Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Minoriteten hade åter erhållit företräde hos Kongl. Majit och i underdånighet tillkännagifvit de skäl, hvarföre denjicke i Ståndets beslut kunnat deltaga, men derjemte i lika underdånighet önskat någre jämkningar i betänkandet, samt hufvudsakeligen undanbedt sig ökad roteringsbörda, hvilket de Deputerade ansett i många afseenden såsom overkställbart och orimmeligt, häldst enär uti Blekinge rustas till årlig tjenstgöring tvenne Båtsmän på helt hemman, deremot i Bohus Län trenne hemman hålla en Båtsman, som i fredlig tid endast gör tjenst hvart annat år. I anseende hvartill, då Eric Andersson icke uppgåfve frågans rätta behandlingssätt, och hans Memorial vore oredigt och till större delen sanningslöst, yrkade Jon Jonsson, att icke någon remiss deraf måtte beviljas. Eric Andersson begärte underrättelse af Secreteraren om Datum på Constitutions-Utskottets uppläste Utlåtande, och då Secrcteraren sade det finnas dateradt den 30 Martil, anmärktes det såsom, ett skriffel, ty frågan hade förevarit i April månad, och, om i stället lästes den 30 April, borde anmärkas, att Riksdagen afblåstes den 29 i sistnämnde månad. Eskil Mattsson från Carlstads Län utlät sig, det hans Committenter tryggade sig vid Kneckte-Contractet af år 1688. Efter Eric Anderssons förnyade yrkande af remiss från Ståndet, förnyade ock Talemannen sitt vägrande deraf på ofvan anförde skäl, under åberopande af 75 § Riksdags-Ordningen; och då Proposition härom äskades, förklarade Talemannen enligt 55 § i Riksdagsordningen öfverläggningen hvilande, och förvistes målet till Constitutions-Utskottet, med anmodan att ofördröjeligen inkomma med sitt utlåtande. Bilaga till Mern. N:o 6. 51 Den 27 September. S. D. Till justering upplästes Protocollet för den 22 September; hvarefter Eric Andersson från Stockholms och Svartsjö
Län sig förenat: att, då inom Sunnerbo härad, hvarest köpingen Ljungby vore belägen, handel och industri de sednare åren betydligen tilltagit, en postgång måtte öppnas mellan Wernamo, Ljungby och stora vägen förbi Åby till Helsingborg, hvilken postgång äfven skulle vara af allmännare nytta för communicationen mellan nämnde stad och Stockholm* Utskotten hafva tagit berörde motioner i öfvervägande; men alldenstund Rikets Ständer, i afseende å Postmedlen, vidtagit den reglering, att hvad af dessa medel kan inflyta utöfver dels Stals-Yerkets behållna inkomst, dels den för Post-Verkets stat och öfriga utgifter beräknade summa, må af Kongl, Maj:t disponeras till kostnaders bestridande i och för post-anstalternes utvidgande eller förbättring; fördenskull och då de genom motionerne åsyftade nya post-communieationer således kunna, efter ansökuing bos Öfver-Post-Direetörs-Embetet och i händelse, att de finnas af behof påkallade eller förmonliga, varda till verkställighet befordrade, i nion af tillgångarne, anse Utskotten förevarande ämne icke böra utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och hemställa derföre, att motionerne icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. Stockholm den 4 Mars 184$, 2.4 Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 79- 13 jå N:o 79. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af ordinarie aflöning s-anslag en för åtskilliga Post-Conior. Till Utskottens gemensamma handläggning har Hederv. Bonde-Ståndet remitterat ett af Iliksdagsfullmägligen Fredrik von Zweigbergk ingifvet så lydande memorial: ”Då inkomsterne vid nedanskrifne Kongl.
Till allmänt möte i Sundsvall den 12, 14 o c h 15 juni d. å. inbjudas, enligt utsändt cirkulär, lärare o c h lärarinnor äfvensom andra för och v i d den högre flickskolan verksamma personer. Centralkomiténs ordförande är rektor E. Schwartz. Förslag till diskussionsämnen insändas till sekreteraren, frö- k e n E m m a Mattsson i Stockholm, före den 1 nästkommande februari. Hvem vill bli sjuksköterska i Neapel? I skrifvelse till utrikesdepartementet har de Förenade rikenas konsul i Neapel W. K l o u m a n inberättat, att v i d det internationella sjukhuset i Neapel plats finnes ledig för två sjuksköterskor, s o m kunna tala tyska och engelska, m e d fast lön af 60 lire i månaden jämte kost och logis. Efter ett års tjänst erhålles restitution af hafda resekostnader o c h efter två års tjänst jämväl fri hemresa. Svenska sjuksköterskor, s o m reflektera härå, kunna insända sina ansökningar m e d attester till konsul K l o u m a n, s o m är m e d l e m af sjukhusets styrelse o c h på anfordran meddelar närmare upplysningar. En gammal sträfsam och sparsam kvinna var fröken Brita Katharina Lundberg, som afled härstädes den 7 januari. F ö d d i Östuna församling i Upland 1809, har h o n tillbragt större delen af sin lefnad i A d o l f Fredriks församling i Stockholm. Där har h o n en lång följd af år haft en mekanisk mangelaffär under den » gamla goda tiden », då h o n var nästan ensam o m denna nu ej längre ovanliga inrättning till husmödrars fromma. G e n o m ihärdigt arbete o c h små anspråk på ifvet har h o n kunnat efterlämna en efter hennes stånd ej obetydlig sparpenning.
Af de 40,000 Torpare, som i knnimi -tabellen äroupförde,uptagas endast 24,000 a! idka Bränivinsbräniiing ä 8 H. hwardera - iZZ/197 si4 iZi,8i5 8 18,666 Z2 4,000 > Skatt» Den 29 Mars. 1221 Skattlagdt Qwarnar, Utjordar, Skattlagdt och Ossattlagde La» gtnhettr samt Mjölnare calLule1L8 lil 18,000 s g H. > - Embetsoch Tjenste »Man samt Stånds»Personer, som ej aga eller besitta Jord, tillika med in» delte Krigsman, uptagas til 12,000 ä 8 tz. » » AfproZre88iv3 afgiften för Hem» man, som, berättigade til mindre Kannerymd, likwal nyttja större men ej öfwer 90 Kannor, förmodas erhallas - » » Af p!-Oi;re88lVL afgiften utöfwev90 Kannor » - » ' Afgiften för Pannor i Stader, ne fran 1 till och med 90 Kan» nor - » vito för Pannor öfwer 90 Kannor « - Krogar pä Landet och i Sta» verne L 10, 7;, 5 och 2^ N:d., calculeras til 2000 ä 5 N:d. » R:d, b,000 2000 Z 6,000 20,000 10,000 10,000 10,000 Z78,6?9
Förordningen den 7 December 1787, anmälde den särskilda tanka, att Utskotten bordt förklara samma Förordning vara genom Regementsförändringen till al! kraft och verkan förfallen, i stället för den i Betänkandet nyttjade terme: igenom TryckfrihetsLagen åtminstone till sin princip håfven.’’ Herr Ribbing: att då han, såsom Ledamot af Lagutskottet, för sin del tillstyrkt upphåfvandet af 1787 års Kongl. Förordning, i anledning afen Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om ändring af 5 Cap. 1 §. Missg.Balken, reserverade han sig emot hvad Betänkandet i den puncten innehélle. Friherre Cederström: Att han hade intet emot det föreslagna upphåfvandet af 438 Lagutskottet! BttånkanAen. 1787 års Förordning, men ansåg Utskotten böra i dess ställe tillstyrka något surrogati äfvensom Herr Frihem!, i anseende till de af Utskotten nyttjade motiver för deras tillstyrkan om upphåfvande af 1820 ars Förbud emot TalareSällskaper, teserverade den särskilda tanka, dels att Utskotten olämpligen åberopat 86 §. i RegeringsFormen, dels ock att Utskotten, emot föreskriften i 83 § derstädes, icke bordt tillåta sig ingå i någon förklaring af Grundlagen, än mindre deråt gifva någon slags tydning, som icke af Grundlagens bokstafliga lydelse kan hemtas. Uti denna reservation instämde Herr Grefve Rosen. Sedan discussionen var slutad, blef förslaget till Betänkande, efter derom framställd proposition, bifallet, utom hvad angick redactionen af de puncter, som rörde Stockstraff', Näringsställen och Konungens Befallningsh af van des rätt att utfärda Vitesförbud ; oell skulle i afseende på stockstraffen åberopas hvad Lagutskottet derom, i ett särskildt Betänkande, deri Ekonomiutskottet instämde, redan yttrat, samt, i stallet för Utlåtandet rörande förbud emot gästning å Näringsställen allenast nämnas, att
Med denna inskränkning synes mig hvad Utskottet föreslagit om silfvers deponerande i Banken af de Judar, som härstädes vilja vistas, vara ett tjenligt tillägg i JudeReglementet, och skulle jag hafva önskat att Utskottet, utan att rubba samma Reglementes hufvudgrunder, endast föreslagit sådana rättelser, som, om möjligt vore, kunde förmå handlande Judar, a:t icke ensamt importera och handla med vexlar, utan att befatta sig med exporten till utrikes ort af våra produ-, < eter, hvartill de hittills visat föga böjelse. Slutligen anhöil Herr Heykensköld, att Utskottrts Betänkande, jenne hans anmärkningar, måtte blifva återreinitteradt. Herr Mannerstam, jjohan: Jag vill icke utan närmare undersökning dela de hårda anmärk - Den 15 Juni. S39 ningar, som, af erne värda Ledamöter, blifvit gjorda emot Judarna. Med Utskottet instämmer jag i frågan om deras qvarblifvande här. De medlemmar af denna folkstam , hvilka hitkommit med Regeringens tillstånd, och på god tro bosatt sig i Riket, kunna ej utan en orättvisa, oförenlig med Nationens värdighet , fördrifvas. Men mera problematiskt lärer det vara, huruvida man bör inbjuda flera att hit inkomma. Antingen böra de få fritt inträde i Sverige, och njuta lika rättigheter med alla andra utländska män, som här fästa sin bostad, eller ock bör afgiften för denna förmon ökas med ett o till de föreslagna summorna. Svensk medborgare rätt bör ej vara fal , men skall han vara det, så kan priset derpå icke uppskattas nog högt. Rättigheten för Judar att nedsätta sig på landet torde ej medgifvas, om icke på mindre tätt bebodda orter i Rikets nordligaste provinser.
Nej jag har sparat dem; och det vet du inte AXEL. ken kostar två hundra francs och min kostar tjugofem. Ack, du sparsamma själ! Den der nattroc BERTHA. Har du något mer att säga? AXEL. försörja dig sjelf hädanefter. Jag vill icke längre Inte mer än att du får vara betänkt på att rita trästockar och låta dig spara hop förtjensten. BERTHA. skyldigheter du iklädde dig när du narrade mig att bli din hustru. Det ska du få se! AXEL. Jaså, du tror att du så lätt kommer ifrån de händelser få en annan färg. Det förefaller mig nä- Nu när jag fått upp ögonen börja förflutna TREDJE AKTEN stan som om du framkallade det der frieriet; det utsatt för hvad Ni kallar en förförelse; det synes mig numera som om jag råkat i händerna på en förefaller mig nästan som om jag då och då varit äfventyrerska som ville locka af mig pengarne på ett hôtel garni; det tycks mig nästan som om jag lefvat i laster, sedan jag förenades med dig! (Stiger upp). mig och jag ser din nacke med det korta håret, Nu när du står så der med ryggen åt är det ja det är precis som om husch! som om du var Judith och skänkt mig din kropp för att få ta hufvudet af mig. Se der ligger drägmed! Ja, för du kände att det var en förnedring ten som jag skulle bära, som du ville förnedra mig att bära dessa vida veck, som skulle dölja för att skulle bjuda ut varan. Nej! Der har du din kär reta, detta nerskurna lif som på korsettens tallrikar lekslön igen, nu kastar jag min boja! (Kastar vigselringen). BERTHA (ser på honom med förundran). AXEL (stryker upp håret). än du, och derför lät jag håret dölja den, för att Du vågade inte se att jag hade högre panna inte förödmjuka dig och skrämma dig! Men ser du, nu ska jag förödmjuka dig, och efter du inte ville nöja dig med att vara min jemlike, när jag sänkte mig, så ska du få vara mig underlägsen, som du är! BERTHA. du var mig underlägsen!
teatrar, så väl Operan som Dramatiska, ha nu i veckan begynt sina arbeten med inöf vandet af de för den närmaste tiden bestämda programmen, Hvad operans repertoar angår, komma utom invigningsprogrammet att under den första tiden inöfvas de båda svenska orginalarbetena » Tirfing » af Stenhammar och » Valdemarsskatten &gt; af Hallen. Utom dessa stycken har direktionen för afsikt att under spelåret gifva följande icke på åtskilliga år uppförda operor: » Enleveringen ur seraljen » af Mozart, » Friskytten » af Weber, » Tsar och timmerman » af Lortzing, » Trubaduren » af Verdi samt de båda Wagnerdramerna » Mästersångarne » och » Flygande holländaren ». Djurgårdsteaterns » Fruar på krigsstråt » besticka en genom sin smittande lustighet, äfven om man mellan skrattsalfvorna gång efter annan känner sig manad att ropa: » Det går för långt! » Ty långt går det, så långt, att något mera ytterligt näppeligen låter tänka sig. Skada, att man ej genom att stryka en del repliker och mildra några situationer gjort det verkligen oförargligt kvicka och roliga mera njutbart. Spelet, i allmänhet godt, är på några händer utmärkt. Af ypperlig effekt är herr V. Lundbergs gamla godsinta tvärvigg till officer, som med grötar samt annat smått och godt pysslar om sin stendöfva, af magkramp svårt ansatta äkta. hälft, hvilken senare i all sin ordknapphet på det dråpligaste framställes af fröken Bustan. Hrr Banft och Hedlund, två rivaler, den ene ytterligt flegmatisk, den andre hetsig och intensiv, lösa likaledes båda förtjänstfullt sina uppgifter, och fröken Borgström, en älskogskrank Albions dotter, hvars karrikerade maner måhända verkar tröttande, förtjänar loford för sin lyckade imitation af engelsk brytning. Fröken Gottschalk, nobel och intagande som alltid, förefaller däremot, trots aktningsvärda U t i Vä^^ohyrä. Mål och Bakterier ™^™?
Vismut 4 rst* Per stalp. Zink , Tutanego och Spiauter: 343. oarbetad och i plåtar x rst. per dito. voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, komma samtlige ofvanberörde artiklar att tullfritt få utföras. Med föranledande af de beslut, Riks-Stånden i öfrigt fattat, får Utskottet vidare, i afseende å nedan. . , nämnde i Memorialet N:o 41 förekommande voteringsPSL°ncrUaI TumerT propositioner, föreslå följande förändrade behandlingssätt, Me maria le t N:o nemligen# 8 Bepillnings-Utshottets Utlåtande, N:o 48. Prop. N:ns Sedan Ridderskapet och Adeln frånträdt dess ser skilda mening, att utförseltullen å Ben: andra slag: oarbetade, borde bestämmas lill 3 sk, lisp., oell, på sätt ofvan är nämndt, i^rdesamt usta alternativet i i8:de voler ings-propositionen derigenom förfallit, lärer sistnämnde proposition böra lyda sålunda: 0:0 Den, som bifaller Utskottets förslag, att Ben: andra slag: oarbetade, böra åsättas en utförselstull af 1 sk. lisp., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, utförsel-afgiflen å dessa slags Ben, att bestämmas till 4 sk. lisp.
— Komitéens nästföregående, af Friherren anförda yttrande: »Föreställningen om en beständig oförmåga hos qvinnan, att i möjlig strid emellan böjelser och förnuft besegra de förra, och om ett äfven i hennes mogriare år fortfarande behof af andras biträde, synes innefatta ett misskännande af hennes värde och af erfarenhetens verkningar till hennes uplysning» — är en allmän fras, hvars erkännande ingalunda förutsätter, än mindre bevisar nödvändigheten eller nyttan af den lagändring, Friherren förordar. Emot Lagkomitéens, man kan väl säga, officiel t omotiverade åsigt, att qvinna, som fyllt 25 år, ej längre borde stå under giftoman, kunna åberopas icke blott Lagberedningens, utan äfven Hofrätternes, Högsta Domstolens och StatsHAdets sednare afgifna och. så vidt af de tryckta handlingarne kan synas, enhälliga yttranden samt K. M:ts Propos. och K. Sins beslut i ämnet vid sistförflutna Kiksdag. Högsta Domstolens, al den s. k. Tablnkomitéen anförda skäl, äro lika träffande, som kort och klart uttryckta. »Med afs. »derå, att qvinna, som ej varit gift, vanligen egde mindre verlds»kännedom, och då erfarenheten visal, att hon vid giftermåls aftal, »ehuru för hennes timliga vällärd mest maktpåliggande, ofta saknat »den stadga och urskiljning, som hon eljest kunnat ådagalägga», har Högsta Domstolen funnit, »att, om än ogift qvinna vid viss ålder »blefve myndig, eller annars i vissa fall kunde myndig förklaras, »hon ändock alltid borde, för ingående af giftermål, inhemta gifto»raans yttrande.» Högsta Domstolen har således verkligen gendrifvit LagKomitéen*, af Frih. Armfelt åberopade utlåtande och detsamma enhälligt underkänt, samt icke, såsom LagKomitéen och Den 25 Ja nu ari f. m. 201 samtlige reservanterne ansett med rättigheten att rada öfver sin egendom äfven böra ovilkorligen följa rättigheten att råda öfver sin person i fråga om giftermål.
Jag vågar betvifla att sjötransporten blefve för bättre pris. Då vi, för någon lid sedan, voro samlade i Ingeniör-föreningen, blef genom ofliciela dukumenter bevisadt, att i alla länder, — såväl i Europa, som i Amerika, kanaler och inre vattenleder icke kunna täfla med jernvägarne, utan nödgas öfverallt —om jag så får uttrycka mig — »ingå förlikning med jernbanorna» och hålla lika pris med dem. Om jernvägstaxorna nedsättas, till det minsta möjliga belopp, skall en alldelas oförväntad rörelse uppstå, på samma gång som en lika oväntad inkomst åt stambanorna. För att illustrera detta förhållande, får jag åberopa ett af en fullt kompetent person, nemi. Trafik-direktören och Riddaren Agreelius, i nyssnämnde ingeniör-förening afgifvet yttrande, som han haft godheten meddela mig i bref och som jag anhåller om tillåtelse att få uppläsa: — »Mitt yttrande i Ingeniörs-föreningen ang:de transportkostnaderna för tunga effekter i fulla tåg var ytterst knapphändigt och alltför ofullständigt, för att derpå skulle ha fästats något synnerligt afseende. Jag vill till en början anmärka, att min beräkning afser endast det slags trafik, som, hemtad från det inre af landet, ej kan vinnas på annat villkor, än att fraktkostnaden är så låg, att varan derigenom blir afsätlbar på stapelplats för försäljning på verldsmarknaden eller tillgänglig på läbriksort för förädling derstädes till ett pris, som gör konkurrens möjlig med utlandet. Den taxa jag skulle vilja uppställa för transito-gods, är således helt och hållet skiljaktig från den, som bör gälla för den lokala trafiken. Härvid vill jag foga en ännu ytterligare anmärkning, nemi. den, att någon för vidt skiljda delar af landet tillämplig uniform taxa är en orimlighet, ty Irakterne måste rätta sig efter det pris, samma vara på olika ställen betingar, och den mängd haveri, den för transport erbjuder sig. Transitofrakterna måste för sin tillämplighet förutsätta lulla vagntåg, långa distanser och 312 Den 14 Mars e. m. bestämmas a( den principen, att jernvägen tager så stor frakt den kan, utan att behöfva riskera att gå miste om godset.
I följd af denna § ansåg H. Ex., i sådana frågor som denna, allt, som icke directe berodde på tillämpning af grundlagarnas och Ridd.-Ordn:s föreskrifter, höra af R. o. Ad. pröfvas, och finge alltså, i afseende på giltigheten af det bevis, som af fullmagts-utgifvaren blifvit företedt till bestyrkande af dess rätt att utöfva hufvudmannaskapet för adliga ätten Starck, förnya sin förut gjorda proposition, om R. o. Ad. ansåg det af Ulrika Eleonora Fröman, född Starck, nu företedda betyg tillfyllestgörande bevisa, att bennes ena broder, Joli. Fredr. Starck, antingen icke lefver eller är utrikes bosatt, och att den andra brödren, Ernst Wilh. Starck, är död. Ropades Nej. I anledning häraf förklarade IJ. Ex.Hr Gr. o. Landtm., att den af skogshushållaren O. R. Starck utgifna fullmagt, till följd af 8 §. Ridd.-Ordn., ej kunde godkännas. Gr. Cronhjelm: Sedan beslutet nu är fattadt, måste jag reservera mig mot sättet för frågans behandling, hvaraf följden skall blifva, att de genealogiska tabellerna icke vidare komma att tjena till ledning vid polletutdelningen, utan att densamma skall bero af hvarjehanda bevis, hvilka R. o. Ad. när som helst kan förklara för tillfyllestgörande. För min del tror jag ej, att det är Ståndet medgifvet att derhän utsträcka representationsrätten. Hr Bråkenhjelm: Det var blott för att reservera mig mot den framställda propositionen, som jag första gången uppträdde; och då häraf uppkommit en vidlyftig dis - Den 24 F e br u ar i i. cussion, anser jag mig böra förklara, att jag icke åsyftat annat, än en reservation, hvilken jag nu ber att få förnya. Föredrogos ånyo och remitterades till Lag-Utsk. 2.'ne d. 20 dennes e. m. på bordet lagda motioner af Hr Bruncrona, Gust.
Redan Professorerne Prosperin och Melander hjelm hafva för ett halft århundrade sedan förklarat Upsala Observatorium alldeles obrukbart, och enahanda intyg är afgifvet af både utoch inländske lärde om samma inrätt - 8 Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande, IV-o 354> ning vil Lunds Academi. Hvarken kunna Lärarne genom ds nödvändigaste observationer följa sin vetenskaps framsteg eller de studerand; erhålla någon pra c lisk handledning i densamma, förr än denna L rist blifvit alhulpen. Det anslag, hvarom Academierne för detta ändamål anhållit, åsyftar endast att afhjelpa denna brist genom en mindre byggnad på tjenlig local oell fast grund med minsta möjliga kosina 1, men åsyfta r ingal anda en sådan större Observatorii-byggnad, med dyrbiraro aris tält er och instrumenter, sora vid åtskilliga andra Universitet egentligen är beräknad för vetenskapens förkofran och stora astvonomiska observationer-. Yid båda Aeademierna äro dnatomiska Undervisningens loealer både tili utrymme otillräckliga, ej mindre för sjelfva undervisningen, än för instrumentoch anatomiska praeparat-samlingarnes uppställning och ordnande. Länge har delta varit insedt och ogilla dt; Academierne och deras lärare bafya ock fått uppbära sådane tillvitelser för bristande nit och omsorg om under visningen i den Ami Lo miska vetenskapen och om de dertill hörande undervisnings-medlens vård och förökande, som egentligen baft «jn grund i dessa oförvållade hinder för en mera nitisk verksamhet. Ilougl. Maj:t Ivar derföre redan genom Nådigt Bref af dea 22 Juli *835 förklarat, att Arn för dan anatomiska undervisningen af högsta behof påkallad ny local, så framt lämpligt tillfälle möjligen kunde gifvas’’, borde vid Aaadenjien i Upsala beredas och samma behof för Academien i Lund är ef Academi atis Höge Canzler vitsorda dt Det lärer ieke kanna motsägas, alt de ofvannämnda tre
Julii P, 572, 677, 1208, - angående Riksens Ständers JustitiasOmbudsmans EmbetsBerättelse för den sedan sidsta Riksmöte förflutne tid, Junii P. 731. Sept. P. 34o. >— i anledning af Återreraiss å Utskottets Betänkande, angående skärpning af Lagarne rörande tjenstledighet för Domare. Julii P. 791, 1092, r135. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående ändring i 3o Gap. RättegångsRalken. Julii P. 791, 1233, 1248. angående Jordägares rättighet till Arrén - sig dators afhysande, när ArrendeContraclet ej uppfylles. Julii P. 791. Aug. LagUtskottets Betänkanden, Memorial och ProlocollsUtdrag, angående föreslagen ändring i 9 Gap. UtsökningsBalken och 25 Cap. RältegångsBalken. Julii P. io38. Aug. P. 87, io5, ion. —* angående yrkad befrielse från hysättning för Löftesmän, som ingått proprie borgen, så länge sjelfva Gäldenären är inom Riket tillgänglig. Julii P. io38. Aug. Sept. 2 A. P. 264» 333, 349- Oct. 2 A. P. 538. — öfver väckte Motioner, angående yrkad ändring, dels uti Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767, i afseende på skyldigheten för sölander uti Utsökningsmål hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att anmäla, när sådane mål genom förlikning eller annorledes förfallit, dels uti Kongl. Förordningen den 3i Julii 1815, så vidt den innehåller, att vitén vid förklaringars infordrande uti förenämnde mål skola förklarande parter föreläggas. Julii P. 1039. Aug. angående yrkad företrädesrätt för Jordäga re till betalning af Brukares lösa egendom. Julii P. 1039. Aug.