrågavarande lånerörelse och befrämjandet af dermed afsedda ändamål anvisade medel hädanefter torde komma att i betydligare mån än förut begagnas, utan att, i allt fall, samma kreditivs belopp synes behöfva förökas, anser sig Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit uti förevarande Proposition i Nåder föreslagit. Stockholm den 20 Juli 1S54. Ant. till Exji.-Utsk. d. 21 Juli 1854 kl. 6 e. n>.
Den 9 3ftaré fattima åt, bmarigenom faDgaö, att 3;Dje upbuDct å inföpt faf egenDom, forn ftntteé mata intecfnaD föt lått från Söattfen, icfe må meDDekiö, innan föparen foé ©ornaten flptft, att lånet antingen bltfmit betalt ellet å föparené namn otttfatt, må till all fcaft od) merdan upbäfmaé.. g3 5* 72* 0eban kongl. SÖtaj:t bedagat gifwa £>jj i nåber tillkänna be kinber, forn ytterligare mött för ett jlutlig granjfning af be förjlag, 2ag*€ommitteen uprättat till få raal Siril* forn kriminallag, f>vx>arratb kongl. Sötaj:t lifraäl pttrat ben förhoppning, bet kongl. 9Jtaj:t (Tall blifraa i tillfälle, att raib näftfommanb* Slifébag till £Kifetö 0tänber i betta raigtiga ämne aflåta nåbig fjkopofttion, bär någon åtgätb till granjfning eller antaganbe af ifrågaraaranbe Sagförjlag tcfe funnat af £>ji unber bettna 3viföbag mibtagaö; ntett bå (2Bi attfett ämnets flora raigt och angelägenhet forbra, att, innan Sagförjlagen till bufmubfaflig pröfning boS Dlifetö 0tätiber förebomma, ett ytterligare granjfning af befamma företagen; bäfwe <2öt, uti unberbånig jfrifmelfe af ben 3 SjJlarö inneraaranbe år, boS .fongt. Söta j: t bemjtäUt, burumiba icfe meb be åtgärber, font forbraé för att bereba och utarbeta kongl.
M»j:ts Nådiga. — N:o 12. till Rikets Ständer, oin föierdnande af en Statsrådsledamot i afseende på handläggningen af vissa i Riksdagsordningens 36 och 42 ?§ omlörmiilda Riksdagsärender!. I. 71.57. — N:o 13- till Rikets Ständer, angående godtgörelse till indelningshafvare för sådana grundräntor, soin till följd af q varnars nedläggande afskrifvas. ISO. R. 183. VII. B. 520. A 536. VIII. E. 103. — N:o 14. till Rikets Ständer, angående åtgärder till beliöfvandes undsättning i missväxtår. I. 180. R. 183. X. B. 329, 357-A. 364. XI. E. 19. — N:o 15. till Rikets Ständer, angående bestämmande af viss tid, hvarutöfver, vid de nva jordeböekernas granskning, undersökning uti och jemförelse med äldre jordeböcker icke må äga rum. I. 180. R. 183. V. B. 175. A. 224. E. 422. — N:o 16. till Rikets Ständer, angående förhöjning af den pension å Rikets Allmänna Indragningsstat, som \id erhållet nådigt afsked blifvit Kongl. Räntemästaren G. D. af Wåhlberg tillerkänd. I. 180. R. 183. X. B. 79, 1 17, 134. A. 140. XI. E. 401. — N:o 17. till Rikets Ständer, angående berättigande för OfverDirektören m. ro. A. E. von Sydow, att vid afskedstagande! erhålla pension å Allmänna Indragningsstaten. I. 180. R. 183. — N:o 18. till Rikets Ständer, angående beviljandet af en gratifikations-vedergällning åt Kapitenen A.
Sädane utgifter, som i anledning af den nya Slars - Regleringen och andre inträff »ide omständigheter, med detta är uphöra och förswinna, Utgörande tillhopa . r,oo6 § 4 Stars - Werkst kommer altsä för nästa är att »vidkännas en tillökning i sine utgifter i och för denne Star, hwilken härleder sig egenteligen fran de nya Embeten och Tjenster, för hwilka i följd af 6 §. uti Regerings-Forme», nya Löner mäst ansiäs, och som tillhopa utgöra 5,132 Rdr, hwaraf dock Stats-Loecreterare-lönen tvid Ecclesiastique Expeditionen i,6oo Rdr kommer att besparas, sä länge delta Embete förwalkas af Landshöfdingen och Commendeuren von kolenliein. Wid projecterandet af den nya Staten har Stars - Utskottet efter meddeldte uplysningar ifrän Hons Excellence Herr Friherre von Ln§eliröm, sökt iakttaga all den besparing i Stats-Werkers utgifter som med Werkets uprätthällande och Ärendernes obehindrad? gäng stätt att förena. Minister - Den 22 November. >269 Minister - Staten 1809 ars Ordinarie Star uptager: Traktamente för Extra Ordinarie EnvoyLer, Ministrar, Charge »-'Affaires, Commiestons - Secreterare och Legations - Prester m. m. tillhopa . .. 87,186 32 —. Stars-Radet Friherre I^agertrjelkes Extra Lön, som dock nu mera uphört . l,2oo Extra Ordinarie Staten 4,4^3 36 — .7,^ 92,790 20 — samt Uppå rappellerade Minister-Staten:
Det allmänna^ utgift i oty för utrujfningeit till ftfTe på Dam farna, enär till ftjfet unDer Norrige, fartyg fålunDa moro genajf att till* gå genom Dillig affjanDling meD fFut #uru mpcfet miD pajt funDe ett fåDant fartyg meD reDffap, i ett för allt fjögjf fojta? ©mar. (£tt fåDant fartyg, till jforlef oty tacfling lift De jg>ollänDfFa, Dör, meD tiUDefjör af jtjfereDffap, t complett fiånD funna erfjållaé för fjögjf 6,000 — i7 — 6,000 banco, fjttwtifl fomnter foflnabett för proviant, falt, tunnor, får ttt. m. $ör öfrigt inffämmo otta uppgifter beruti, att b^öffo tiben är inne, att mibtaga något fraftigt ffeg, få miba icfe, innan fort, allt ffffe ffall i Sobuölänbffa ffärgårben af fig fjelf uppföra, fcbatt Penna fufl, förr få utmärft i betta affeenbe, botaö meb en nära föreffåettbe brill på afla flagö flff. ©jelfma bnmmerffffet, forn ännu ibfaé meb förbel i anfeenbe tifl bummerttö goba affättning i (Snglanb, anfeé fnart nalfaS fltt flut, få framt bet icfe förbjubeé tifl ibfanbe i Sluguffi ecb b#
Maj:t öfverlemnat ifrågavarande öfversedda och omarbetade Lag. förslag ; att det följaktligen beror af Kongl* Maj:t, huruvida dessa Lagutkast varda, eftec Högsta Domstolens och Stats-Rådets hörande, Rikets Ständer proponerade, antingen i deras nuvarande skick, eller med ändringar, idet hela eller till vissa delar; att denna method för Lagarbetets fulländning redan tillförene varit af Kongl. Maj:t år 1811 iöreakrifven och af Rikets Ständer år 181 5 godkänd ; och att således initiativet med Lagförslagets framläggande för Rikets Ständer, antingen delvis eller i sin helhet , icke tillhört Justitias-Ombudsmans-Embetet , så länge förslaget berodde på Kongl. Majtts Nådiga pröfning och granskning ; c) Hans Excellence Herr Grefve Fr. Gyllenborg: (jemte det han meddelat enut - Logl/tslottets Betänkande N:o 74. 9 förlig historisk framställning om Lag.Comiténs tillkomst och organisation, om dess arbetens fortgång, om hvad som blifvit verkställda och om de hinder, som mött arbetets fullbordande) att, ehuru Hans Excellence ingalunda ville klandra eller missbilliga den ifver, som visat sig för det nya lagverkets fortskyndande, Hans Excellence likväl icke kunde, emot sin öfvertygelse, tillstyrka, att vissa delar af förslaget tnå vid denna Riksdag, i förhand, komma under öfverläggning. Rikets Ständer hade sjelfve förut ansett nödigt, att Lagen granskas på en gång och i ett sammanhang. Det beslut, som å Rikets Ständers sida nu kunde komma att fattas, vöre underkastadt förändringar vid en an. nän Riksdag och skulle således ej leda till det åsyftade målet, utan istället tilläfventyrs skapa svårigheter för framtida pröfningen af förslagets serskilda stadganden. Då ny Lag skall stiftas, måste Lagens principer, innehåll och sätt att uttrycka sig på en gång stadgas, emedan detta allt eger oskiljaktigt sammanhang. Med annat förhållande godkänner man ingen ny Lag ; man författar endast en Insiruction för dem , som skola författa förslaget, och denna kommer för sent, då förslaget redan är färdigt.
Ombudsmannen samt kontorsskrifvare-graden tillhörande tjenstemän må mottaga och bibehålla andra ordinarie tjenster, så vida Fullmägtige icke finna desamma för tjenstgöringen inom Riksgälds-kontoret hinderliga; men de öf, rige tjenstemännen vid detta verk få ej innehafva annan ordinarie tjenstebefattning; dock må den ordinarie tjensteman derstädes, som för närvarande innehar befattning utom verket, och, enligt förut gällande stadganden, icke varit skyldig denna befattning frånträda, densamma äfven efter tillträdandet af den på nya staten uppförda lön bibehålla, under vilkor dels att, derest hans utom Rik sgälds-kontoret innehafvande syssla skulle vara för tjenstgöringen derstädes hinderlig, från endera tjensten afgå, när Fullmägtige sådant äska, och dels att, vid befordran inom detta verk, frånträda ordinarie tjenstebefattning utom detsamma. § 176. Till belöning Jör extra arbeten och till uppmuntran för exlra-ortlinarier, som ådagalagt synnerlig flit och skicklighet, ega Fullmägtige att för innevarande år använda Ett tusen femhundra R:dr samt från och med nästa års början Två tusen femhundra R:dr årligen; dock får hvad häraf under årets lopp icke behöft utgifvas, under ett påföljande år ej för samma ändamål auvändas. För öfrigt ega Fullmägtige icke att tilldela betjeningen vid Riksgälds-kontoret hvarken ljuspenningar eller andra arfvoden än de i aflöningsstaterna och detta reglemente särskildt bestämda eller medgifna. 16 StaisUtskotta Is Memorial N:n 158. § 177. Såsom begrafningshjelp eller understöd för sterb husen efter aflidne obemedlade tjenstemän och vaktbetjenter vid Riksgälds-kontoret och f. d. Gencral-assistans-kontoret, ega Fullmägtige att, under loppet af hvarje år, disponera en summa al högst Tvåhundratjugufem R:dr. § 178.