Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdr. ur prof. hållet vid Mosaiska Församlingens Föreståndares sammankomst i Stockholm d. 5 December 1850. § 2. Efter diskussion härom, beslöto Föreståndarne att, genom prot.- utdr., det svar skulle Hr Liljenstolpe lemnäs, att enär de af honom i berörde skrift framställda frågor samtligen återfinnas bland dem, hvilka redan år 1806 blifvit utaf Franska Regeringen förelagda en i och för frågornas besvarande sammankallad Synodal-Församling, hvarefter de, af nämnde församling afgifna svar bekräftades af ett för berörde ändamål af samma Regering nedsatt Sanhedrin, — hänvisa Hr Liljenstolpe till de af nämnde auktoritetei 1 CG Den 23 December. med afseende härå afgifna och stadfästade svaromål, hvilka ännu i dag, ibland Mos. trosbekännare i allmänhet, ega gällande kraft; samt att dessutom, till närmare uplysnings vinnande, fästa Hr Liljenstolpes upmärksamhet på den, forst på Tyska sedermera på Svenska språket härstädes utgifna Lärobok i Israelitiska religionen, hvilken, sedan år 1833, varit begagnad inom Mosaiska Församlingen härstädes vid religionsundervisningen såväl i Skolorna som vitl den offentliga konfirmationen.: Nämnde Lärobok, jemte ett exemplar af en, utaf Henrik Wergeland författad brochyr: ”Judarne i deras närvar, ställning’-, der öfvannämnde svar finnes på Svenska återgifna, äfvensom ett exemplar af den af E. M. Pontin utgifna brochyr med titel: ”Judarnes Emancipation”, der de begärde statistiska upgifter återfinnas, skulle Kammarh. Liljenstolpe tillställas. A. L. Lamm. L. Meyerson. J. Levertin. A. Bonnier. John Lemann. L. Lipmanson. Bilaga N:o 6. Ank. från Norrköping d. 16 Dec. 1850. Och så snart jag varit i tillfälle kunna, i samråd med härvar. medlemmar af vår församling, besvara de frågor S.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro d^ 7 September iZlo. S. D. Äterförwisades, med anledning af gjor. da anmärkningar, till Bewillnings-Utstottet desi utlä - Z46 Den 7 September. utlätande af den 3 sistlidne i fragan om Skpddsargiftens och Vrämvinsbewillningens bestämmande för mindre hemmansdelar inom Carlstads Län. dlt supra. Lx ?rotocol!o O. Valerius. Utdrsg af Bonde-Ständeta Protokoll wid Urtima Riksdagen i Öerbro den 7 September i8io. S. D. ^rom af Talmannen aiord framställning. best äts: Att Kongl. Maj ro Nådiga Proposition af deri Z dennes, angående Förwaltning a' Kongsoch Kongs Lrdugardarne, skulle remitteras tcsl Rcksens Ständ, rs StatsUtskott, och att Riksdagsmännen Oxel bergs och Wesstngs ingchne Memorialer kommo att ätfölja. Ot supra. Lx ?rotocoIIo 6abriel Öärnann. Utdrag af Protokollet hället hoS Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Örebro den 7 September 1810. S. D. 3!emitteradeS till Lag-Utskottet, ett af Riksdagsmannen Bengt Niclasson frän Bo hus - Den 7 September. 347 hus Län ingifmet Memorial, angäende answar och påföljd för Landtmätare, sorn försummar, att till ProviNce. och Landtmäteri-Contoiren -insända Conceptoch renoverade Cbartor öfwer z förrättade mätningar, eller att Jordägaren dest Charta Exemplar tillställa. Or supra. Lx ?rotocollo 6abriel Oämauo. Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde Skändet tvid Urtima Riksdagen i Örebro den 7 September r8io. S. D. 9^emitterades till Riksens Ständers Lag.
^Intalet af epamtnerabe barnmorpor i riPet uppgtcf fötlibet år till 1,262, proaraf 125 t ©tocfpolm ocp 1,137 i rifets öfriga päber ocp lanbSförfamlingar. 3 ©tocfpolm pafma unber famma år 35, ocp i Sunb 17 barnmorjFe»!ärlingar blifrott unberroifabe ocp iptb anpälb epamen gobPänba, blanb proilfa förjtnämnba 25 njutit unberroiSning i inprumentala förlogningéfonpen. sBaccinatio* Sintalet af älbre ocp yngre perfoner, forn meb framgång bliftpit ne"‘ ympabe, uppgtcf år 1848 till 73,605. Veterinär! V3ib Veterinärinrättningen t ©tocfpolm pafma förlibet år 45 inrättning , , _ . „ „ „ „ , „ _ same. eleoer njutit unberwtSnmg, pmartblanb 8 fran Norrige ocp 3 fran 67 SinlanD. SJöib Veterinärinrättningen i ©fata unbenotfabeä roib famina tib 7 clever $tjfilliga i fyiftorijft ellet auiftijlt affeenDe roärberifa famlingar Samlingar r r i , r ■ ■ ™ ° fÖV tOllf} 0# I>afroa bltfmtt mfopta Deié fot Sliféatdjioet, Delö fot .fongt. Söht* roetenftap. feum, Dclé föt .fongl.
Hvad härefter angår den af kommitterade sökta jemförelsen mellan kostnaden för arméens aflöning enligt den nu uppgjorda nya staten och de tillgångar som för dylikt ändamål varit arméen anvisade enligt Konung Carl XI:s indelningsverk, så hafva kommitterade i detta afseende beräknat å ena sidan hvad arméen förlorat, sedan indelningsverkets ordnande intill närvarande tid, dels uti mistade indelda tillgångar, dels derigenom att nya beställningar blifvit å stat uppförda, samt å andra sidan hvad arméen vunnit uti erhållna kontanta löneanslag och afgifter af vacanta nummer samt genom åtskilliga tjenste-indragningar; och har denna beräkning, för att kunna utvisa hvad arméen i närvarande stund skulle dels hafva att använda, dels behöfva utgifva för sin aflöning, reglerad på det af kommitterade föreslagna sätt, skett med iakttagande deraf, att de minskade och ökade olika tillgångarne, liksom utgifterna, blifvit uppförda till sina nuvarande verkliga eller förslagsvis beräknade värdebelopp och med tillämpning, vid utgifternas beräkning, af den föreslagna nya normalstaten; varande härigenom utrönt följande hufvudsakliga förhållande: A. Arméen har förlorat 1. genom mistning af inkomster, bestående i militise-boställen, indragna från ännu qvarvarande regementen och corpser, enligt bifogade sammandrag af i Kongl. Kammar-Collegium upprättade förteckningar (Bil. N.), ett belopp motsvarande dessa boställens arrendeafkastning, som nu utgör Rdr 60,458: 25, och i andra indelda tillgångar, som från samma regementen och corpser blifvit indragna, ett ungefärligt belopp enligt uträkning (Bil. O.) af ... Rdr 162,746: — samt 2. genom tillökning af utgifter med anledning af tid efter annan skedda organisationer inom arméen och dervid å stat uppförda nya beställningar, en tillgång motsvarande lönerna för desamma, hvilka utgöra, enligt för - teckning (Ril. P.j): vid kavalleriet Rdr 93,111: 42 och vid infanteriet Rdr 1,280,129: — Rdr 1,373,240: 42. Summa förlust
Det var under en sådan uppfattning af samhällsskicket, hvilket möjligen hos mig subjectivt varit alltför mörk; det var under inflytelse af de förledande exemplen att se företaget alt uppskjuta de bestämdi föreskrifna riksdagarna hvart femte år till det sjette, lyckas utan svårighet, —• att förtiga många andra dylika, —som ideen örn en likadan taktik hos mig uppstod; men den kan naturligtvis aldrig försvaras, utan i högsta nödfall, och såsom enda möjliga mellanting emellan folkets politiska t i 11 i n t et go re I se och våldsam omstörtning. Så snart den samhällsinstitution, som representerar folket, återvaknat till lifs och derigenom i ett ögonblick fått jernngoda krafter med dess Regering, så blir en sådan taktik ej allena oädel till sitt motiv, den blir också enfalldig. Rädskänslan har nu hos mig försvunnit, och hoppet är i stark tillvext. Jag afsvärjar derföre villigt, under sådana förhållanden, ali enskild benägenhet och all delaktighet i andras möjliga, att mäta ondt med ondt och att hylla en rättsgrund, som endast har att grunda sig på jus t a lion is. I den förhoppning, att Svenska folket lugnt och säkert — om också icke så fort, som det skulle vara önskligtkan få sina klagomål afhulpna och önskade reformer införda i sin organism och sina lagar, ser jag med glädje ett tillfälle för mig och andra att få återgå under de alltid kära grundsatsernas absoluta herravälde. Behofvet att befrämja eller tillåta äfven den ringaste modification deri, i utbyte mot löften om sakvigtiga fördelar för det allmänna, är nu mera icke för handen; och då måste begäret att sträcka handen till hvad icke godvilligt gifves, ej heller få inrymmas i ett äkta Svenskt sinne. Mitt svar, efter denna måhända alltför långa, dels metafysiska, dels subjectiva analys, blir alltså: att då grundlagen måste betraktas såsom en stående fullmakt eller allmän instruction, med supremati öfver alla enskilda instructioner; så måste den ock anses hafva utstakat yttersta gränsen, inom hvilken i stadgad ordning Representationen kan vidtaga åtgärder, som åsyfta beräknad och gifven påföljd.
Men innan något beslut fattas, önskade jag, att RiddarhusSecreteraren måtte utlåta sig om det nu förevarande första Mom. Om hans yttrande instämmer med deras, som ansett saken möjlig och riktig, förmodar jag, att det skulle tjena till en säkrare ledning för Ridderskapets och Adelns omdöme. Herr Printzensköld: På det ingen må anse sig hindrad att antaga den nya redactionen, genom Friherre Boijes påstående, att ett på eftermiddagen fortsatt Plenum vore ett nytt Plenum, och således kunde tagas för det i §:n omnämnde nästa Plenum, får jag blott upläsa 28 §. RiddarhusOrdningen, som lyder: Anslag till Ple num bör ske dagen förut, sist kl. 6 Om under varande Plenum fortsättning pröfvas nödig på eftermiddagen, oör anslag dertill innan kl. 1 vara gjordt. Grefve Frölich, David: Det var i anledning af Herr von Hartmansdorffs upmaning till RiddarhusSecreteraren att yttra sig, som jag begärde ordet. Jag tror icke, att ett yttrande af RiddarhusSecreteraren, i egenskap af Ståndets tjensteman, kan vara af särdeles nytta för Ståndet, enär det ej är fråga om att meddela en bestämd uplysning, utan att afgifva ett utlåtande, som, enligt Talarens egne ord, skulle tjena till ledning för Ståndets omdöme. 174 Den a6 Februari i. f. m. För min del finner jag den hufvudsakligaste betänkligheten vid nya redactionens antagande ligga i den förmodan, som flere Talare framställt, och deribland Herr Tham, att det i §:n nyttjade ordet: anförande skulle ovilkorligen innefatta allt hvad som talas till Protocollet. Men för att vederlägga detta begrepp, anhåller jag att få upläsa den ifrågavarande punkten, som i båda redaclionerne är alldeles lika, med undantag af orden: senast i nästa Plenum_, hvilka blifvit tillagde i den nya. Punkten lyder: Om en genom mundtligt anförande gjord framställning lägges på bordetbör anförandet till Protocollet dieter as och afskrift deraf (senast i nästa Plenum) till bordet aflemnas.
Mörner räkning för den syftning, uti hvilken hans motion blifvit afgifven. Efter härned slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef den K. Proposm jemte yttranderne remitterad till Stats-Utsk:t. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. In fidem, 0. Brakel. Onsdagen den 11 Februari 1863. Plenum kl. 6 e. m. Undertecknad uppläste en ifrån Hr Gr. o. Landtm, till honom aflåten skrifvelse af följande lydelse: Hindrad af illamående att tiUslädeskomma under aftonplenum denna dag hos R. o. Ad., får jag anmoda den främste närvarande ledamoten, att i mitt ställe dervid föra ordet. Den 11 Febrnari e. m. 315 Härefter intogs ordförandeplatsen af Gr. Posse, Arvid. Justerades 4 prot.-utdrag för förmiddagens plenum. Fördrogos och remitterades til! Stats-Utsk:t K. M:s nedannämnde, den 7:de dennes bordlagde Nåd. Propos:r och Skrifvelser till H. St:r, nemi: Propos:r ang:de upplåtande af en del utaf slottsträdgården i Halmstad till tomt för ny elementarläroverks-byggnad derstädes; ang:de upplåtelse till Wenersborgs stad af en Kronan tillhörig tomt derstädes; om beviljande af anslag till inköp för statens räkning af en del utaf den af Kammarherren m. m. G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer; ang:de ersättningsanslag för upphörd dagsverks-skyldighet till åtskilliga militie-boställen; och Skrifvelser i fråga om statsbidrag till kanalisering af Luleå eif, till beredande af farled förbi Hedensoch Eds-forssarne derstädes; ang:de sökt statsbidrag för anläggning af en jernväg mellan Christianstad och Hessleholms station å södra stambanan; ang:de pensionering å allmänna indragnings-staten af läkare vid arméen och flottan.
Jag för mindel gillar fullkomligt den ide'e, som Frih. Cederström vid detta och åtskilliga andra tillfällen sökt göra gällande om en, så vidt ske kan, obegränsad näringsfrihet. Detta bar likväl blifvit en ide'e, som alltför ofta framkastas, och det bör val medgifvas att den nu i oriktig ordning framställes; ty, åtminstone enligt mitt förmenande, tillkommer det ej Bevilln.Utsk. att tillstyrka upphäfvande af gällande författningar. K. kungörelsen af år 1810 bestämmer förhållandet med salu-accisen i de städer, der fri tillförsel icke är tillåten. Jag skulle tro, att det ej passar sig väl tillsammans, 0111 R. St. i sammanhang med regleringen af salu-accisen, ville helt simpelt stryka ut densamma, och således, innan 1810 års författning ännu är vidrörd, salu-accisen blefve afskaffad. Jag ser ingen möjlighet att för närvar, komma till annat resultat, än att bestämma ett belopp, som upptages i stalsreglenn såsom städernas saluaccis-afgift, samt att tillika stadga, att i samina ögonblick, som en stad upphör att förskansa sig med tull förbud, så upphör äfven dess skyldighet att betala salu - Den S Juli e. m. 583 neelsen. Jag tillstyrker att betänk, må bifallas, efter denna lagstiftning icke lärer kunna undras. Frih. Boye: Jag anhåller, alt Ridd.Seeret:n måtte upplysa hvilka åtgärder de andra RiksSt:n vidtagit. Skulle 3 Stånd redan hafva antagit betänk., så vore en återremiss utan allt ändamål. Undert. Ridd.Secret. tillkäonngaf, att ingen underrättelse ännu ankommit från något at RiksStm, ronde deras beslut i detta ämne. Frih, Boye:
Propositioner till grundlags-förändringar, och sådana, som, af enskilde Riksdagsmän eller inom Konstitutions-Utskottet väckta, för representationen framläggas, måtte, från hvarannan skiljda, i 2:ne fristående förslager af Utskottet till grundlagsenlig behandling framställas;" samt att Vällofl. Borgareståndet, till Utskottet återförvisat förslaget med den af Ståndet uttryckta gemensamma tanke, att orden: H någon eller några delar“ borde utur 1 mom. af 81 § Regerings-Formen utgå. Bih. till It. St. Utskottet, som anser de af Högvördiga Preste-ståndet och Vallöf]. Borgareståndet, hvar för sig, sålanda uttryckta gemensamma tankar innefatta sådana skiljaktighetev, som med öfriga Riks-ståndens beslut äro oförenliga, får detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla, med hemställan, om icke Högvördiga Preste-ståndet och Vällofl. Borgare-ståndet ville i förevarande fråga efter de öfriga Stånden sig foga. Stockholm den S September 1854. Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Sept. 1854, kl. 2 e. m. Memorial till ilikets Ständer, i anledning af Preste-ständets återrerniss af Memorialet 41, innehållande voterings-propositionér rörande det i Memorialen N:is 11 och 31 afgifna förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Grundlag aime, i afseende pä en del Regerings-ärenden. Högvördiga Preste-ståndet har, enligt protokolls-utdrag af den 28 nästlidne Augusti, vid föredragning af Konstitutions-Utsköttets Memorial N:o 41, som innehaller förslag till voterings-propositioner, angående Utskottets Memorial Niis 11 och 31, i fråga om ändring af åtskilliga stadganden i Grundlagarne, med hänseende till en del Regerings-ärenden, ogillat Utskottets utlåtande och återremitterat detsamma, med anmodan till Utskottet att inkomma med förslag till förändrade voterings-propositioner.
Här finnas 15 handlande med 6 biträden, 34 handtverkare med 47 arbetare, samt en klädesfabrik, hvars tillverkningsvärde dock uppgår till endast 7,057 R:dr banko. Denna stad skulle otvifvelaktigt få betydligt ökad rörelse om den ifrågasatta hamnbyggnaden derstädes komme till verkställighet. Fahlköping, som är den minsta staden i länet, har 636 invånare, 10 handlande med 22 biträden, 14 handtverkare med 38 arbetare, samt en snusoch cigarrfabrik med 14 arbetare och 20,000 R:dr banko tillverkningsvärde. Torghandeln med spannmål är ej obetydlig, men bedrifves hufvudsakligen emellan landtmännen och uppköpare från Elfsborgs län. Jordbruket är för denna stads invånare en hufvudnäring. Åkern och ängsmarken, hvilken sednare är till större delen uppodlad, uppgå till 1,274 tunnland, men skogsoch betesmarken till blott 262 tunnland. För handel och borgerlig rörelse utgöres bevillning af städerne Mariestad med 1,098 R:dr — sk. — r:st Lidköping . » 876 » 45 » — » Skara » 319 » 43 » 2 » Sköfde » 296 » 24 » — » Hjo » 426 » — » — » Fahlköping » 293 » 41 » — » Alt denna bevillning står i ett högst ojemnt förhållande till städernes rörelse, är uppenbart, ty rörelsen i Lidköping är otvifvelaktigt dubbelt större 40 än i Mariestad, och fyra gånger så stor som i Hjo. Missförhållandet emellan be vill ningen af rörelse och löner är ännu märkligare, emedan bevillningen af landshöfdingens, landssekreterarens, landskamererai ens och räntmästarens i länet löner i allmänhet uppgår till 280 R:dr banko eller omkring ^ af den, Lidköpings 39 välburgne handlande och 77 handtverkare erlägga. Rättvisan lärer således kräfva att rikets ständer bestämma andra grunder för bevillningens utgörande. Marieholm, i Lands-kansliet, den 20 April 1849. W. A. DORCHIMONT. TV. Hedenstierna.
De flere, hvilka gjort anmärkningar emot den å denna vara föreslagna ganska ringa förhöjning i import-tullen, lära hafva förbisett hvad Utskottet anfört uti förra Betänkandet, pag. 74> nemligen att dessa varu-artiklar mest betunga Handels-vågen, att de, nästan uteslutande, komma ifrån Norrige och Finland, och att följden häraf blir, att den föreslagna ringa Tullförhöjningen i verkligheten blott till hälften kommer att utgå. Med förnyad t åberopande af dessa skäl, hvartill må läggasyörhoppningenj att Sillen inom nästa 56 Sévillnings-Ulshottets Vt/ålande N.o 44. Riksdag kan ankomma till Svenska kusten, då äfven den inhemska productionen fordrar något afseende, samt då erkännas måste, att Fiskvaror snarare i större än mindre nion consumeras af de förmögnare, finner Utskottet så mycket mindre skal att frångå sitt förra förslag, som ökade consumtions-afgifter sannolikast blifva enda utvägen att bereda en möjlig minskning uti de directa Skattebördorna. Fabr i k s-varö r: Utskottet får härvid åberopa hvad bär ofvan, i (låga 0111 skydds-tull, blifvit anfördt. Formar, Krukor och Potten. Tullen och värdet äro oförändrade, och lika med gamla Taxan. Om, på sätt Herr Cederschjöld påstår, ett annat förhållande visar sig i det utskrifna och till Högloflige Ridderskapet och Adeln oflemnade exemplar af Tull-taxan, så är det ett skrif-fei, som äfven synes deraf, att formar icke förekomma på Tabellen N:o i4- Får: Herr Ståhle har yrkat, att Får från Bevillning.';-Utskottets Utlåtande N.o 44 07 Dfinmark måtte få tullfritt införas; men då man känner att, Schäferierna i detta land ej äro utmärkta, ocli ett sådant medgifvande kunde föranleda dertill, att äfven slagtfår derifrån tullfritt infördes, så kan Utskottet icke tillstyrka bifall till denna framställning, Färg:
Dessutom komme troligen en allmän uppsägning eiler försäljning af nu ifrågavarande obligationer att tvinga åtminstone några Ilypotheks-föreningar att ytterligare öka eller utsträcka sin utländska skuldsättning, oaktadt tillökningen af denna skuldsättning vid nuvarande tidpunkt sannolikt skulle blifva mer än vanligt ofördelaktig ej blott för Hypolheks-förenihgarne sjelfva, utan äfven för hela landet. Vidare syntes jemväl den omständigheten härvid förtjena alt tagas i betraktande, att en dylik från Riksgäldskontorets sida vidtagen åtgärd komme' att till sina följder på det mest kännbara sätt drabba just den Hypotheks-förening, hvilken ända intill närvarande tid sorgfälligt undvikit ali beträda den utländska skuldsättningsbanan och hvars obligationer Riksgälds-kontoret under en längre tidsföljd hos sig hopsamla,t till ett högst betydligt belopp. Emot lämpligheten och ändamålsenligheten af meranämnde uppsägning och försäljning förekomme för öfrigt den gemensamma erinran, att Hvpotheks-föreningarnes upplåningsbehof skulle derigenom ovilkorligen ansenligt Ökas under den närmaste framtiden och således under samma tid, då Riksgälds-kontoret, oaktadt denna uppsägning eller försäljning, i allt fall klefve nödsakadt jemväl af allmänheten upplåna medel emot räntebärande obligationers lifgifvande. Följaktligen skulle liktidigt upplåningar emot sådane obligationer komma att från skiijda håll och under inbördes täflan härstädes företagas; hvilket ofelbart måste lör Riksgälds* kontoret, likasom för hvar och en af de öfrige obligations-utgifvarne, föranleda på en gång minskning i lånetillgångarne och ökning i anspråken på låuevilkorens fördelaktighet för långifvarne. För öfrigt trodde sig
En öfwertygelse som hos Utskottet grundadts i de nödwändighetslagar, hwilka föreskrifwas dels af Sweriges nuwarande Statsförhallande, dels af vmtankan för dest framtida wäl och trygghet. Om sättet att härwid förfara haswa trenne Ledamöter warit af skiljaktiga meningar med be öfrige, som erkänt för lämp, ligast den hufwud.mesure Kongl. Mast ansett nödig. Hwad ater beträffar den af Kongl. Mast förestagna betalning och indemnisation till Swensta Undersaker, har wäl Utskottet samfällt medgiswit principens rigtighet, men dest pluralitet i underdånighet projecterat en mera willkorlig liqwidation, jemte en aflägsnare termin för densamma, derwid likwal undantagande ersättningen till Kongl. Masts kärälstlige Herr Son, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, ej allenast för de af Honom a Swensta -416 Den 9 Julli. Undersåkers verificerade fordringar utbetalta förstott, utan ock för hwad Han i Utländska Fonderna förlorat; hwaremot fyra bland Utstottets Ledamöter, pä anförde stal, biträdt Kongl. Majus l denna tel af ämnet gjorda framställning. Hwad Kongl. Maj:t för öfrigt trott böra, i sammanhang härmed, af Riksens Stander förvrdnas, har Hemliga Ucstottet i underdånighet tillstyrkt. Kongl.
Observationsdito ... Diverse inkomster Uppbörd: Skulder Balans till år 1862: Kredit. Balans från år 1860: Skulder Utgifter: Byggnader och reparationer För residensbyggnaden i Kristianstad » Landsstats-embetshuset i Hernösand » Kalmar slotts vidmakthållande 57,362: 40. 142,168: 89. 59,350: 73. 185,125: — b) Byggnader och reparationer i landsorterna. Debet. Balans från år 1860: Balans till år 1862: Summa 121,257: 88. c) llospitalsbyggnadeu vid Hedvigsberg och Konradsberg. Debet. Balans jr ån år 1860. Uppbörd: Extra statsanslag Utgifter: Någon anmärkning mot dessa räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. Kongl. Konvoy-kommissariatet. Räkenskapen, i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, redovisar inkomster och utgifter sålunda: — 62 — Debet. Balans från år 1860: Tillgångar Uppbörd: Räntemedel 74,122: 18. Försäljningsmedel för karantänsinrättuingen vid Känsö 148: 28. Från Kongl. Tull-verket levererade medel 750,000: — Balans till år 1862: Skulder Summa Kredit. Balans från år 1860: Skulder Utgifter: För sjöexpeditioner reserverade medel 67,500: — Bidrag till Sveriges och Norriges gemensamma konsuls fond .' 118,800: — Karantänsinrättningen vid Känsö 27,429: 63. Svenska kyrkan i London 1,824: 50. Aflöning och arfvoden , 7,565: — Till Kongl. Danska Regeringen för Öresundska tullens upphörande 189,049: 39. Evangeliska kyrkan i Bordeaux 432: Bidrag till aflöning åt Svenska Beskickningen i Turkiet 22,232: 48.