Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofverallt sätt dig då här bredvid mig på furukubben, är så rent, putsadt och vä lhållet. En kommitté styr liten, och låtom oss talas vid, blifva goda vänhvarje » • \ vorkhouse », och i spetsen för den manliga ner, om du vill! » afdelningeu står en » superintendent », för den kvinliga en » matrona », föreståndarinna. Under dessa Magga hade hela tiden tyst och stilla från lyda » systrar » för hvarje våning och sköterskor för stugans väggfasta bänk betraktat nybyggarens hvarje ram. Böcker utdelas och ombytas hvarje barn, där dessa, bleka, smutsiga, snuskluktande vecka till de olika salarne. oeh magra stojade på golfvet samt inbjödo till Vidare finnas de egentliga fattighusen, underhållna lek; nu steg hon upp, säker i hvarje rörelse, genom donationer af korporationer eller enskilda personer. Dessa äro, i motsats till församlingsfattighusen med stora hus och en eller flere planterade gårdar, små täcka pittoeska envåningshus med trädgårdar och vackra anläggningar. Här bor hvarje familj för sig, sköter sig själf och bar ett ganska rikligt underhåll. Den mest respektabla klassen intages i dessa » Almshouses », under det den mest brokiga samling af dem, som seglat i kvaf på lifvets ocean, i allmäuhet tillhör de förenämnda. Hit komma gamla orkeslösa, som här sluta en lefnad full af hårdt arbete, sorger och nederlag; vanföra, hvilkas lifskraft är bruten tidigt eller sent, af eget förvållande eller oförtjänt; lättingar, som ej velat arbeta, och hvilka » enda frälsning från hungersnöd är » the workbouse ». Bildade så väl som obildade, alla taga de sin tillflykt hit, när allt annat hopp är ute. Man och hustru skiljas åt och få blott träffas vissa dagar; barn tagas från föräldrarne — fattigvårdsstyrelsen ärar ej familjebanden; men de små sändas till hem på landet, som tillhöra fattighusen, och uppfostras där, tills de ernå den ålder, att de kunna sköta sig själfva.
Då den enskilta crediten blifvit stord och skakad i sitt innersta väsende, så att alla slags fastigheter vid utsöknings-auctioner måste säljas till ofta 3 af rätta värdet; då ioo:tals agtningsvärda familjer af olika stånd och vilkor årligen, utan eget förvållande, komma på obestånd och måste öfverge förfäders jord eller sådana befattningar, der de varit verksamme, gagnande och lycklige; då alla loflige näringar lenina föga eller ingen vinst i jemförelse med penninge-ockret, lurendrägeriet eller tullförsnillningen •, då de fleste medborgare i sam_ hållet liksom gradvis nedstiga ifrån välstånd till fattigdom och uti ett relativt förhållande 3ida brist, så tyckes det vara anledning att tro, det nöd finnes i landet, emedan med nöd bör förstås ej allenast brist på föda, utan äfven brist på kläder, på boningsrum, på ljus Den 10 Februarii. och ved, på läkarevård, på medel aft sörja för barnens uppfostran, med ett ord, briat på allt hvad som erfordras att fylla mensklig» behof efter hvars och ens olika stånd och vilkor. Nöd inbegriper äfven moraliskt lidande, hvarpå man kanske borde gora mera afseende. De sorn 'itå i våda att utan eget förvållande förlora förmögenhet, medborgerlig agtning, heder, ja allt hvad sorn utgör jordisk sällhet, böra icke länge lemnäs utan hopp om hjelp, så vida de ej skola bringas till förtviflan. Om jag med sanna, men starka färger ahnålat vår närvarande ställning, så har det endast skett för att motverka den, af vissa talare yttrade, bekym-t merslöshet uti en fråga, som efter min öfvertygelse icke bör upptagas med kallsinnighet a£ någon god Svensk , som nitälskar för sitt lands blifvande öde._ Innan man kan tänka på bote-f medel, måste man vara öfvertygad att sjukdom finnes. Så vida den erkännes, gör jag mig så mycket större hopp om dess afhjelpande, som man redan i allmänhet tyckes hafva upptäckt de Heste orsakerna till lidandet.
Samma Utskotls Memorial N:o 2, med hemställan, att Utskottet malle tillåtas att för ärendernas behöriga och skyndsamma behandling, i mån af behofvet, antaga en Sekreterare för Riksgälds-afdelningen, en Kamererare och, lill en böljan, två Notarier; bifölls. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet en af Lars Magnus Knutsson från Östergötlands län väckt motion, angående tillägg till Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, rörande utmätning. Den 4 November. Frän Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Öppnades Herrar Elektorers lista vid val af en Suppleant i Expeditions-Utskottet efter N:o 1050, Herr Gyllenberg, Eric Israel; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2065, Herr Nordenfalk, Carl Olof Ckristian Johan. Den 5 November. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 2 dennes på bordet lagda Memorial N:o 2, angående tillökning i Utskottets tjenstemanna-personal. S. D. Kommunicerades de öfriga Med-Stånden och remitterades till Allmanna Resvärsoch Ekonomi-Utskottet (irefve Anckarsvärds, Carl Henrik, den 2 dennes på bordet lagda motion om revision af förenings-fördraget emellan Sverige och Norrige; hvarjemte till nämnde Utskott remitterades så väl ett af Herr Ribbing, Arvid, under öfverläggningen om ifrågavarande motion väckt förslag, att den år 1844 församlade s. k. Unions-kommiltéens betänkande med dertill hörande handlingar måtte utan tidsutdrägt till trycket befordras och till Riks-Ståndens ledamöter vid innevarande riksdag utdelas, som ock de i anledning af Grefve Anckarsvärds motion nu afgifna yttranden.
Yigten för Andra Lif-Gardet att tillerkännas hela denna jordrymd vore särdeles stor, i anseende till behofvet af utrymme, dels iör ifrågavarande matinrättning, dels för öfriga anläggningar till regementets nytta och trefnad, i synnerhet som dess enda verkligt skuggrika hviloplats, poppel-alléen, genom ofvanberörda ombyggnad af Exercisoch uthus komme att försvinna, äfvensom till vederlag för den mark af sjötomten, sorn regementet förlorade genom strandgatans sträckning. Någon eldsfara för Lif-Gardets till häst höskullar, som blifvit anförd till skäl emot kokhus-byggnadens uppförande på omnämnda plats, förefunnes så mycket mindre sorn den stora köksskorstenen vore beräknad att utgå från södra 80 Bil: M 3 till Kongl. Majds Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1832. delen af huses, samt skullarne hittills utan kända olägenheter varit utsatte för närmare skorstenars grannskap. På grund af dessa skäl har Sekund-Chéfs-Embetet i underdånighet anhållit, att omförmälda jordrymd måtte blifva regementet tillagd, samt ersättning för Lif-Gardet till häst beredas, antingen genom en årlig afgift i penningar, svarande mot afkastningen, eller genom vederlag i egovidd på annat lämpligt ställe, efter som Kongl. Maj:t kan i Nåder finna för godt bestämma.
Kungörelsen af den 17 Mars 1824, om Oeconomiska Besigtningar ä Kyrkoherde-Boställen rn. m., fann Ståndet, som den 6 sistlidne Februarii bifallit Betänkandet N:o 43, skäligt låta bero vid de uti Utlåtandet N:o 3S föreslagna tillägg i det förra. S. D. Föredrogs å nyo och blef, på grund af gjorda anmärkningar, återremitteradt Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o 35, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, med öfverlemnande af Förslag till ny Prestvals-Förordning. S. D.
I fråga om de utskylder till Kongl. Majit och Kronan, som för närvarande kunna åligga den jord, hvilken bolaget kan komma att till sig lösa, länder 27 § i förenämnde expropriationslag till efterrättelse; varande för öfrigt bolaget ej förpligtadt att erlägga någon skatt eller bevillning för jernvägen, inkomsten deraf eiler utdelning å aktierne. Och lärer detta Rikets Ständers beslut böra genom underdånig skrifvelse till Kongl. Majits nådiga godkännande anmälas; hvarvid Utskottet hemställer, att Rikets Ständer tillika anhålla, det Kongl. Majit täcktes meddela de ytterligare föreskrifter, som Kongl. Majit kan finna nödige, ej mindre för Ståls-Utskottets Utlåtande, JVs 540. 11 befrämjande af företaget, än ock för betryggande af Statens rätt och beredande af allmänhetens fördel, samt att tillfälle måtte lemnäs Svenska medborgare att, derest de så önska, få såsom delegare i bolaget inträda. Anseende Utskottet sig i sammanhang härmed och med afseende å det beslut Rikets Ständer fattat, angående anläggningen af en jernväg emellan Orebro och Nora, böra tillstyrka: * att Rikets Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla, att, derest bolag bilda sig för verkställandet af jernvägar, så väl emellan Örebro och Nora, som emellan Köping, Örebro och Hult, och omförmälda båda bolag önska förena sig om samma bana för någon vägsträckning, Kongl. Maj:t då täcktes föreskrifva de bestämmelser, hvarunder denna förening, med afseende å de utaf Rikets Ständer för dessa jernvägars anläggning stadgade vilkor, må ega rum. Stockholm den 25 Augusti 1851. Reservationer: Af Herr Friherre Palmstjerna, C. O.: »Ogerna reserverar jag mig mot Utskottets beslut; men det är nu en pligt som måste uppfyllas. Den af Stats-Utskottet tillstyrkta jernvägs-anläggningen från Köping till Hult kan föranleda en statsutgift af Tio millioner Riksdaler Banko; en summa större än något hittills af Rikets Ständer beviljadt anslag, större än sammanräknade beloppet af allt hvad R.
Förutan dessa 2:ne utmärkte fängelse-directeurer, vill jag äfven nämna Hr Poiilignac de Villars, dirccteur vid ransakningsfängelset i Paris les Madelonnetles, densamma Hr de Villars, sorn uppfunnit den så ingeniösa uti de Fransyska fängelserna adopterade undervisningsinetliod, som här hans namn; hvilken method redan med så mycken framgång verkat, särdeles inom fängelset la Roquelte, och om hvars ändamålsenlighet, såsom en ny förbättrad vexeliindervisningsmethod — naturligtvis utan monitorer, såsom använd inom ett ensamhetsfängelse — uti ej mindre läsning och skrifning, ulan äfven räkning, jag, genom att flera gånger hafva öfvervarit densammas användande på stället, tror mig kunna förordande omnämna, äfvensom methodeo blifvit lili en af våra tidningar likaledes fördelaktigt recenserad. Hr de Villars är således en bland dom, hvilka för det ifrågavarande systemet synnerligen verkat; detta likväl ej endast medelst uppfinningen af hesagde undervisningsmethod, ulan äfven såsom en nitisk och erfaren fängelse-direcleur i öfrigt. Hr BoudonviHe, Major i Generalstaben, om jag minnes ratt, och dirccteur vid militärfängelset i St. Germain vid Paris, förtjenst' ock ali åberopas för den synnerliga ordning och disciplin som utmärker detta fängelse för 500, om nätterna uti cell förvarade, fångar. Korteligen, en nitisk fängelse-föreståndare är deri verksammaste befordrare af framgången ät särdeles det ifrågavarande systemet i afseende på fångars behandling och vårdande. Vidare, och i afseende på kostnaderna, vill jag endast åheropa Hr Morean-Christophes calculer, grundade på officiella handlingar och architeclers uppgjorda planer. Hr iMoreau-Christoplie förklarar nemligen uti dess arbete: défeuse du projel de loi sur les prisons, appendice N:o 1, att det s. k.
N:o 645, i fråga om användandet af de vid utredning af Allmänna Magazins Inrättningens ttllgångar och skulder till Banken inflytande Medel. Banco-Utskottets: NtO 95, uti återrsraiterade Målet angående belo. ningssättet och belöningsvärdet å Guld och Silfver i Banken. X/ag-Utskottets N:o 3 i6> öfver Motion om ändring i 9 Gap. q §, Handels Balken, . 378 Trot, Utdr. d. 13 Deccmb, if>3. S. D. Med anledning af HögloU, Ridderskapet och Adelns inbjudning uti Protocolls-Utdrag den 8 dennes, fann Borgare-Ståndet som samma dag, vid pröfning af Statsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 643» tillagt Dykeri Commissarien Westbeck en årlig Pension af 500 R:dr för sin återstaende lifstid, nu för godt i detta beslut göra det tillägg, att lika med hvad Ridderskapet och A’ deln 6amt Preste-Ståndet beslutit, Pensionen ökajtill 600 R.dr årligen, hvilka skola utgå på allmänna IndragningsStatens blifvande behållningar, mot för* bindelse å Westbecks sida, att ick^ allenast årligen undervisa och tilldana fyra Elever uti dess konst att upptaga.fartyg, utan ock till trycket afjemna och befordra en fullständig beskrifning så väl på berörde konst, som på alla till densamma hö. rande ritningar med rättigheten att för trycknings kostnaden undfå ersättning af allmänna medlen. S. D, Borgare-Ståndet, som ännu saknar HöglofL Ridderskapet och Adelns samt Högvordige Preste Ståndets, med anledning af Eag och Ekonomi Ut* skottens Betänkande N:o 55 och Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag för den 14 sistl. Julii, förvän* Trot. Utdr, den 13 Deccmb. 1823. tade hufvuvsakliga Utlåtanden angående j^rkad förklaring öfver Kongl.
Man bör tillse, om Nederlagshandeln äger en allmänt välgörande verkan framför inhemska Näringar; och då tror jag, att desse oftast äga företrädet, dels såsom rentegifvande för bedrilvarne och handlande med deras produeter, dels för sina öfriga mångfalldigt välgörande verkningar på Statens redbaraste krafter, deras användande och deras effect: desse skola alltid, rigtigt begagnade, medföra en varaktigare nytta, en mera med Fäderneslandet införlifvad och dervid fästad kärlek, ett under trygghetens och medgångens lugna tider fastare växande välstånd, en i vådans och olyckans stund säkrare påräknad, beredvilligare gifven och kraftfullare användbar tillgång, än de af många så högt beprisade rikedomar, som man sett flykta och försvinna vid första flägten af en på afstånd hotande storm, vid blotta inbillningen af en möjlig förestående fara. Den 27 April. Under beklagan att jag måste utveckla förhållanden, hvilkas kännedom hos den sakkunniga förutsättes, kommer jag hu lill den del äf Herr Santessohs Memorial, sorn på nära ert Sida (sid 10 och 11), läster sig vid det af pnig ahförda exempel. Enär en penningsumma ifrån ert Capitalist Sättes i omlopp till producerande arbetare inom landet, och desse återlemna capitaiet i producerade varor åt ägaren, samt under predu» ctionstideh, för sitt af honom emottagna capital, köpa till föda Och underhåll lefnadsmedel och varor, Sorn af artdra inöm landet producerande personers tillverkningar blifvit ett öfverskott för dem af deras pröduCtion emot consutntionen, Och derföre kan umbäras, det är: säljas, ty ingen kan föryttra iner än han ager öfver eget underhåll; Sä uppstår, genom den af Capitalisten utgifna Summa, en dubbel produCt inom landet.
~ i l l livilken höjd denna indiistri niidde, kan man se daraf, att på 1820- talet endast i distriktet Spitalfield 62,000 män ocli kvinnor sysselsattes därmed. Blen fri tull för utländskt silke infördes 1860, och de engelska fabrikanterna voro ej förberedda på deii stora tiiflan, som därigenom uppstod, hvarför deiina en @ ng så blomstrande industri förföll därlian att t. ex. i Spitalfield och Bethnal Green för ett par &amp; r sedan blott fiinnos 1,100 väfvare och väfverskor. Dessa äro i alliniinhet afkomlingar af de gamla hugenotterna och finiias numera hufvudsakligast i Betlinal Green. De bebo sina gainla hus, bygda med afseende på väfnad, så att viiggarne mest bestå af fönster, och ofta har rummet i öfre vaningen ingen dörr, utan man kommer upp genom en lucka i golfvet. E t t intelligent, flitigt och förnöjdt slakte äro de i allmänhet dessa liugenottiittlingar. Deras väfstolar iiro de gamla enkla, hvari denna ~liernväfnad~ af sliita siden utföres, då däremot de fasonerade sideiia väfvas i jacqiiardvafstolar hos fabrikanterna. Rtur nöd ocli fattigdom uppstod naturligtvis hos sidenvafvarne, som, kunniga endast i sitt yrke, förlorade all arbetsförtjänst sch hade största svårighet att finna annat arbete. Engelskt siden förlorade sitt anseende både inom och utom landet och kunde, i synnerhet hvad inönstern beträffade, ej längre tafla med de franska. Det var d %, för omkring 1 0 ar sedan, som iikgra engelska damer med inrs Percy Mitford i spetsen började intressera sig för a t t återupplifva den sjunkna silkesindiistrien. Af Bvilken vikt detta torde vara kan man göra sig en förestii ' llning, d i man hör, att deu snnima, som förra året utgjorde införseln af utländskt siden till England iippgick till 12,000 pund eller 216 millioner kronor.
Jag kan således icke fatta, huru han härigenom skulle blifva fri; och som 7:de §:n, i sammanhang med den 8:de, gifver samma resultat som den 468:de §:ri i Tyska sjölagen, får jag anhålla att denna 7:de § måtte godkännas. Gr. Sparre: Det förekommer mig besynnerligt, att Hr Rabenius kan säga, att dessa §§ öfverensstämma med den Tyska lagens 468:de artikel, då han sjelf lika med mig säger, att det endast är efter ny resa, vid reparation, som skeppet skall undergå, eller sedan de af skepparen upptagne lånen blifvit betalda, som delegare kan afstå sin lott i fartyg. Således har ju den nämnde §:n i Tyska lagen inskränkt redares abandon till vissa fall, men så gör icke denna. Jag har äfven sagt att denna § icke står i sammanhang med den 8:de. Jag skall bevisa detta. Den 8:de, jemförd med lagens innehåll i öfrigt, säger, att redare är personligen ansvarig för alla andra utgifter än dem som möjligen uppkomma af de förbindelser skeppare ingår under resa, men han är dock personligen ansvarig för de utgifter, som afse skeppets byggande. Hvad säger nu 7:de §:n? Den säger att om delegare icke 312 Den 16 September e. m. deltagit i beslut om en utgift i och för fartygets byggande, så kan lian, genom alt afstå sin part, befrias derifrån. Huru kunna då dessa §§ sägas sammanhänga med hvarandra? Jag fortlar i mitt yrkande. Frih. Leijonhufvud: Jag vill icke trötta R. o. Ad. med att längre orda i denna sak, eller upptaga Gr. Sparres sista yttrande. Det innehöll endast ett upprepande af hans förra anmärkningar, hvilka redan af en annan talare blifvit segerrikt bemötte, .lag vill endast nämna att Utsk:ts förslag i denna § är lika lydande med K. M:s Propos., samt att Utslct funnit densamma lämplig att uttrycka hvad dermed afses. Jag anhåller om bilall till §:n.
Frhn de fattigas hem. Gustef Svc~won. Hvad gagn kan samskolan medföra serskildt för kvinnan P Bokanmalningar. EssseZde: Spridda blad af Rosalie Olivecrona. A. K-dt: V&amp;r tid och ungdomen af Ludvig Lindroth. Fredrik Wetterlund: Digte af Herman Bang. T r å n riksdagen. den från FredrikaBrelnwFörbundet: endie fonderna. åden för kvinnor. I I I. (Forts.) da i kvinnofragan. För Förbundets medlemmar kr. För .icke medlemmar n 4t00- Anmälan, agny, sona iifven under förlidet ii ?. utgcltt i en för vdra f ö r hdllanden s ' $or upplaga, skall fortfarande verka f ö r FredrikaBremer-Forbundets ändamål: " en sund och lugn utveckling af arbetet för kvinnans höjande i sedligt och intellektuelt såväl som i socialt och ekonomiskt hänseende ". E o n skall dfven följa den nyare literatzwen, sdrskildt siidana dess alster, hvilka beröra sociala och sedliga frdgor, meddela kortare beriitteber, biograJis7ca och historiska utkast, ijfversigter m. m. Dagny redigeras dr 1890 f r u Amanda Kerfstedt, bitrddd a f * en redaktionskonzité. F r u S. L-d Adlersparre kommer j ' ort.farande att till redaktionens förfogande stulla sin r i k a e ~ f a r e n h e t och sitt uarrna intresse. Dagny utkonzmer nzed dtta Adften pd tvd trycknrk. Lösnummer kunna erhållas å Fredrika-Bremer-Förbundets byrå till ett pris af 6 0 öre för enkelhafte. Fredrika-Bremer-Förbundets.
I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse Kongl. Maj:ts den 24 Maj 1825 utfärdade Nådiga Förordning, med de förändringar och tillägg, som sedermera blifvit i Nåder beslutade och kungjorda. §. 24. De serskilda Traktater och Afhandlingar, som med främmande Makter blifvit, angående handelsförhållanden, afslutade, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för fartyg och varor, under den tid, samma traktater och afhandlingar äro gällande. Bil., till Bev.-Vtsk. Bet. Förteckning å de enligt 1845 och 1851 årens Tull-Taxor gällande tu 11 värden, hvilka i Bevillnings-lJtskottets förslag till ny Tull-Taxa undergått förändring. InförselsT ur i fen. Alabaster, arbetad, 1 skålp. Antimonium, Spiesglans, 1 skålp. 10 sk. Regulus, 1 skålp. 30 sk. Askar och Dosor, af sammansatta, eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, elter angifning. Balsam, Kopaive, 1 skålp. Mekka, 1 skålp. 12 R:dr. Peruviansk och Tolu, 3 R:dr 8 sk. Band, Romulls-, Ylleoch Linne-, 1 skålp. 4 R:dr. Ben, arbetade: Bleckslagare-arbeten, ej specificerade: olackerade, 1 skålp. 1 R:dr. lackerade, 1 skålp. Blommor : delar af artificiella blommor, 1 skålp. 33 R:dr 16 sk. Bly, arbetadt, ej specificeradt: omåladt och olackeradt, 1 skepp. 60 R:dr. Blyertspennor: alla andra slag (än Timmermans), 1 skålp. 3 R:dr. Blår: Hamp-, 1 skepp. 25 R:dr. Lin-, 1 skepp. 40 R:dr. B okbindare-cloth, 1 skålp. 3 R:dr. Broderade arbeten: andra slag (än guld eller silfver), efter angifning. Bröd: af hvete, 1 skålp. 4 sk. andra slag, 1 skålp. 2 sk.
Sin redogörelse för de hufvudsakliga åsigter och omdömen, hvartill Fullmägtiges åtgöranden i detta vigtiga mål synts gifva anledning, börja 1864 års Revisorer med uppställandet af en jemförelse mellan det ifrågavarande och de båda äldre utländska jernvägslånen, och komma dervid till det resultat att, då den effektiva årsräntan på 1858 års lån utgjort 5,2700 procent och för 1860 års lån 5,0022 procent, samma ränta för 1864 års lån, hvilket erbjöde tvänne olika beräkningsgrunder, skulle utgöra antingen 5,3190 procent eller 5,3487 procent, samt att alltså det sednast upptagna lånet varit det dyraste. Då likväl tiden för detta låns negocierande ovedersägligen varit särdeles ogynnsam, anse Revisorerne denna lånets större dyrhet icke i och för sig utgöra anledning till klander, men — fortsätta Revisorerne — “vid betraktande derjemte af det sätt, hvarpå “Fullmägtige tillvägagått för att fullgöra Rikets Ständers i detta hänseende dem “lemnade vigtiga och ansvarsfulla uppdrag, har hos Revisorerne stadgat sig den “öfvertygelsen, att Fullmägtige ingalunda ådagalagt all den sakkännedom och “omtänksamhet, som Rikets Ständer kunnat förvänta af en delegation, hvilken, “utan att vara bunden af några utaf Rikets Ständer på förhand gifna inskränkande föreskrifter, fått förtroendet att besörja ifrågavarande upplåning på det “sätt, densamma funne vara lämpligast och ändamålsenligast för beredande af de “för Staten mest fördelaktiga vilkor.
N:o § Svar på återremisser , . i i 315 a. 16 Aug. a. a. 16 Äng. 16 Aug. a. a. 16 Aug. Voterings-proposition 4 i 536 — 20 Aug. 19 Aug. 20 Aug. 20 Aug. 220 Voterings-resultat 4 i 357 — a. a. 25 Aug. a.a. 24 Aug. a. a. 25 Aug. a. a. 25 Aug. 5 Folkskole-lärare, pensionering af Svar på återremisser 4 i 90 25 b. 26 April å. 30 April å. Forum, om upphäfvande af frälseb. 5 Mars b. 1 Mars mans serskilda — 7 1 10 — a. 5 Mars a. a. 12 Mars » för handläggning af frälse1. b. 30 Aug. mans konkurs — 7 1 66 — b. 50 Aug. b. 50 Aug. b. 50 Aug. Fourage-afgift för indelta kavalleriet, se Statsverkets inkomster, pag. 13. Fourage-passevolance-medels utbyte mot stats-anslag, se Stats-anslag, pag. 5. b. 3 Maj b. 3 Maj 174 Franzéns, F. M., enka, pension för 5 2 4 1 90 19 b. 26 April b. 30 April Fredriksbergs fästningsverk, anb. 23 Juli b. 23 Juli b. 25 Juli vändande af — 4 1 249 — b. 21 Juli 174 Fréeses, S. M., enka, pension för — 4 1 90 21 b. 26 April b. 50 April b. 3 Maj b. 3 Maj Frendin, G., se Eftergift. b. 19 Aug. b. 19 Aug.