Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Protocoll, hållna bos Högloflige Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdagen i Stochholm, År 1840. Första Häftet. S T O C K H O L M. Hörbergska Boktryckeriet, i84o. I i f ► I s L_Jedan Rikets Ständer, genom 84 §. i Riksdags-Beslutet af den 27 Maj i835, blifvit kallade att till Lagtima Riksdag sig i Ilufvudstaden infinna den >4 Januari 1840, och K. M:t dessutom genom Nådig Kungörelse af den 19 October i83g derom behagat påminna samtlige Sveriges Rikes Ständer, blef Riksdagen å utsatt dag med vanliga ceremonier utblåst; och täcktes K. M:t till Landtmarskalk förordna Landshöfdingen i Linköpings Län, Ståthållaren å Linköpings Slott, General-Adjutanten och Riddaren af K. Svärdsorden, Herr Friherre Garl Otto Palmstjerna, hvilken, efter det han aflagt Landlmarskalkseden och blifvit öfverlemnad tili de tvänne äldste närvarande Grefvar, En af Rikets Herrar, Riksmål'skal ken, Genera 1-Lieu t enan ten, Konungens GeneralAdjutant för Arméen, Chefen för General-Staben, Förste Adjutanten bos H M. Konungen och Chefen för Konungens Adjutantsoch Ordonnance-Officers-Corps, Secund - Chefen för LifGardet till Häst, Cancelleren för K. Krigs-Academien, R. och C. af K. M:s Orden, R. af Konung Carl XlILs Orden, R af K. Ryska S:t Andrae, S:t Alex. Newsky, Hvita Örns samt S:t Annas-Ordens irsta Class, Storkors af K. Grek. Frälsarens Orden, R. af K. Preussiska Mer. Orden, Storkors af Hertig!. Sachs. Ernest.
Helsiden, Schawlar, Schawlet. ter och andra dukar upptagne a:ne rubriker, den ena, af Gaze eller annan gles väfnad af så kalladt bourre de Soie, samt genom tryckning eller prässning Jarone - Bevillnings-Ulshottets Utlåtande, N:o 43. rade, och den andra, alla andra slag, ej mindre släta och enfärgade, än, genom ■väfnadssättet eller olika färgadt Silke faconerade, hafva alla fyra Riks-Ståuden godkänt de at Utskottet å den förra rubriken föreslagne tull-bestämmelser, ehuru Borgare-Ståndet varit af skiljaktig mening, i afseende å redaclionen, samt vid den senare Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet medgifva, men Presteoch Bonde-Stånden förbjuda densamma till införsel. Hvad nu först angår sistberörde rubrik, så, enär densamma tillförne vant till införsel förbjuden, kommer jemväl hädanefter dervid att förblifva; och sora, beträffande den första rubriken, den omnämnda skiljagtigheten, angående dess lydelse, hvilken Borgare-Ståndet icke velat frånträda, är af beskaffenhet att kunna inverka på tull-intradens belopp, hemställer Utskottet, att deröfver må, med ändring af 323:dje och 324:de voterings-propositionerne, sålunda röstas: 2S:q. Ben, som, på sätt Utskottet föreslagit och 3:ne Stånd gillat, anser redactionen å den bland Väfnader'. Helsiden, näst efter alngods, alla andra slag, ej specificerade, förekommande rubrik böra blifva följande: Schaw lar, Schawlelter och andra dukar: af Gaze eller annan gles väfnad, af så kalladt bourre de Soie, samt genom tryckning eller prässning faconerade, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. vinner Nej, kommer, med godkännande af de utaf Utskottet åsatte värdesoch tall-afgifter, redactionen att lyda sålunda : Schawlar, Selia wletter.
Besv. och Oecon.-Utskottens Betänkande IV:o 43. Dä jemkningsanstalten, sådan densamma af Comiterade föreslagits, alltså blifvit af Kongl. Majit upphäfven, återstod till Nådig pröfning endast frågan om öfverskottsräntornes praestation, i afseende hvarå Kongl. Majit, åberopande Dess ofvannämnde Nådiga Skrifvelse af den 26 April 1814 och Instructionen den i3 November 1821, Sig utlåtit: att Kongl.
Men då §:n sönderstyckas, så tror jag det höra till ordningen, att Utsktns förslag föist tagas under öfvervägande och sedan de särskilda meningarna; ty i annat fall kan det hända, alt det nya förslag, som minst varit gilladt, kommer först fram. Hr Lagerhjelm: Jag anhåller vördsamt om propos. till bifall å Utsk:ns förslag i sednare delen af denna §. Frih. Boye: I fullkomligt lagenlig ordning har Hr Frih. o. Landtm, proponerat samt R. o. Ad genom sina svar afgjort tvänne förändringar i denna §. Jag vet då icke huru Hr von Hartmansdorff kan begära att man, med upprifvande af dessa beslut, skall återgå till propos. på gillande af det hela. Hr von Hartmansdorff torde således tillåta alt vi fortsätta den ordning, som är börjad, och nu yttra oss öfver huruvida ordet arbetsföra skall utbytas mot mantalsskrifna. Jag för min del erkänner att jag anser ordet mantalsskrifna äga en fördel, derföre alt det är mindre tvetydighet underkastadt än det förra. Efter förnyade propositioner dels å antalets bestämmande till 4 dels till 3 personer, stannade R o. Ad. slutligen i detta afseende vid bifall till Utsk:ns förslag. Hr Landtm, yttrade, att dernäst förekomme frågan, huruvida ordet arbetsföra skulle utbytas emot mantalsskrifna. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Så mycket mera instämmer jag i den mening, alt här bör utsättas mantalsskrifna personer, som till grund för åstundan att komma ifrån mantal ofta ligger bevis om alt man icke är arbetsför. Således äro uttrycken egentligen synonyma, men i detta fall är mantalsskrifna bättre, såsom ett förtydligande af författningens vilja. Hr von Hohenhausen: Ordet arbetsföra står här icke i annat ändamål än för calculen af hemmansdelens af - 32 Den 3 Februari f. m. kastning. Nili* delta är det enda ändamålet hvarför det liar är infördt, så vet jag icke hvarföre nian skulle utbyta del emot mantalsskrifna, hvilket personer kunna vara utan att vara arbetsföra?
När man nu besinnar, hvad tid som erfordras, innan en sådan kungör, blifver i vanlig ordning tryckt, med posten, afsänd till Rikets aflägse orter och der vederbörligen kungjord, så inses lätteligen, huru magtpåliggande det är, att consulerna icke försumma i tid insända sina rapporter, och huru ändamälslösa eljest slika här utfärdade kungörelser blifva, då fartyg från smittad ort directe får inlöpa till sin destinationsort, utan att passera quarantän, utan att ens kunna afvisas från hamnen, i saknad af föregående kungör, från CornmerceColhm om smittosam sjukdom i den ort, derifrån fartyget kommit. Man må icke invända, att skepparen bör uppvisa sundhetspass och uppgifva, huruvida han under resan haft sjuka om bord eller besökt för smitta misstänkt ort. Att en skeppare högst ogerna vill tillbringa någon tid på en quarantänsplats och söker undvika tidsutdrägt, ligger i sakens natur, följderna för landets invånare må blifva hvilka som helst. Consulerna stå utomdess i den beröring med Hrr skeppsoch godsägare, att considerationer äro, lindrigast sagdt, icke omöjliga. Man är med ett ord icke så nogräknad med dessa sundhetsbevis, i medvetande deraf, att de sällan kunna controlleras. Det påstås t. ex , att skepparen Biass från.Hull, om bord på hvars fartyg choleran först i Stockholm utbröt, haft rent sundhetspass, ehuru anledning är att betvifla sådant, samt att han ej skall undergått quarantän, fastän orten, derifrån han kom, var misstänkt. Vid sådana förhållanden synes tiden vara inne att föreslå, det R. St., för att ej underlåta något af hvad på dem Den i5 Januari.
Uti sine påståenden har Hr Justitieombudsmannen sökt ånyo framställa de i följd af ifrågavarande bidrag meddelade accepter, såsom en för Rådgifvarne aggraverande omständighet, och han förespeglar härvid möjligheten af, att Staten skulle nödgas infria dem, äfven om villkoret för detta infriande ej vore uppfylldt, hvarvid 4 Kap. 4 och 5 §§ Utsökningsbalken såsom stöd åberopas. Då lian härvid, likasom i anmärkningsmemorialet, nog summariskt vidrör de rådgifvande åtgärderna, framkallar detta ett kort tillägg till det, svaranderne i förklaringen häröfver anfört. Det förekommer rent af obegripligt, huruledes accepterade anvisningar till utbetalning af ett visst belopp penningar, först sedan ett i anvisningen eller i accepten utfästadt villkor vore uppfylldt, skulle i någons hand ovillkorligen kunna utkräfvas. Rådgifvande åtgärderna i afseende på denna del af saken innefattade: aLt Direktionen för Trollhätte Kanal och Sluss ver ksbyggnad måtte medgifvas få på viss bestämd summa ställa anvisningar på KonvoyKommissariatet, alt infrias vid den tid och mot det villkor, som i Privilegium och Kontraktet om Kanalbyggnaden voro stipulerade, hvarvid undertecknade Rosenblad, Åkerhjelm, Schulzenheim och Gyllenhaal, för ett närmare 312 bestämmande, derjemte tillstyrkte, att Kongl. Maj:t måtte anbefalla dess StorAmiralsEmbetes tredje afdelning alt årligen tillse, huruvida dessa villkor vore uppfyllde, och KonvoyKommissariatet att ej erlägga årsbidraget förr, än detta uppfyllande vore sålunda utrönt och Kommissariatet tillkännagifvet. Med en villkorlig invisning, eller en å invisning åtecknad villkorlig accept, lärer Innehafvaren ej kunna vända sig till någon annan än invisaren, om utbetalning vägras, helst då, såsom nu är förhållandet, dennes rätt att invisa pä en annan grundar sig på ett emellan dem uppgjordt paktum, hvari den sednares förbindelse att infria först gäller, sedan den förra fullgjort sin motsvarande förbindelse.
Majd, ej allenaft att den ifrågavarande förändringen vidtaga, utan ock att bibehålla BergsTingsRåtterne vid deras Domsrätt i de Jall Kongl. Majit kan finna nödigt, då jag gör mig förvissad, att en närmare undersökning om behofvet af förändring, skulle förutgå, och denna undersökning, anser jag så mycket mera nödig, som de skål Utskottet åberopat, icke åro tillräckliga, för upphåfvande af BergsTingsRåtterne* Domsrätt, i liela sin vidd. Jag vill visserligen icke bestrida, att många af de vid BergsDomstolarne förekommande inål, aro ef den besk ffenliet, att de kunna derifräa afskilja» och öfverflytta* på HäradsRål - b* {Den 10 j$Qv*mb*r c» »• terne, hvarigenom skulle vinnas mera bestämdhet, i frågan örn Domstolarnes behörighet; men en stor del af de saker, sorn tillhöra BergsTingsRåtten såsom Domstol, äro af den beskaffenhet, att till deras afgörande, fordras en vetenskaplig kännedom, hvars inhämtande skulle upptaga mera tid ån de, som ingå på juridiska banan, vanligen hafva öfrig.
Akademien består och har alltid bestått till största delen af embetsman, hvilka haft full sysselsättning utom Akademien, åt hvars arbeten de endast kunnat offra en sparsam ledighet. Men utredandet och utvecklandet af Svenska språkets grunder fordrar i sanning odeladt arbete samt stora och allvarsamma ansträngningar. Hvar och en, som är lifvad af sann fosterlandskänsla och kärlek till sina fäders språk, måste önska att detta, en af våra dyrbaraste arfvedelar, blifver behörigen vårdadt och omhuldadt. Ett sätt, att i någon mån bidraga till vinnande af ett sådant mål, vore otvifvelaktigt, att vid Universiteten inrätta lärostolar för modersmålet. Derigenom skulle kunskapen om detta språk vinna i anseende och tilldraga sig större upmärksamhet, än hvad nu är händelsen. Dessutom funnes då alltid några personer, hvilka hade studiet af modersmålet till embetspligt, och detta kunde då svårligen undgå att blifva vida mera bearbetadt, än hvad man nu kan hoppas. Enär Svenska språket icke kan grundligt inliemtas utan genom samtidigt studium af syskonspråken och de fornspråk, från hvilka de förra härstamma, upstår tvekan, huruvida icke den projecterade Den 5 November. 83 nya lärostolen borde kallas Profession för de Nordiska språken; men om man hufvudsakligen åsyftar Svenska språkets bearbetning och utredning, tror jag att sådant lämpligen bör antydas genom sjelfva benämningen. I annat fall kunde lätt inträffa, att mången lärare i det nya ämnet riktade hela sitt arbete och alla sina forskningar på fornspråken samt lemnade modersmålet helt och hållet ä sido. Med anledning af hvad jag nu haft äran andraga, tager jag mig friheten föreslå: Det vid hvartdera af Universiteten i Upsala och Lund inrättas en lärostol för Svenska språket, med en Professor, en Adjunkt och en Docens, samt att till desse tjenstemäns aflöning anslås belopp, motsvarande dem öfrige lärare inom Philosophiska fakulteterna åtnjuta. Jag anhåller om remiss å denna motion till H. StatsUtsk. Remitterades till StatsUtsk. Föredrogs nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern., nemi. från Stats-Utskoltet:
Denna tillämpning har för öfrigt icke blott vid föregående Riksdagar, utan jemväl vid den innevarande, varit följd samt af Rikets Ständer och deribland äfven af Bonde-Ståndet godkändt, såsom exempel hvarpå Utskottet, bland andra, får åberopa Stals-Utskollels Memorial N:ris 297 och 3o4 vid 1828— 3o årens, N:o 3i8 vid 1834—35 årens samt Nrris 180 och 3oi vid innevarande Riksdag. Vidkommande serskildt den af en ledamot utaf Borgare-Ståndet vid denna punkt gjorda, härförut omnämnde, erinran; så om än, vid det förhållande, att det ifrågakomne anslaget blifvit ogilladt af Bonde-Ståndet, hvaremot Ridderskapet och Adeln beviljat 9,766 R:dr 3a sk. samt Prestecch Borgare-Stånden, fastän tinder olika vilkor, anvbat 8,000 R:dr, det är ostridigt, att dessa beslut i så måtto instämma, att minst 8,000 R:dr äro bifallue, lärer det dock vara uppenbart, att Ridderskapets och Adelns beslut är skiljagtigt från de arne andra Riks-Ståndens, hvilka bifallit anslag, och a't, då således de 3 Stånd, som beviljat anslag, icke i afseende å beloppet öfverensstämma, denna skiljaktighet mäste genom votering emellan de olika summorna afgöras.
ProtocolIsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om gillande af RiddarhusUtskottets Memorial, innefattande Utlåtande öfver Wadstena Adeliga JungfruStifts-Directionens RiksdagsBerättelse, i5a. —om bifall till StatsUtskottets Betänkande, angående SaltpetterSkattens utgörande, dito. — om Återremiss till BancoUtskottet af dess Betänkande, i anledning af väckt fråga om inrättande af en ny fond för Sillfiskare, 153. — om gillande till den behandling 56 §. Regeringsformen stadgar af ConstitutionsUtskottets Memorialer, nemligen 1:0 innefattande förslag till åtskillige RiksdagsOrdningens §§:s fördelning i numererade Moment; 2:0 med tillstyrkande af ändring uti åtskillige Grundlagarnes §§., hvad angår föreskriften af en VoteringsSedels afläggande; 3:o angående ett föreslaget tillägg uti 29 §. i Riksdagsordningen, dito. — om godkännande af RiddarhusUtskottets förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående utfärdande af en Kungörelse om 229 Stamtnflors completterande, i5/f. — rörande Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkande, om en fri utförsel af Ekbark, dito. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om sistnämnde Utskotts Betänkandeu, rörande ej mindre väckt fråga om rättighet för Lumpsamlare att omkringresa i Landet, samt om sättet till Lumpors anskaffande för PappersBrukens behof, än ock om en friare Tackjernshandel, i55.— om ÅterremisstillConstitutionsUtskottet af dess Memorial, angående föreslagne ändringar i i4 §.
af Herr von Qvanten, Emil, att lösen för de från Kongl. Kammarkollegium utgående expeditioner måtte såsom löneförbättring tillfalla Kollegii tjenstemän eller ock Notariernas löner förhöjas till 2,800 R;dr; 234, af Grefve Mörner, Carl Göran Dellof, angående förbättring af Landtbruks-ingeniörcrnes lönevilkor; M 233, af Grefve Wrangel, Tönnes, angående pension åt framlidne Professoren J. S. Billings enka, Anna Charlotta Billing, född Hård; JV2 243, af Grefve Taube, Henning Adolf, angående anslag till uppförande af en byggnad i Stockholm för ett i likhet med Nya Elementar-skolan inrättadt läroverk; M 244, af densamme, angående anvisande af medel förskottsvis för åtskilliga jernvägsarbete!!; M 243, af Grefve Kalling, Carl, angående pension åt framlidne Regementsläkaren, Doktor Gustaf Wilhelm Beckers enka; JV2 246, af Herr Liljenstolpe, Axel Fredrik, angående förhöjning af den åt f. d. Länsnotarien Olof Henrik Förberg tilldelade pension; J\2 248, af Herr von Hofsten, Bengt Johan, angående anslag till aflöning åt en Provincial-läkare i Carlskoga härad; M 249, af Herr von Schéele, Axel Wilhelm, angående pension åt f. d. Kaptenen Friherre Eugéne von Vegesack; M 230, af Herr Oldevig, Hans Fredrik, angående förhöjning af det utaf Kongl. Maj:ts äskade anslag för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar; M 231, af Herr Fahnehjelm, Guslaf, angående pensioner åt tre handtverkslärare vid allmänna Institutet för döfstumma och blinda; N2 232, af Herr Cederschiöld, Budolf, angående förbättring af de tre yngre ledamölernes i Kongl.
Sedermera transporteras skuldsedeln, och utgifvaren återfår den, för att, när han derefter blir lagsökt och skall undergå utmätning för verklig skuld, kunna lemna skuldsedeln till samma eller en annan god vän, som säger: låt bli den der egendomen, den är redan utmätt till gäldande af min fordran, ehuru jag tillåter att den är och får förblifva osåld i gäldenäreus hand. Sjelf - Den 25 Augusti. 553 Sjelfva menskliglicten kräfver, alt en viin eller slägtinge tua kunna rädda några möbler oell boliagsperscdlar för en skuldsatt familjs behof, i följd hvaraf lösöreköp nu mera icke lärer kunna lili realcontraclemcs elass återföras, sedan det lill och med i länder, med lagstiftning, tuera grundad pä den Romerska, t. ex. i Frankrike, räknas lill conceusualcontracler. Jag tror alltså man bör åtnöja sig med all bestämma, alt lösöreköpet, derest tradition ej genast sker, endast då, när vissa formaliteter iakttagas, skall mot tredje man ega bestånd. Till skydd för allmän rätt, och för alt i någon mån söka afböja förslomförmälda tillställningar, vägar jag föreslå, ali R. St. för deras del besluta, att, med upphäfvande af K. förordn. d. 9 Maj 1S35, må stadgas som följer: § !•
Utskottet kan icke annat än erkänna billigheten af hvad i motionen blifvit yrkadt; och sorn de kopparstick och lithografiska arbeten, hvilka såsom konstsaker äro att anse, ega ett så ojemförligt högre värde, att någon ringa, i förhållande till papperstullen bestämd, efter vigt utgående tullafgift för dylika arbeten blefve utan betydenhet, men svårighet deremot skulle möta att vid tullbehandlingen urskilja, Bevillnings-Vtskoltels Betänkande, J\s 3. 39 hvilka arbeten borde till konstalster hänföras eller icke, har Utskottet funnit sig höra föreslå, att kopparstick, estamper och lithografiska arbeten må åsättas införselstull af 5 sk. per skålpund; och att härifrån må undantagas endast sådane plancher tn. m„ sorn tillhöra tryckta och, såsom sådane, vid införsel tullfria arbeten. I stället för nu varande rubrikerna »korgar af sammansatta, eller, såsom arKorgar. betade, ej specificerade ämnen» samt »korgmakarearbeteo, ej specificerade», och den för begge dessa rubriker stadgade förtullning efter värde med 33 V3 procent, tillstyrker Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads motion, antagande af de rubriker och tullsatser bilagde taxeförslag för dessa artiklar innehåller. Yid utbyte af nu stadgade, för inhemska tillverkningen obeböfliga förbud för Kort> sPe'~- införsel af spelkort mot tull, torde, på sätt Kongl. Moj:ts vid sistlidne Riksdag afgifna taxeförslag samt Herrar Rosenblads och Muréns nu väckta motioner innehålla, införselstullen å spelkort böra bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen; och tillika meddelas den föreskrift om kortens förseende med bevillningsstämpling, som bilagde taxeförslag upptager.
701 åstadkommas, att Sundet vid det så kallade Sodra Staket blefve uppmuddradt och gjordt Segelbart, derigenom den långa omvågen förbi Waxholmen till Dalarö, hvartill så många särskilda vindar erfordras, undvekes, och så vål Kronans, som enskildes Fartyg, på ganska korrt tid kunde utlöpa, utan att deremot någon fara skulle uppstå, att denna farled kunde af fiende begagnas, till befordrande af hvilket nyttiga foretag Hrr Gripensvärd erbjudit sig, att antingen sjelf bekosta uppmuddringen, mot rättighet att få uppbära Bompenningar efter Fartygens Lästetal, då han ville antingen med penningar eller Frålse-Rånta inlösa Kronans andel i nuvarande Uppbörden derstädes, och som skall utgöra endast 11 a 12 Rrdr Brco om året, eller ock om verkställigheten af denna Segelfarts öppnande besörjdes för allmän bekostnad, vore Herr Gripensvärd benägen erbjuda Staten sin andel i Bompenningarne, utan att derföre åska någon särskild ersättning.
Directionens meddelade upplysning, varit den, att Konungens Befallningshafvande öfver Malmöhus Län, utan Kongl. Directionens vettskap, under tiden äfven låtit befrakta fartyg för samma Spannmåls-afsändningar. Genom denne af Konungens Befallningshafvande vidtagne särskilde anstalt, har Magazins-Inrättningen förlorat i frakt-ersättningar, sorn blifvit Skepparne tilldömde, sammanlagde 875 R:dr 5 sk. 5 r:st. Banco. Ibland åtskillige mer eller mindre betydelige lägenheter och byggnader, som tid efter annan, dels aldeles frångått Allmänna Magazins-Inrättningen, genom Riksens Höglofl. Ständers förordnanden, dels ock i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga befallningar blifvit öf - Revisorers Berättelse. 833 verlåtne på obestämd tid till disposition för andro Verk och Inrättningar, utmärker sig en på Kongl. Skeppsholmen härstädes belägen Magazins-byggnad, hvilken af Kongl. Krigs-Collegium till förvarande af Arnmens Utrednings-persedlar begagnas. Denna Magazins-byggnad , som, till sitt utrymme och den mest fördelaktiga belägenhet, är att anse såsom en af Allmänna Magazins-Inrättningens dyrbaraste tillhörigheter, har allt sedan år 1795 varit för Kongl. Krigs-Collegii räkning upptagen. Hos Kongl. Maj:t har Allmänna Magazins-Directionen flere gånger i underdånighet anmält Inrättningens stora behof af Magazinets återfående, och har äfven Kongl. Maj:t uti Nådig Skrifvelse till Directionen, af den 16 December 1812, i Nåder försäkrat, att derom skulle besörjas, så fort den tillämnade regleringen med Krigsförråden liunne verkställas.
Inom fyra dagar efter hvarje qvartals utgång skall en hvar kreditupplagsinnehafvare till vederbörande tullmyndighet på platsen aflemna s. k. generalförklaring eller skriftlig angifvelse om: Hvilka varor han från sitt kreditupplag utfört till främmande eller fria orter; hvilka han har afsatt till andra upplagsinnehafvare i och utanför staden; hvilka varor han har uttagit till af sättning och förtullning; och huru mycket han har i behåll af hvarje slag och hvarest behållningarna förefinnas. Efter denna angifvelse ntskrifver upplags-räkenskaps-foraren inqvisitionssedlar eller forteckningar öfver behåll-ningarne på de särskilda kreditupplägen. Dessa förteckningar öfverlemnas till de tulltjenstemän, som hafva att verkställa granskningen af kreditupplagen. Sådan granskning sker för hvarje q vartal inom utgången af dess närmast påföljande månad. I Kjöbenbavn utföres detta gränsknings-arbete af inalles tre tullkontrollörer och nio tullassistenter, som fördela stadens kreditupplag sig emellan i tre afdelnin-gar, så att hvarje afdelning granskas af en kontrollör och två assistenter. I vanliga fall lärer man medhinna att granska ungefärligen femton upplag inom hvarje afdelning om dagen eller tillhopa omkring fyrtiofem upplag hvarje dag. Då antalet kreditupplag i Kjöbenhavn uppgår till sex å sju hundra, medhinnes således hela qvartalsgranskningen på omkring femton dagar. Om tiden för granskningsförrättnin-gen pläga granskningsmännen lemna upplagsinnehafvaren skriftlig underrättelse. Varubehållningen bör då vara så sorterad och upplagd, att hvarje varuslag for sig kan be-qvämt öfverskådas och granskas. Upplagsinnehafvaren är skyldig att på allt sätt vara behjelplig vid forrättningen, så att den må kunna ske så hastigt som möjligt. Som behållning får endast antagas varor i hela uti handeln brukliga emballager och endast det af hvarje varuslag, som uppgår till minst det i tulltaxan angifna frånskrifningsqvan-tum.