Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På samma gång som tuppen förgylles, skall äfven orgelverket förgyllas och ommålas. Fyra bänkar på hvardera sidan om orgelverket skall äfven uppställas. 5. Materialerna till ställningsvserke, för kyrkans reparation, tuppens förgyllande och ifrågavarande bänkars uppställande, utskrifves på socknen efter oförmedladt skattetal. Den med besluten missnöjda må söka ändring deri genom besvär, som ingifvas hos Konungens befallningshafvande i länet, innan kl. 12 å trettionde dagen, eller om helgedag då inträffar dagen derefter räknad antingen från beslutets kungörande eller deraf bevisligen erhållen del. Åliggande jemväl den klagande att inom fjorton dagar efter det besvären bordt inlämnas sednast å den ort, som vederbör, till sockenstämmans ordförande aflemna diarii utdrag öfver besvärens inlemnande. År och dag som ofvan. In fidem. O. A. Staaff cur. past. gerens. Uppläst och justeradt på allmän sockenstämma i Rödön den 16 maji 1852. O. A. Sataaff cur. past. gerens. Å socknens vägnar. Johan Petter Staaff, Olof Jonsson i Undrom Eric Zachrisson i Wike, Bengt Pehrsson i Öfvergården. Uppläst från predikstolen i Rödöns kyrka den 20 maji 1852 af O. A. Staaff cur.p. gerens. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 146–147, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma i Rödön den 30 maji 1852. Efter förut i laga tid skedd pålysning om ärendet sammanträdde Rödöns socknemän för att tillika med folkskoleläraren och orgelnisten M. Öberg yttra sig huruvida och i hvad mohn de voro villige att bidraga till en pensions inrättning för folkskollärare, som för en lång trogen tjenstgöring, för ålderdom eller för sjuklighet från lärarebefattning, ville eller borde erhålla afsked. Sedan då Kongl.
Sedan församl(ingen) spordt, att v.(ice) Häradsdommaren Pehr Pehrsson i Brenäs vid instundande hösteting i Stensjö tänker begära afsked, och som en nämndeman altid warit i denna sochn boende, den derstädse warit sysslosatt med de mål, hans kallelse honom ålagt; så funno församl(ingen)s innewånare nödigt, att i denna blifwande ledigheten i dag utse och föreslå 3ne ärlige och förståndige män af sina medlemmar, samt stadnade i det beslut, att på nämndemans förslag upföra frälse bönderna Pehr Ersson i Stensjö, Lars Nilsson i Stensjö och Olof Ersson i Fogelö, åstundades, att detta förslag medelst utdrag af protocollet hos wälborne Herr Härads-höfdingen å höstetinget med Oppunda härad måtte anmälas, under afwag-tan af dess gunstiga utnämnande. In fidem protocolli Carl Fr. Maneck ofwanst(åen)de 2 protocoller upläste och erkände, betyga P. Blomberg A. Blomberg Carl Carls Son j Högsiötorp Anders Carl Son j Hönstorp Pär Jöns Son j San(d)bäcken År 1797 d.(en) 14. Maij blef, efter lagl(ig) pålysning, allmän Vallborgm(ässo) Sochnestemma hollen med St. Malms resp.(ective) församl(ing) i dess Sochnstuga: '§ 1. Uplästes, erkändes och underskrefs så wäl sisthollne protocoller, som ock räkenskaparne öfver Kyrkooch fattigcassorna. § 2. För att nyttja Medevi brunn i sommar anmälte sig enkan Kerstin Jonsd(otte)r i Harstorp, Torp(are) Pehr Pehrsson i Romstug(an) och Pig(an) Ingrid Larsd(otte)r i Måstorp samt bondens hustru i Hult Maja Benctd(otte)r. Om de 3ne förste intygade församl(ingen), att de vid Medevi ej kunna af sin egen medel uppeholla sig, utan behöfwa uppehälle af Lazarettet derstädes.
N:o 23, i ani. af väckt motion om sammanfattande i en eller två lagar af alla de stadgande!) och författningar, som skota innebära kontroller öfver tulltaxans efterlefnad och garantera dess verkställighet, samt i öfrigt angå den inre trafiken. Hr af Dalström, Gustaf Jacob: Som jag i förevande fråga afgifvit min reservation, anhåller jag att med några ord få göra redo för skälen hvarpå jag densamma grundat. Det är allmänt kändt att i alla administrativa Verk finnas sammandrag af författningar och föreskrifter, som tjena till efterrättelse icke allenast för embetsmännen som skola dessa ärenden handlägga, utan äfven för allmänheten, som derom kan behöfva laga kännedom; men sådant är icke förhållandet i afseende på tullagstiftningen. Det är icke allenast de circulairer, som årligen utkomma från GeneralTullstyrelsen, utan äfven författningar, hvilka innehållas i den årligen utkommande FörfaltmsSaml. för många år tillbaka såsom SeglationsOrdn., Förpassningsstadgan m. fl. hvilka skola tjena till efterrättelse för sådane frågors behandling, som hafva gemenskap med tull-ärendena. Det torde således finnas klart för en hvar, att detär nödvändigt att hafva tillgång till dessa föreskrifter och författningar utan att för hvarje tillfälle behöfva eftersöka dem på flere särskilda ställen. Det är icke blott för Tullstyrelsen och dem som skola handlägga tull-ärenden, som ett sammandrag af alla sådane författningar, som tjena till efterrättelse, vore nödvändigt, ulan äfven för de trafikerande, för Skeppsredare, Skeppare, den mindre Tjenstemannapersonalen, som användes till tullbevakning, äfvensom för Underdomare, hvilka skola handlägga tullärenden, och jag säger ytterligare, att ett sådant sammandrag, en sådan 214 Den 14 Augusti. codifiering i afseende på tullagstiftningen vore af högsta nytta för R. Sits Bevill.Ulsk. oell skulle fortskynda ärendernes afgörande, då man sålunda kunde undgå att behöfva efterleta förfaitntr, som äro spridda på många ställen eller afbida svar på frågor som från Bevilln.Ulsk. öfverlemnas till de förvaltande Verken.
N:o 81. och Sölvesborg, om beviljande af ett låneunderstöd å 933,000 R:dr till anläggning af en jernväg mellan. Motion N:o 60. Stats-Utsk. Utlåt. Cronstedt, Grefve Fredrik, Motion N:o 62, om beviljande af ett anslag å en million R:dr för påbörjande af en från jernbanan emellan Stockholm och Upsala utgående stambana i sträckning genom Uppland och Westmanland till Dalarne. Stats.-Utsk. Utlåt. N:o 80, Mern. N:o 119 och 131. Motion N:o 63, om beviljande af ett anslag å 160,000 R:dr åt KöpingHult-jernvägsaktiebolag, såsom bidrag till fortsättande af Örebro—Arboga-jernvägen till Köping. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 80. R. St. underdån. Skrifv. N:o 79. I). Dalkarlsbergs grufvor och sjön Möckeln, om beviljande af ett låneunderstöd å 743,300 R:dr till en jern vägsanläggning mellan. Motion N:o 8. StatsUtsk. Utlåt. N:o 80. 8 i1 Dalman, Wilhelm Fredrik, Motion N:o 43, om ändring i lagstadgandena rörande bysättning. — Motion N:o 44, om upphörande af frälsemans särskilda forum. Lag Utsk. Betänk. N:o 16 och Mern. N:o 47. Motion N:o 82, om upphörande af den för de Kongl. Personerna och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tullafgifter. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 7 och Utlåt. N:o 11. Motion N:o 83, om ändring i lagen för åhörare vid Riks-Ståndens sam manträden. Lag-Utsk. Betänk. Danckwardt, Carl Gustaf, Motion N:o 134, om jernvägsfondens förstärkning medelst inhemsk kredit. Stats-Utsk. Mern.
Beväringen icke komme att sakna en nitisk Förespråkare; om förstbemälte Riksdagsman blefve föranlåten uppgifva sina så kallade Committenter, kan jag garantera derföre, att deras antal skall befinnas vara högst obetydligt, hellst de fleste nogsamt inse, dels att frågan, huru många Officerare böra till Gottland beordras, är ett Commandomål, sorn Kongl. Maj:t, efter eget godtfinnande, i Nåder bestämmer; dels alt, till befordran af det reglementariska bland en sådan Folkmängd, som utgör Gottlands NationalBeväring, nödvändigt måste vara en Capitaine, en Lieutenant och en Fändrik för hvarje Compagnie, samt trenne BataillonsCliefer, i synnerhet som i styrka hvarje Compagnie vida öfverstiger dem vid öfriga Arme'en, och hvarje Bataillon är ungefärligen dubbelt så stor, som ett vanligt Regemente; dels ock, att det varder en betydlig vinst för Gottland, ju flere Officerare derstädes vistas, blott de blifva anständigt aflönte, emedan denna aflöning, som förtäres på Ön, följagteligen stadnar hos Landtmannen, I anledning af dessa mina vördsamma anmärkningar, anhåller jag att StatsUtskottets Betänkande måtte återremitteras, då jag ock är öfvertyged, alt Utskottets Ledamöter skola deraf finna bevekelsegrunder till ett mera ömt behandlande af Gottlands BeväringsOfficerares billiga anspråk på tillräcklig belöning för den dem anbefallda Tjenstebefattning; varandes jag ock beredd, att, enär Utskottets ytterligare förklaring inkommer, omständeligare andraga hvad Den 16 Maji. 413 till vidare upplysning i ämnet kan tilläfventyrs anses nödigt. Hans Excellencej Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets Utlåtande gjorda Anmärkningar böra föranleda till återremiss deraf; hvilket bifölls.
F R U P Y L O . Jaså .. nå! har man börjat, så får man v äl sluta också! ( sätter på sig g lasögonen och beser taflan ). Min unga herre målar bra .. gumman är lik sig .. men.. A L B E R T ( frågande ). Nå, men? A L B E R T . Nej! en timma till måste f run ge' mig! F R U P Y L O . Hon skulle vara likare ändå, om min unga herre trodde på h enne! F R U P Y L O ( pekar på taflan) . Jo se, der i mungiporna finns det ett drag som inte jag har när jag spår! Den som s er det der konterfej et, säger genast: "den der gumman är en bedragerska!" A L B E R T ( jemför henne och porträttet och säg er sedan förvånad ) Jah a .. frun h ar rätt .. men h ur kan frun förs tå.. A L B E R T ( förvånad ). Hvad menar frun? Ah, jag har sett mycket i min dar, jag! ( går tillbaka till bo rdet , och börjar lägga ned sin atteralj i en på golf vet stående korg med lock ). För sexti år sen så umgicks hos min förs ta man en mål are som hette Hilleström, och jag s åg många af hans taflor! A L B E R T ( intresserad ). Hilleström? Kände fru n honom? F R U P Y L O . Ja .. det var en lustig sälle, men en god toker! Han var kär i mig, påstod h an, och jag har ännu hemma ett konterfej som han målade .. men det ser annorlunda u t det! Nå-nå! ( med en su ck ). Jag var tjugo år den ti den! ( har plockat ner sina saker ) Adjö , unga herre! A L B E R T . Går frun redan? Seså, sitt nu ner och prata litet! Måns h ar icke f ått sin frukost än! F R U P Y L O . Ja, det är min gaml a katt .. han är tjugo år i rappet, och är van att få sin mat på klockslaget! ( går fram och räcker honom sin hand ).
Vid detta föihållande, och efter så starka indragningar, har Nationen till äfventyrs haft en skälig rätt att tro, det Utskottet bordt anse allmänt väl fordra RörelseCapitalets vidmagthållande vid dess varande storlek; eller att af Utskottet vänta åtminstone så mycken aktning för nyssnämnde löfte, attoni en Indragning skulle ske, den blef måttlig, och företogs efterhand, icke på ett brådstörtande sätt. Utskottet begär likväl nu, att 3 Procents» Sedlarne , uppgående till ett belopp af omkring 4 Millioner, skall på en gäng Nationen fråntagas. Af den framställning , sorn, i sammanhang dermed , göres, nemligen, att 3 FrocentsSedlarnes belopp skulle i fem år, till en femtedel hvarje år, betalas, kan den enfaldiga delen af Allmänheten lätt förvillas att tro, att hvad nu Rörelsen fråntogs, skulle på sådant sätt, innom fem år, till Rörelsen återgifvas; men från denna förvillelse -skall Allmänheten snart återkomma, när hon påminner sig, att, enligt hvad Betänkandet tillika utsätter, en femtedel af FilialDisconternes alla utestående Fordringar skall, med upplöpande RänJ ta, årligen inbetalas i BancoSedlar, hvaraf sig visar , att icke mera årligen till Rörelsen för 3 ProcentsSedlarne åtcrgafs, än som ärli-’ geni Den 17 Martti, f m. 65 gen, ftån rörelsen, af Lånhafvare inbetaltesj så att af de nu indragande Millioner icke en enda Skilling komme att till rörelsen återställas Allmänna Lagen bjuder, att Gäld får mot Gäld qvittas. I frågor oin Gäldenärers rätt att med 3ProcentsSediar sine skulder till
I betraktande af hvad sålunda förekommit och dä genom skedd afsägelse af det utaf Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag för utdikning af den s. k. Store Mossen, jemte sänkning af Kåfsjö, Harsjö och Svansjö m. fl. sjöar i Jönköpings län beviljade stats - Kongl. Majus Nådiga Proposition N:o 70. 21 bidrag, 45,000 R:dr, en besparing kommit Riksgälds-konloret tili godo af nämnde belopp, vill Kongl. Maj:t härmed föreslå Rikets Ständer, att, till utförande af ifrågavarande väganläggning från Ofver-Torneå till Pajala, enligt det af Kongl. Maj:ls Refallningsbafvande i länet samt Styrelsen för Allmänna Vägoch Vatten-bvggnader föror dadé alternativa förslag, anvisa omförmälde besparade Fvratiofem Tusen Riksdaler, mot vi!~ kor att ortens menighet ej blott genom utsedd Arbets-direktion medelst kontrakt åtager sig att, så fort ske kan, under innevarande år påbörja företaget och detsamma sedermera inom viss af Kongl. Maj:t bestämd tid fullborda, utan äfven förbinder sig att den blifvande nya landsvägen framgent underhålla. l)e till delta ärende hörande handlingar skola tillställas det Utskott, åt hvilket handläggningen deraf varder uppdragen. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Annest städse välbevågen. Datum ut supra. «SCAI5. Ludv. Almqvist. Utdrag aj Protokollet ofver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 26 Februari 1857. Närvarande: Hans Excellens, Herr Juslitie-Stats-Ministern Gun/ber. Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Uti den vid sednasle riksdag fastställda samt för åren 1864, 1865 och 1866 gällande Biks-stat äro följande anslag upptagna såsom förslagsanslag, nemligen under Andra Hufvudtiteln : till fångars vård och underhåll; „ mediko-legala besigtningar; „ skrifmaterialier och expenser, ved m. m.; „ reseoch traktamentspenningar; „ ersättning åt domare, vittnen och parter. under Fjerde Hufvudtiteln: till fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar; „ beväringsmanskapets vapenöfning; „ inqvarterings-kostnader i Stockholm; „ inqvarterings-kostnader i landsorterna; „ reseoch traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Landtförsvars-departementets kansliexpedition. under Femte Hufvudtiteln: tillskott i de för båtsmans-indelningen uti Blekinge anslagna räntor; till båtsmännens beklädnad, högst 88,200 R:dr; „ reseoch traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets kansliexpedition; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Flottans stationer och depot. under Sjette Hufvudtiteln: till utflyttningshjelp efter laga skiften; „ ersättning till Sala bergslag för förlust genom vissa räntors förvandling; „ odlingskjelp m. m. för kro no-ny byggare; „ ersättning för jordförluster genom kanal-och väg-anläggningar; till Konvoj - Siats-Utskottets Memorial N:o 138. 9 till Konvoj-kommissariatet, att utgå direkte af tullmedlen; för kontrollen å bränvinsförfattningarnes tillämpning, att utgå direkte af inflytande brånvinstillverkningsmedlen; till skrifmaterialier och expenser m. m.; „ reseoch traktamentspenningar. under Sjunde Hufvudtiteln: till stämpelpappers-omkostnader; „ omkostnader för kontrollverket; „ Postverket, kontanta anslaget, att utgå direkte af postmedlen; „
Jag såg ingenting mera för tårar ... Året 1888. Politisk revy. Kejsarne Wilhelm I och Fredrik III afledo efter hvarandra, men gamle Bismarck lefver och regerar i den unge Wilhem Il: s namn — se der axeln, omkring hvilken årets politiska företeelser, åtminstone de flesta och vigtigaste, hvälft sig. Bismarck är fortfarande den ledande kraft, som ordnar och sammanhåller det politiska maskinen, hvars centrala drifhjal hopfogats genom sammanslutningen mellan de tre stora östra fastlandsmak terna, som i slutet af förra århundradet delade Polen och i böljan af detta förenade sig i den » heliga alliansen » för att hålla Europa under absolutistiskt förmynderskap. Men för Bismarck är det icke en så lätt uppgift att hålla drifbjulets beståndsdelar tillsammans, som det var för Metternich. Det biktade han temligen oförbehållsamt redan förlidet år för den tyska riksdagen. Han yttrade nämligen: » Uppgiftens svårighet ligger icke i att bibehålla vår fred med Österrike och med Kyssland, utan i att bevara Österrikes och Rysslands fred med hvarandra. Det gifves verkligen rivaliserande och med hvarandra konkurrerande intressen, som vanskliggöra fredens bestånd mellan våra båda grannar. Det är vår uppgift att efter bästa förmåga ut jämna denna svårighet, att i båda kabinetten vara fredens advokater gentemot rörelser af publicistisk och parlamentarisk natur. Vi löpa dervid fara att i Österrike och ännu mer i Ungern anses som alltför ryssvänliga och i Ryssland som partiska för Österrike. Dermed få vi väl också hålla till godo, om vi blott kanna bevara vår egen och Europas fred ». På Balkanhalfön finnas tvistämnena, hvilka väl en gång komma att fullständigt spränga det lossnade och halfl återhop-kittade trekejsarförbundet. Ryssland fordrar, att Österrike skall atiynima Bosnien, Österrike ser med misshag Rysslands aggressiva hållning i Bulgarien och söker der stödja don för tsarenförhatlige furst Ferdinand. Ett annat trätofrö är Serbien, söm hållits inom Österrikes » maktområde », men dragits öfver till Rysslands, och förebud till en liknande metamorfos hafva äfven visat sig i Rumänien; det böljar alltmer komma i dagen, att staterna af andra rangen endast hafva en nominel sjelfständighet.
Förordning angående vilkoren för ifrågavarande försäljning. 86:o af sistnämnde dag, i fråga om löneförhöjning för 1857 åt de vid storskiftet i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare. (154.) 1860 den 26 Oktober i underdånighet anmäld, och nådig befallning meddelad Statskontoret, att, af behållningen å det till lönförhöjning åt Statens Embetsoch Tjenstemän för år 1857 å Riksgäldskontoret anvisade anslag, hos Fullmägtige i nämnda kontor reqvirera det af Rikets Stander till utgående derifrån beviljade belopp, 11,077 Rdr 61 öre, och medlen, enligt af Kongl. Maj:t bestämd fördelning, till Kongl. Maj:ts Befallnigshafvaride i ofvannämnda fyra län öfversända, för att till vederbörande utbetalas. 87:o af den 12 Oktober 1860, angående disposition af medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret. (152.) 1860 den 9 November i underdånighet anmäld, då Rikets Ständers beslut delgafs Kammarkollegium och Statskontoret, med förklarande att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län skulle åligga, att, sedan inlösningsumman för den utaf Landshöfdingen af Geijerstam å kungsgården Noret uppförda byggnaden blifvit i föreskrifven ordning bestämd, till Statskontoret aflemna, för att Riksgäldskontoret tillgodokomma, det derefter återstående beloppet af de influtna expropriations-medlen, hvarjemte Statskontoret anbefalldes, att af — 22 — under händer varande medel till Landshöfdingen i berörda län derefter ärligen utbetala ett mot fem procent å nämnda återstod svarande belopp, intilldess denna årliga ersättningssumma kunde varda på sjette Hufvudtiten uppförd. 88:0 af den 12 Oktober 1860, i anledning af Kongl.
N:o 105, ang. lyftningen af hela återstående beloppet utaf de vid sednaste riksdag beviljade tillfälliga Statsanslag till försvarsverkets förbättrande. N:o 106, ang. anmäld otillräcklighet af de för expenser vid Justitie-Ombudsm. expedition hittills anslagna belopp. N:o 107, ang. ytterligare anslag för det inom R. Sl:s hus inrättade riksdagsarchiv. 316 Den 9 April. N:o 108, i ani. af väckt motion om Kgl. Bibliothekets förflyttning till det af Riksg:s-kont. begagnade hus. Lagutskottet: N:o 15, i ani. af återremiss af Ulsk:s betänk. n:o 11, ang. stiftande af en lag om flyttning i och ur hus på landet. N:o 16, i ani. af väckt motion ora förlängd tid för måls fullföljande från underrätt i stora Kopparbergs lån. N:o 17, i ani. af väckt motion ang. meddelande af serskilda föreskrifter för behandlingen af besvärsmål, som från Gottland fullföljas i Hofrätt. N:o 18, i ani. af väckt motion om verkställighet af K. Bef:h:des utslag i skuldfordringsmål, samt N:o 19, i ani. af väckt motion om förklaring af föreskrifterna rör:de verkställighet af utslag i vissa mål. öplästes och lades till handlingarne ankomne prot.-utdr. från Presteoch BondeStm af d. 22, 26 och 29 sisth Mars och den 2 dennes, samt från BorgareSl. af d. 26 och 29 sisth Mars, samt den 2 och 5 dennes. 11. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 12 April 1851. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 10 prot.utdr. för d. 9 dennes samt pleni prohn för d. 15 sisth Mars f. och e. m. Öpnades Hrr Bänkmäns sisla val af Irenne Elektorer, efter N:0 3. Frih.
De omfatta ej heller de mest angelägna föremålen för en önskad revision, t. ex. spanmål och stångjern. Att en lättnad i trafikafgiften å Trollhätte kanal skulle komma ej allenast skeppsredare till godo, men jemväl utöfva en lifvande och gagnelig inflytelse å jordbruk, bergsbruk och all annan industri i de vidsträckta landskap, som med Sveriges största insjösystem stå i förbindelse, anser jag ej erfordra utförligare bevisning; hvadan jag hade önskat, att redan vid innevarande riksmöte en anhållan till Kongl. Maj:t inginge om revision af ifrågavarande taxa, hvilken revision, med varsamhet och omsorg afvägd, skulle, som jag föreställer mig, kunna föranleda en önskad lindring för de trafikerande, och på samma gång, i följd af den sålunda åt trafiken gifna uppmuntran, bereda en framtida ersättning åt kanalverket medelst ett ökadt anlitande af dess linie, äfven sedan den å jernvägarne inträffande trafik kommer att i sin mån draga rörelsen åt andra håll eller på andra vägar.“ Häri instämma Herr Grenander och Anders Jonsson från Wermlands län, 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande As 68. Ank. tiil Exp. Utsk. den 10 Mars 1866. kl. 2 e m. Betänkande, i anledning af väckt motion i fråga, om skyldighet att deltaga i byggnad af hus för s. k. småskolor å landet, I en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion (N:o 59) har Anders Andersson från Kopparbergs län fästat uppmärksamhet derå, att, oaktadt den omvårdnad man under sednare åren haft att, genom uppbyggande af skolhus, bereda ändamålsenliga rum för folkskolorna å landet, likväl i allmänhet skulle blifvit försummadt att tillse, det skolorna för barn af yngsta skolåldern eller de s. k. småskolorna inrymdes i så beskaffade lokaler, att barnen, hvilka företrädesvis vid nämnda ålder vore i större behof af ljus, luft och värme, derstädes kunde finna trefnad.
Fullmägtige sig icke böra antaga detta anbud, dock förbehöllo sig Fullmägtige, på det att underhandlingarne icke måtte anses afbrutna, att, om anledning dertill förefunnes, framställa ett kontraförslag i fråga om lånevilkoren, och uppdrogo Fullmägtige, vid sammanträdet den 18 Februari, åt de förut utsedde deputerade att uppgöra ett sådant kontraförslag, som likväl icke hann afgifvas, innan Heinemann, vid näst derpå följande sammankomst den 25 Februari, inkom med ett alternativt anbud, enligt hvilket Heinemann, under förbehåll af hans hufvudmäns ratifikation, samt med hänvisning till “det förra" lånekontraktets hufvudsakliga bestämmelser, såvida dessa med den nu gjorda propositionen voro förenliga, föreslog antingen: “a) att öfvertaga ett 4 1/.2 procents lån till 90 procent med samma amorteringstid, som vid förra lånet, samt att af lånesumman lemna en fjerdedel fixt och resten i option, eller ock: b) att öfvertaga lånet al pari och beräkna de creerande obligationerna på en annuitet af 5 */•» procent för en tid af 55 år, derutaf ’/4 fixt och resten med Aufgeld, nemligen vid uppsägning intill den 1 September 1864 en procent, den 1 December samma år två procent och den 1 Maj 1865 tre procent."