Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mängden förmå sig att underkasta sig vilkoret, en del af nit att gå Konungens önskan till mötes, andra af far« håga för den gjorda föreställningen, att de, som icke ingingo , kunde blifva drygare roterade än förut andra åter alldeles uteblifvande: Endast Landshöfdingen, Friherre Gyllenstjerna, Landshöld ngen Friherre Nolckn, KammarHerren Friherre vlackLan, Öfv rstinnan, Friherrinnan Gyll nstjerna samt några af Allmogen förklarade , att de icke ansågo sig kunna gå ifrån det af R.ksens Ständer la talle beslut, att Extra Roteringen borde efter krig upplösas, och förblefvo sålunda dervid. Sedan denna Förrättning på sådant sätt aflupit, täcktes Hans Majit tili Landshöfdingen, Friherre Edelcreutz, jemte en tillförordnad Comité, uppdraga verkställigheten häraf, sorn slutades i November månad 1815, då den nya Indelning vardt till allmän kännedom afkunnad. Hade de Roterings? skyldige blifvitfbestörte , då de afhörde Konungens Proposition, hvarigenom den af dem väntade lindringen i Roteringen blef i stället hårdare tryckande} så blefvo de nu alldeles förvånade, då de erforo, att, tvärtemot Konungens uttryckliga tillsägelse, det hvar och en skulle åtnjuta en femtedels förminskning, derest de nya Onern åtogos, en del Rotehållare icke erhöllo fullt en femtedel, och ganska många alls intet, och detta allt i grund af en serskilt Instruction för 64 Den 2 yatmar ii. Comitterade, hvilken, för de Rofeskyldige alldeles okänd, innehöll helt andra grunder och vilkor än d n Proposition, som tjenat tili grund för ölveren kommelsen, samt att dessutom i i i Numror blifvit mera inroterade än som bordt vaia.
Doktor Fredrik Bågenholm förklaras berättigad, att, jemte bibehållande af sin pension såsom Regementsläkare från Arméens pensionskassa, vid afskedstagandet ur Rikets tjenst, på allmänna indragningsstaten uppföras till åtnjutande för återstående lifstid af en årlig pension, stor 1,100 Ridr, motsvarande hans nu innehafvande aflöning såsom andre Bataljonsläkare vid Vendes artilleri-regemente, röstar, Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, med bifall lill Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, beslutat, alt Ofver-fältläkaren Doktor Fredrik Bågenholm, med frånträdande af regementsläkarelönen vid Konungens f. d. Eget värfvade regemente, må, efter erhållet entledigande från de tvänne öfriga af honom nu innehafvande beställningar, nemligen andre bataljonsläkaretjensten vid Vendes artilleri-regemente samt läkarebefattningen vid lästningsfängelset i Landskrona, uppföras å Rikets allmänna indragningsslat att derifrån, i likhet med andre afskedstagande Regementsläkare, såsom pension uppbära ett belopp, svarande emot skilna len emellan nuvarande regementsläkarelönen och pension från Arméens pensionskassa, eller 1,400 R:dr årligen.» 5:0. Vid föredragning af Tjuguåttonde punkten, deruti Utskottet förklarat sig sakna skäl att förorda Kongl. Majits nådiga framställning, att förre Läraren vid Hernösands Navigationsskola, Kapiten-löjtnanten vid Kongl. Majits Flotta Carl Edvard Törnebohm måtte å allmänna indragningsstaten tilläggas en årlig pension af 600 Ridr, har endast Bonde-Ståndet godkänt Utskottets berörda yttrande. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva, med ogillande af detsamma, bifallit Kongl. Majits omförmälda nådiga framställning och från Borgare-Ståndet är punkten återremitterad.
Det är mig bekant, att särdeles BondeSt:s ledamöter strängt hålla på den här meningen, och så gerna den för sjelfva saken kunde utgå, så skulle jag dock tro, att det nu vore bättre alt låta den qvarstå, än att möjligen vid en blifvande votering i förstärkt Statslltsk. öfver sjelfva hufvudfrågan, genom borttagande af denna mening, bereda en ovilja emot det högre beloppet af curhusafgiften, som R. o. Ad. lika med PresteSt. har beslutat. Frih. Cederström, Jacob: Jag kan icke instämma med Hr Ekströmer ang:de nyttan af det tillägg, som Hr von Hartmansdorff begärt måtte, i öfverensstämmelse med den upplästa reservationen, uteslutas. Det är ganska klart, alt svårt skadade Den 22 Januari e. m. 391 personer kunna inlagas på lazarelterna och der erhålla kurbehandling, när lazarettet får en andel af öfverskotten på curhusmcdlcu; men att gifva lazaretterna ett företräde uti författningen, finner jag vara ganska betänkligt. Jag tillstyrker bifall till Ulsk:s betänk, med den jemkning och rättelse, som Hr von Hartmansdolf begärt. Frih. Raab: Jag får i främsta rummet tillkännagifva, att det är af ett verkligt misstag, som mitt namn kommit ibland reservanternas antal. Jag har tvertom uti Utsk. tillhört deras antal, som hafva röstat för den andra punkten, sådan den finnes i Utsk:s förslag. Jag instämmer med Hr Ekströmer så mycket hellre, som, i händelse ifrågavar. rader skulle borttagas, jag fruktar alt afgiften icke skulle bifallas, eller också att den icke utan missnöje skulle utbetalas. Man skulle då frukta, att de orter, som ligga närmast omkring lazarelterna, skulle företrädesvis komma att begagna sig af tillfället att skicka sina sjuka till lazaretterna, och att de, som bo längre bort, skulle få betala för de närmare boende. Jag afstyrker således den ändring, som Hr von Hartmansdorff nu sednast föreslagit, och yrkar på sådana skäl bifall lill denna andra punkt, sådan den uti Utsk:s förslag förefinnes. Ilr Gripenstedt, Joli. Au g.:
Friherre Cederström: I händelse frågan icke varit inskränkt inom endast behofvet af kungörande, hade Be vil Inings - Den 3.3 December f. m. 247 Utskottet bordt svara, all de tre Stånden fattat deras beslut, samt hemställa till BorgareStåndet, om det ville deruti förena sig, med föreslående tillika af voterings-proposilion för Förstärkta Stats-Utskottet, i händelse BorgareStåndet icke med de öfrige Stånden blef ense. Då detta ej skett, utan fråga nu endast arom ett kungörande, sorn följer af sig sjelf, kan jag ej finna något skäl att frångå det beslut Ridderskapel och Adeln förut fullat. Alt nu bifalla hvad Herr af Billbergh föreslagit, anser jag ej leda lill annat, än alt upprifva ett förut fattadt beslut, hvartill ingen laglig anledning finnes. Jag får derföre protestera emot ett sådant förfarande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt gilla Utskottets Utlåtande, tillika med det uti Herr af Bill berghs vid berörde Utlåtande bi fogade reservation föreslagne tillägg. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence förklarade, att som, efter hvad Hans Uxcellence lyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Ridderskapel och Adeln således bifallit den framställde propositionen. Herr Ribbing: Jag hemställer, om icke de öfrige RiksStånden mätte inbjudas, Den a3 December f. ro. att uti Ridderskapets och Adelns nu fattade beslut sig förena. Lades på bordet.
Maj:t i Nåder tillåta, att försök berörde år finge anställas med att föra den i sistnämnde provinser producerade Salpeter landvägen till Umeå, derifrån sjöledes till Gefle, samt vidare landvågen lill Klosters Krutbruk, till utrönande huruvida svårighelerne eller fördelarne' dervid vore öfvervägande; om utgången hvaraf Comiterade för Salpeter-ärendena anbefalldes med berättelse till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma. Tili minskning af det till Salpeters forslande behöfliga hästantal skulle skjutslegan få förhöjas i förhållande till den större tyngd, som den skjutsskyldige frivilligt åtog sig att föra, utöfver hvad honom, enligt gäliande författningar, åläg.. Bil. iill R. St. Just. Omlndstn. Emb. Ber. den i5 Febr. >834. 3 7-0 Af elen i3 Julii 1829, angående förändring uti stadgandet, att Rotehållarne skola personligen infinna sig vid General-mönstringar med Båtsm ans-districten. 1829 den i5 Augusti föredragen; och har Kongl. Majit, af förekommen anledning, uti Nådigt bref af d. i6:de Maj 1827, redan förklarat, att den Bustelier Rotehållare, som genom befullmägligådt ombud vid Generalmönstringar sig infinner, icke ckall vara underkastad de i författmngarne stadgade böter för uleblifvande vid mönstringar, så framt det befullmägtigade Ombudet förmår gifva bestämdt besked örn allt hvad emellan Båtsmannen och Roten kan ifrågakomma, eller af General-Mönsterherren till afgörande framställes; hvilket Nådiga Beslut innefattade den af Ständerne uti deras skrifvelse föreslagna åtgärd. 8.0
Jag tror äfven att detta förslag är ganska antagligt, då Regeringen, vid bifallet till hela provincens yttrade önskan, är i tillfälle att kunna genom samina medel upphjelpa en province, som den uti andra användt, utan ett påkalladt behof. Hvad de värde talarne anfört derom , att en annan province, eller Westergöthland, skall ångrat att någonsin hafva tillåtit det der förlagde . Cavallerie-Regemente afsitta, lärer just detta befinnas utgöra ett stöd för hvad Nerikes Rusthållare yrkat, och för hvilket jag anser mig pligtig att förklara de värde talarne min innerliga tacksamhet å alla Nerikes Rusthållares vägnar. Om nemligen en province önskar sitta upp odh en annan att sitta af, så synes Regeringen kunna omfatta detta tillfälle att tillfredsställa begge partierna I anledning af hvad Ilerr Adlercreutz anfört, sorn skulle den begärda förändringen för Lif-Regements-Hussarer blifva något förolämpande, får jag förklara, att det visst icke kunnat falla mig in att underteckna en skrift, som skulle haft för afsigt att föreslå något förnärmande utaf någon tredje mans verkeliga rätt. Hvad rang-frågan vidkommer, så vill jag anmärka att jag sjelf undergått en sådan rangföråndring, och att, om Herr Adlercreutz känner sig lycklig att hafva haft en Esqvadron af detta Cavallerie-Regemente under sitt befäl, är minnet för mig oändeligen angenämt af den tid, då jag commenderade flera Esqvadrouer Deri 5 Martii, af denna Corps. Jag skulle således säkerligen aldrig vilja föreslå något intrång uti de nu varande individuerfias rang, so;n för deras personer gerna kunde bibehållas på samina sätt, som skedde när Garderna förändrade rang. Hvad saken för öfrigt angar, vill jag ej trötta Ridderskapet ock Adeln med framställningen af ett förhållande, som finnes grundadt på gällande Författningar. Man har yttradt att frågan vöre af Comtnando-måls egenskap.
Åf Presteoch Bonde-Stånden till grundlagsenlig behandling antaget, har, från de 2:ne öfriga Riks-Stånden, Constitutions-Utskotlets Memorial W:o 113, med förslag till ändring och tillägg i ri rnom. 5 Tryckfrihets-För ord ningen, blifvit återförvisadt} hvarvid, såsom gemensamma tankar, Ridd. och Adeln förklarat, att berörda mom. skulle erhålla följande förändrade redaction: ”Skrift, som åtalas, skall, så framt målseganden det Consliiulions-Utskolleis Memorial IV:o 12a, 3 astar, genast med qvarstad beläggas, emot ställande af antaglig borgen för det ersättningsansvarj hvartill han_, om skriften förklaras obrottslig, kan af Domaren prof vas skyldig',”— saint Borgare-Ståndet, alt första perioden i förslaget må blifva denna: "Skrift, som åtalas, skall genast med qvarstad beläggas, så framt målseganden det äskar och ställer till vederhäftigheten styrkt borgen för kostnad och skada.’T Énär sålunda här emellan Riks-Stånden inträffat tvänne skiljaktiga åsigter af sak och Irenne olika meningar om redactions-form, hvilka icke medgifva någon egentlig sammanjemkning, får Constitutions-Utskottet vördsaml. hemställa, om icke de återremitterande Riks-Stånden täcktes frånträda deras anmärkningar och efter Med-Stånden sig foga. För motsatt fall, tillstyrker Constitutions-Utskottet, att Borgare-Ståndet åtminstone ville med Ridd. och Adeln förena sig om redactionen, helst "borgen för kostnad och skada" vanligen tages i ett mera inskränkt begrepp, såsom åsyftande ersättningen endast i och för sjelfva rättegången. Skulle åter denna inbjudning förkastas, lärer omröstning först komma att ega rum deröfver, huruvida antingen Ridderskapets och Adelns eller ock Borgare-Ståndets tanka skall utgöra contraproposition vid den slutliga voteringen, i hvilket afseende följande voterings-propositioner vördsamligen föreslås: A, "Den, som vill, att följande uppställning af 5 §. i r moni.
Råntepersedlarne i hvarje ort bestämmas efter medium af de föregående fem åren, och icke för år, utan för ett visst tidskifte, äfven t. ex. af fem år, under hänsigt ej mindre på de skatldi’agandes lindring, ån på en säker beräkning af Statens intrader. Ett sådant stadgande skulle ock medföra den rättvisa fördel för Råntegifvarne, att miss - Exp. Utsi. Förslag tilt und. Skrift>. N:o 327. 65 missväxt och olyckor, som nedsätta eller helt borttaga afkastningen af hans jord och frugten af hans arbete, icke må, hädanefter sorn hittills, blifva dubbelt tryckande eller förstörande derigenom, att hans skattebidrag ökas i samma raon, som olyckan drabbar honom, och leda till bibehållande af den jemnvigt i synnerhet i Spanmålspris, utan hvilken Statens inkomster och skattebidragen undergå nästan ständiga förändringar, men genom hvilken jemnvigt det vigtiga ändamål till både Statens och de skattdragandes fördel snart kunde vinnas, att dessa hufvudsakligen uti penningar skulle kunna utgöras; äfvensom Markegångsprisen på sådant sått skulle tjena till en rättelse äfven för de enskilda liquider och rättsförhållanden, vid hvilka de ofta hitintills måst tjena och hädanefter ån oftare borde tjena till rättesnöre. Det erfordras dock, för att ån vidare fullkomna ordnandet af Statens inkomster och utgifter, att söka skilja alla enskilda interessen ifrån den inflytelse, som dessa för det närvarande icke sällan utöfvat, och såmedelst återföra Markegångsprisen till deras rälta ändamål, eller ett rigtigt beråknadt värde i penningar af jordskallerne, med tillagd rättighet för de skattskyldige af en bestämd lösningsrätt; att de till Militaireoth CivilStaterne i Landet upplåtnc Indelningar till Staten indragas-, samt att -Löneanslagen till EmbetsmannaStaterne utgå i contant ilrån Statens Cassa, och det år, efter R. St:s underdåniga tanka, med införande på samBihang till R, St. fröt. 66 JExp, Utslc. Förslag till und.
Yid förnyad föredragning af nedannämnde d. i dennes e. m. på bordet lagda motioner, beslöt R. o. Ad. att remittera till Lag - Den 4 M * r s f. m. 25 Lag-Utskottet: ito Hr Klingstedts, Gust. Fi'edr., motion om den lagliga räntans nedsättande till fem för hundradet; 2:0 Hr Adlerbergs, Bror Reinh., motion om Förmyndare-kammares inrättande på landet; Allm. Be s v.- och Oecon. - Utskottet: Hr Adlerbergs, Bror Reinh., motion, att arbetssökande Dalkarlar och Wermländningar må åläggas att vara försedda med frejdebevis. 1 nyo föredrogs Hr Adlerbergs, Bror Reinh., d. 1 dennes e. m., på bordet lagda motion, att Landshöfdingar må vara berältigade till pension vid fyllda 60 ars ålder. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Jag fruktar, ait motionären ej känner, att Landshöfdingåraa redan lia va större pensions rätt, än han föreslår. De hafva rättighet att vid 65 års ålder taga afsked med bibehållande 1 f sin hela lön, såvida den ej öfverstiger StatsSecreterare-lönen, om de blott skaffa läkarebetyg om sjuklighet, och jag vet således ej hvad högre pensionsrätt dem kan lemnäs. Jag skulle således anmoda motionären att återtaga motionen, om han icke olyckligtvis vore utur stånd att höra mitt argument. Remitterades till StatsUtskottet. Föredrogos å nyo och remitterades nedannämnde d. I dennes e. m. på bordet lagda motioner, nemi. till Stats-U tskottet: 1:0 Frih. Tolls, Gust. Philip, motion, angående Gyllenstjernska familjens kronofordran; 2:0 Hr Strussenfelts, Adolph Ludv., motion om anslag till en normal-anstalt för undervisningen i moderna språken; 3:o Hr Rosenblads, Bernh., motion om en pension till Majoren C. W. Gripenstjerna; Bevill nings-Utsko t tet:
Under samma år har utrikes sjöfarten från Götheborg bedrifvils med 731 fartyg af 53,303 lästers dräglighet, deribland 226 varit svenska af 16,907 läster och 377 Norrska om 25,084 lästers drägtighet, samt 727 fartyg, deribland 269 Svenska och 362 Norrska, inklarerat. Antalet af fartyg, tillhöriga härvarande rederier, bar utgjort 97 stycken nämnda år, af 9,552 lästers drägtighet, och antalet af skeppare, som blifvit till transito-fart klarerade, har varit 30 stycken, utom 7 ångfartyg. Del synes alltså, vid jemförelse med sista femårsberättelsen, att sjöfarten varit i tilltagande. I staden funnos år 1841, 152 grosshandlare, 270 minutoch viktualiehandlande samt 197 handtverkare. Minuthandeln, särdeles med spannmål, har varit inskränkt och mindre lönande, med undanlag af år 1838, 12 då spannmålshaiuleln var liflig, i anseende till inträffad missväxt, sorn v aliade införskrifning af betydliga partier säd, hvilka inom landel afsattes. Med lyx-artiklar och mode-varor har handeln varit jemn och i ständigt tilltagande. I afseende på fabrikerne, stadens betydligaste näringsfång, näst handeln och sjöfarten, åberopas det redan omnämnda sammandraget öfver deras tillstånd inom länet; och visar en uppgjord medelberäkning särskildt för staden, flir ett år af de fem, alt inom dess område funnits 105 fabriker med 1,702 arbetare och 1,932,803 R:dr Banko tillverknings-värde; samt att fabriksrörelsen alltså ansenligt ökat sig. Stadens jord är till enskilde utarrenderad och användes lill odling af säd, potates och gräs.
Då Andra Gardes Regimentet för öfrigt e_ger samma rättigheter och skyldigheter, som Lif* Gardet; synes ock billigheten fordra, att det förstnämnde af ifrågavarande förmån äfven får sig begagna, helst både svårighet skall mota,' att kunna erhålla lämplige rum till KompaniKasserner och äfven olägenheter uppstå i Och för Tje nstgöringen, samt i Militäriskt hänseende genom aflägsenhet emellan Kompanierna. Det förslag som blifvit uppgifvit, hvarigenom, utan nytt anslag af medel, det sökta ändamålet må kunna befordras, har derföre fästat Riksens Ständers uppmärksamhet; men härvid har likväl förekommit, att ehuru Kassern-byggliaden vid Fredrikshof med detta ar blifver fullbordad, så skall dock Stats-anslaget påräknas till godtgörande af en Summa stor 60,000 R;dr, som till denna byggnads fortskyndande, dels blifvit af Eder Kongl. Majit af egne medel förskjuten, Sikting tiU Rtkt-Sl, Prat, i$>7— 181S. W,</t Sami, AV 5g, 4«. 3°6 Underdåniga Skrifvelser. dels som Lån af Nummer-Lotteriets Fond upp? tagen, efter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga förorduande, och dels ännu är obetald af de efter räkning uppgångfte utgifterna; i anseende hvartill berörde Stats-anslag af 15,000 Rdr icke ldifverdisponibelt för ifrågavarande behof, med mindre sådan utväg tages, hvarige/iöm omforinäldte 60,000 R:dr varda godtgjorde. •Det utaf Lotteri - fonden upptagna
För öfrigt, och hvad sjelfva hamnen beträffar, så förekommer det mig nog besynnerligt, alt för ett af de rikaste samhällen vi äga, alt för kanske den enda stad vi äga, med undantag af Stockholm, oell jag lemnar derhän om ens detta undantag är riktigt, med en vidsträckt handel, med några samlade capitaler, alt äfven dertill skola de allmänna skattebidragen, de arma skalldragandes medel användas för att tillvägabringa något nyttigt för staden, Örn en så stor handelsstad, som Götheborg, icke kail åstadkomma medel att sjelf upprensa sin hamn, så är det rätt beklagligt; men det har här af sakkunnige personer blifvit anmärkt, att en stor del af missförhållandet torde hafva uppkommit genom den allmänna liknöjdheten, sorn råder hos oss att aldrig besörja någon uppmuddring i tid, att låta allt gro igen, i hopp på Statens biträde för att göra uppmuddringarna, och man anser snart sagdt R. St. såsom ett slags general-uppmtiddringsbolag, som måste anskaffa en riksuppmuddrings-machin, sorn går omkring öfverallt, med anmälan och efterfrågan i hvarje hamn, hvar någon uppmuddring kan komma i fråga och begäran att få biträda dermed, utan att de respective samhällena sjelfva behöfva laga någon slags omsorg örn deras eget bästa, om deras egen fördel, allt i förlitande på R. Sirs frikostighet. Jag tror, mine herrar! att det icke vore försigtigt att lill eli samhälle, sådant som Götheborgs stad, anslå så betydliga bidrag,! då ännu sådana förhållanden vänta oss, der mindre samhällen, der fattiga släder utan hamnar kunna komma i behof af R. St:s åtanke, mender det möjligen kunde blifva satt i fråga, huruvida något bidrag dertill vore att tillgå, om hundra tusentals r:dr skulle i första rummet blifva lemnade till Götheborg. Jag har visst här hört åberopas, att Götheborgs stad betalar en betydlig bevillning af 60,000 rtdr.
Strafflagen, den som talar eller skritver något, som kunde anses smädligt emot Hor till Lag-Utskoltets Betänkande , N:o g3. 37 främmande inakts Sändebud i Riket; efier ii Cap., den som talar eller skrifver smädligen emot embetsman i och för hans embete, eller emot ledamot af taxeringseller pröfnings-commitle, jury eller riksstånd; den, som pantar något till sig , ”eller eljest sjelf tager sig rätt”; den som bryter emot påbud, som i mål rörande landets ”allmänna hushållning är gifvet, vare sig af Konungen eller offentlig myndighet”; efter i3 Cap., den som gömmer sig undan i annans gård, utan att kunna skälig anledning dertill visa; eller 17 Cap., den som misshandlat annan i vredesmod, så att deraf kommit mindre lyte; för misshandel med berådt mod, hvarå ingen skada följt; efter 18 Cap., den som hotar annan muntligen eller skriftligen med misshandel, då anledning ”är att befara, det hotet verkställes”; efter ip Cap., den som förolämpar annan med smädligt yttrande eller hotelse, så att det väcker synnerligt uppseende; efter 22 Cap., den som utan uppsåt är vållande till eldskada, eller bryter emot föreskrifter till förekommande af kreaturssjuka ; enligt 25 Cap., den som far med vidskepelse för egen vinning; enligt 26 Cap. gäldenär, som genom obetänksamma företag råkat i obestånd, o. s. v.; enligt 27 Cap., den som tredje gången plockar nötter i annans skog eller mark o. s. v. Huru vidsträckt tillämpningen i de flesta af dessa fall, under en vrång angifvare och domare, skulle kunna blifva, behöfver jag icke erinra, lika litet, som att en mäng i mindre förseelser och polismål komme att fylla cellfängelserna med familjfäder och ungdom af alla klasser, i händelse detta obetänkta korrektionssystem blefve antaget.
Maj:ts nådiga skrifvelse, rörande ersättning tili handelsoch sjöfarls-fonden för förskjutne medel till slafvars friköpande å S:t Barthelemy; N:o 179, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående upplåtelse af en förra skogvaktare-bostället Fridened Brogården tillböra ncle jordrymd till plats för skolhus åt Frideneds församling inom Skaraborgs län; N:o 180, i fråga om det rotehållarne vid Westerbottens f. d. regemente tillerkända understöds utgående för åren 1845 och 1846; Bih. Ull R. St. N:o 181, i anledning af sökt understöd för enkeoch pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret; samt N:o 182, angående intecknings-säkerheten för ett regements-skrifvaren vid Kronobergs regemente kapilenen F. G. Klingström meddeladt byggnadslån. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-utskottets den 24 dennes på bordet lagda memorial N:o 183, i anledning af återremiss å en punkt i memorialet N:o 126, angående aflöning för Riks-ståndens oell Utskottens kanslier och vaktbeljening. S. D. Föredrogos och biföllos Statsoch Bevillnings-utskottens nädannämnda den 24 dennes på bordet lagda utlåtanden: N:o 14, angående ersättning åt de personer, som förordnas att i egenskap af krono-ombud öfvervara bevillnings-stämplingen af spelkort; N:o 17, i anledning af väckta motioner om afgifter till fattigvården; N:o 18, i anledning af väckt fråga om förändring i vissa delar af föreskrifterne för utgörande af mantals-penniugarne samt folk-skoleoch faltig-försörjnings-afgifter; N:o 19, angående väckt fråga om restitution af för högt erlagd bevillning för qvarnar och sågverk m. m.; samt N:o 20, angående väckt fråga om utsträckt portofnhet för kontraktsprostarnes skrifvelser i embets-ärenden.