Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alldenstund samma läroanstalt, detta oaktadt, hittills visat sig motsvara sitt ändamål, men Akademien ännu icke hunnit förvärfva tillräcklig erfarenhet om skolans gång och den framtida utsträckning densamma tilläfventyrs borde erhålla, har Akademipn, som saknade anledning att för närvarande föreslå något betydligare utvidgande deraf, nn velat inskränka sig till en underdånig hemställan om införande derstädes af en mera omfattande undervisning i antik-ritning och målning, en ny lärokurs i linear-ritning och perspektiv, om förhöjning af professorers, iärares och betjentes arfvoden i förhållande till hvad för dem vid den manliga afdelningen blifvit föreslaget, och om medel till bestridande af nödiga högre kostnader för atelier-hyra och materiel. För att i ett sammanhang och i ella enskildheter kunna framställa de förhöjningar i Akademiens stat, hvarom fråga nu blifvit i underdånighet väckt, har Akademien framlagt följande: Bil. N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. 69 Underdåniga förslag till ny stat för Akademien för de fria konsterna - Akademiens ständige Preses, Öfverintendenten, utan särskild aflöning för denna befattning. 1 Sekreterare, tillika Bibliothekarie, lön 1 Amanuens till biträde åt Sekreteraren och tjenstgöring i Bibliotheket, lön 1 Skattmästare, arvode Konstnärer, hvilka äro skyldige att bilda elever och vara i Stockholm bosatte samt i tillfälle att i Akademiens verksamhet och öfverläggningar deltaga: 1 Statybildhuggare, 1 Historie-målare, 1 1 1 1 Porträttmålare, Miniatyrmålare, Medaljör, Kopparstickare, lön d:o d:o d:o d:o d:o Anmärkning. Under denna anslagstitel upptager nu gällande | stat jemväl en Landskapsmålare med en lön af450R:dr; men som denna lön, till följd af nåd. Brefvet den 8 Mars 18(51, blifvit anvisad till arvode åt en lärare i landskapsteckning och målning, varder densamma här utesluten och införd bland lärare-arvodena. Akademiens läroverk.
I anledning af Herr von Hartmansdorff^ yttrande, att denna Sal ej borde af härvarande eller kringfarande konstnärer få begagnas, får jag nämna, att, enligt Utskottets Memorial, pröfnings-rätten skulle öfverlemnas åt Riddarhus-Directionen, och jag kan ej föreställa mig, att RiddarhusDirectionen skulle insläppa hvilken som helst. Om man bifaller eller afslår Memorialet, skall vara mig likgiltigt; men jag hoppas, att, om Concerters gifvande bär blir tillåtit, inkomsten måtte få tillfalla RiddarhusCassan , och ingen annan inrättning. Hvad åter särskilt beträffar 23* 356 Ben i6 Mars e. m. Grefve Posses 3’ttrande, att inkomsten skulle blifva så ringa, att den, fördelad på oss alla, skulle utgå i runstycken; tror jag, att han misstager sig. Så på modet som musiken nu är, kan man påräkna 8, minst 6 Concerter om året. Då vore inkomsten 6oo R:dr. Om nu 200 R:dr åtgå för fraierne, vöre ändå vinsten 4°o R:dr B:co om året. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardiej Jacob: Uppkommen först under loppet af discussionen öfver ifrågavarande ämne, anhåller jag, att, endast i anledning af Herr von Hartmansdorffs yttrande, få säga några ord. Herr von Hartmansdorff synes ifra emot RiddarliusSalens upplåtande till Concerter, och anser, att om något sådant föreslogs i ett annat land, (han har anfört England eller Frankrike) skulle det ganska kortvilligt blifva afslagit. Jag tror det äfven, men torde likväl få erinra, att förhållandet i andra länder är ganska olika. I England till exempel, der Representationen eller Parlamentet är tillsammans hvarje år och nästan beständigt, är ett sådant förslag omöjligt att verkställa. Dessutom gifvas i London och Paris en mängd localer, lika stora och kanske ännu tjenligare, än detta rum, till Concerters uppförande. Här åter är förhållandet helt annorlunda.
Under åberopande af de uti 179 § af Riksgälds-kontorets reglemente meddelade stadganden, angående upphandlingen och tillhandahållandet af papper för tryckningen af Riks-ståndens protokoll med dertill hörande bihang samt de för Stånden och Utskotten under innevarande riksdag erforderliga skrifmaterialier och öfriga effekter, hafva, uti skrifvelse till Stats-Utskottet, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, som, enligt sista punkten af åberopade §, egde utse någon bland kontorets tjenstemän, hvilken borde ej allenast, uppå vederbörliga reqvisitioner, tillhandahålla de upphandlade effekterna, utan ock besörja under riksdagens lopp ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom verkställigheten af derunder erforderliga reparationer å inventarie-persedlarna uti Riks-ståndens och Utskottens sessions, och kansli-rum inom Rikets Ständers hus, gjort hemställan om beredandet af en lämplig vedergällning för detta uppdrag, hvilket Kommissarien O. Arehn erhållit, helst detsamma vore mycket besvärligt och tidsödande i anseende till det dermed förenade åliggandet, att ej allenast före och under riksdagen emottaga, vårda och utdela alla omförmälda effekter, utan ock efter riksdagens slut öfver dem upprätta en fullständig redovisning; och hafva Fullmäktige, med afseende å det synnerliga nit och den omtanka bemälde Kommissarie vid fullgörandet af ifrågavarande uppdrag oafbrutet ådagalagt, i öfver - Ståts-Utskottets, Memorial, N:o 238. 23 ensstämmelse med Fullmäktiges under sednaste riksdag gjorda framställning, föreslagit, att denna vedergällning mätte bestämmas till ett belopp af Femhundra Riksdaler.
79 bjuda sig genom det ifrågasatta användandet af de vid telegraf-inrättningen anställde Ijen^ steman, men å andra sidan eli noggrant verkställande af observationerna icke med skäl kan af desse tjenstemän fordras, derest icke deras arbeten i någon väsentligare män vedergällas, får Utskottet, som anser all, med bifall liil Kongl. Majlis nådiga proposi tion i öfrigt, arfvodes-beioppen för observatörerne böra med de af motionären, i enlighet med Akademiens förslag, äskade belopp utgå, tillstyrka, att för meteorologiska observationers anställande på särskilda orter inom riket en summa af 6,009 Hulr R:ml årligen må af Rikets Ständer för nu ingående slatsreglerings-period anvisas, med vilkor att de genom observationerna vunna resultaler i hufvudsaklig mån offentliggöras. Likaledes anser sig Utskottet, med anledning af hvad Utskottet härolvan anfört och föreslagit, böra hemställa, ali, i öfverensstämmelse med den nådiga propositionen i denna del, Rikets Ständer mätte, lill inköp af nödiga instrumenter vid anställande af de meteorologiska observationerna, för en gång, anvisa ett belopp af 4,500 R:dr R:ml; kommande beloppet alt bland de öfriga tillfälliga anslagen å denna hufvud-litel upptagas. Filter hets-, Historieoch Antiqvitels-Akademien. 55:o Den lön, denne Akademis Sekreterare, hvilken tillika är Riks-antiqvarie och Garde des Medailles, nu uppbär med 1,053 R:dr banko eller 2,479 R:dr 50 öre R:mt, har Kongl. Majit funnit böra förhöjas lill 5,000 Hulr sistnämnde mynt, samt derföre fö reslagit, att det härtill erforderliga belopp, 2,520 R:dr 50 öre, ina å stal uppföras.
Sedan den berättelse, en af lärarne vid Strengnäs högre elementarläroverk till Kongl. Ecklesiastik-departementet afgifvit öfver en af honom under år 1861 på allmän bekostnad företagen utländsk resa, blifvit, enligt förordnande, införd uti det för nämnda läroverk vid slutet af 1862 års vårtermin utkomna program, hade, uppå gjord underdånig framställning, Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt Bref den 11 September sistnämnda år, medgifvit, att kostnaden för tryckning och häftning af samma berättelse, uppgående tili ett sammanlagdt belopp af 353 R:dr 14 öre, finge af anslaget till elementarläroverken nämnda läroverks kassa ersättas; men då dylika utgifter, hvilka ej för något annat läroverk under revisionsåret 1862 ifrågakommit, enligt Revisorernes tanke, vore af beskaffenhet att ersättning derför icke borde af statsmedel utgå, hade Revisorerne ansett sig böra anmärka förhållandet. Då anslaget till elementarläroverken, hvilket enligt 1860 års riksstat utgick såsom ett särskildt reservationsanslag, icke synes hafva varit afsedt för dylika utgifter, till hvilkas bestridande, derest de äro af nödvändig beskaffenhet, andra medel, såsom hufvudtitelns besparingar eller anslag till extra utgifter, äro att tillgå, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse anhålla, att, derest utgifter af dylik beskaffenhet framdeles skulle behöfva af allmänna medel bestridas, anslaget till elementarläroverken ej dertill må anlitas. § 5. (1863 års Rev.-ber. pag. 13—19.) Sedan 1863 års Revisorer af räkenskaperne erfarit att, på grund af Kongl. Brefvet den 4 April 1861, blifvit till f. d. Landshöfdingen i Hallands län, Grefve P. A. Lewenhaupt under den 16 Maj sistnämnda år utanordnadt ett belopp af 1,525 R:dr R:mt, utgörande ersättning för mistad fardagsrätt vid innehafda boställslägenheter, hade
Maj:ts Nådiga föreskrift den 17 April 1821, nu har Nåden afgifva berättelse om Skaraborgs Län, i afseende på dess ekonomiska och statistiska förhållande, för Femårsperioden från 1882 till och med 1807, bör jag icke lemna obemärkt, att jag, som först under 1887 inträdt i förvaltningen af den mig Nådigst anförtrodde Styrelsen af detta Län, följaktligen icke kan ega fullkomlig direct kännedom och erfarenhet af de ämnen Berättelsen bör omfatta, utan måste väsendtligen lämpa mina uppgifter och omdömen efter underrättelser, som från vederbörande Tjenstemän och myndigheter blifvit infordrade, samt de upplysningar, jag för öfrigt haft att tillgå uti förut afgifna, lika beskaffade, Berättelser och andra vid Embetsverket förvarade handlingar. Med iakttagande af den ordning, sorn genom meddeldt formulär är föreskrifven, förekommer: 1:0 Länets allmänna beskaffenhet. Länet är i allmänhet fruktbärande, och mera jemt än bergigt, ehuru åtskilliga större höjder och bergssträckor dels finnas inom Länet, dels utgöra dess gränsor. Gränshöjderna äro, emot Nerike, Bergsåsen Tiweden, som upptager hela sträckan emellan Sjöarne Wettern och Skagern, samt Hunneoch Halleberg, sora i gränsen emot Elfsborgs Län sträcka sig ungefärligen en mil från Sjön Wenern. Länets öfriga bergshöjder äro Billingen, sorn genomskär större delen af Länet från Norr lill Söder; Kongslena berg och åsar, Hvarfs och Giseberget i Wartofta härad, Högstena och Borgundabergen i Gudhems härad, Mösseberg i Gudhems och Wilske härader, Olleberg i Wartofta härad, och Kinnekulle i Kinneoch Kinnefjerdings härader.
Sedermera förekomma provinserna Medelpad och Ångermanland, såsom delar af Helsingland, hvarmed då och ännu i femtonde århundradet förstods hela den kust-sträcka, sorn är belägen från Dalelfvens utlopp till upp om Norrbotten. Medelpads och Ångermanlands öden äro således för det mesta förenade med de öfriga norra provinsernas, och få äro de tillfällen, då Wester-Norrländska landskapen särskildt nämnas i häfderna. När de norra landskapen först befolkades kan icke med någon visshet bestämmas. Att det skett sednare än i de sydligare: att trakterna kring hafvet och de större floderna först blifvit uppröjda och bebodda, samt att Ångermanlands och Medelpads invånare icke utgått från samma stam, kan dock med skälig säkerhet antagas, då man betraktar olikheten i dels kroppsbildningen, dels folklynnet i de begge landskapen. Ännu qvarvarande minnen från forntiden bestyrka dock, att befolkningen funnits redan innan Christendomens ljus uppgått i Norden. Ätthögarne, lill en stor del förstörda, men till någon del ännu qvarstående, hänvisa till hedendomens dagar, och jordfynden, huru få de än äro, vittna äfven om en dylik ålder. Runstenarne här, de nordligaste Sverige äger, må väl hänföras lill en sednare tidpunkt, men härstamma dock troligen från tiden vid Christendomens början, samt hafva således äfven en vördnadsvärd ålder, och skall man tro sagornas berättelser, jemförda med qvarvarande, fastän få lemningar efter fordna herresäten och befästningar, hafva de ifrågavarande provinsernas inbyggare icke varit overksamme i forntiden, utan delat dess bragder. Att uppdraga en historisk skildring af dessa 6 utgör icke föremål för denna underdåniga berättelse, och så väl den namnkunnige i Sköns kyrka begrafne Fale Bures bedrifter i tolfte och trettonde århundradena, sora Engelbrekt Engelbreklssons och Erik Pukes härtåg i de nordliga provinserna måste således här förbigås, likasom många öfriga tillfällen, då dessa provinsers inbyggare togo verksam del i fäderneslandets öden.
Sådant lärer icke kunna inträffa under alla förhållanden. Delta har icke utgjort föremål för min motion. Om Hr Grin behagade granska uttrycket, så torde han likväl finna all den fråga, hvarom motion här är framställd, är mera allvarlig än alt den kan slås bort genom ett skämt. Jag är öfverlygad alt framtiden kommer att utvisa att man allt mer och mer måste närma sig humanitetens fordringar och då komma för den framtiden såväl mina som den värde talarens uttryck att qvarstå i prot:t för vår räkning å ömse sidor. Jag underkastar mig det. 384 Den 22 Augusti. •Frih. Rehbinder, Fredr. Wilh.: Då jag icke hort någon talare yrka bifall lill Utskms betänk., så har jag na blott-begärt ordet, för alt anhålla om propos. på bifall dertill. Uppå härefter framställd propos. blef Utskms ifrägävaride betänk, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogos och bi föllos Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekoo.- Utskms i gårdagens plenum på bordet lagde nedannämnde betänk. och utlåt. N:o 32, i ani. af väckte motioner om afskaffande af prygelstraffet och andra extra judiciela bestraffningar inom krigsståndet; och N:o 33, i ani. af väckt motion om uphäfvande af Kgl. Resolutionen d. 13 Nov. 1747, ang:de förbud för vissa socknar inom Dalarne att lill annan än stora Kopparbergs Bergslag afyttra timmer. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Uisk:n inkomne utlåt, betänkm och mern., nemi. från Statsoch Lag-Utskotten:
Utskottets förut meddeldte Betänkande öfver RiksStatens fjerde HufvudTitcl. |4o Den 14 Augusti /. ni. I anledning af å(erremiss å Utskottets förut afgifne Betänkande angåeod* hvad sorn rörer RiksStatens Femte HufvudTitel. N:o 393- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betänkande, rörande StatsRegleringen under Åttonde HufvudTiteln. N;o 394* Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottats förut afgifne yttrande, rörande RiksStatens Nionde HufvudTitel. Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, om Regleringen af allmänna IndragningsStaten. I anledning af väckt motion om Fonds anvisande till pensioner för StatsRådets Ledamöter. N:o 397- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betänkande, ifrågan om indragning af MedicoTheologisko Stipendierne. 1 anledning af gjorde motioner, rörande Roteringen i Skåne. * . N;o 399- Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betänkande i frågan om Lönetillökning för tretton SubalternOfficrare vid Skånska DragonRegcmentet. gen 14 Jugu.ifi t. m’. 541 N I anledning af Kongl. Maj:tg Nådiga Remiss angående Sala Silfververk. Af den 9 dennes: N:o 402. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgilne förslag till Löneförbättring för de fyra StatsSecreterarne. Af den 8 dennes: 1 anledning af gjorde anmärk ningar vid Utskottets förut meddelte yttrande, i fråga om Lieutenanten Berghmark» sökte prolongation å arrendet af Klabböle Laxfiske. Fr in Statsoch Lag-Utskotten: Af den 21 sistledne Julii: N-'o 404, Öfver väckte motioner om gerskildte BrottmålsDomares tillförordnande. Från Allmänna B ef varsoch OeconomieUtJkottet:
Herr Bergfledt, Eric; Att jag i sista Plenum begärde på bordel BancoUtskottets förslag om präglande af en JubelRiksdaler, lika med den som slogs 1721, i anledning af det årets Jubelfest, var föranledt deraf, att jag ansåg denna Jubelfest, äfvensom den föregående af 1621, egentligen hafva haft afseende på den af Konung Gustaf I företagna Reformation medelst Evangeliska lärans införande; och att nuvarande Sekels Jubelfest, till minne deraf, framflyttad i likhet med hvad vare trosförvandter i Tyskland iagttagit till 1817. eller det seculaira motsvarande året emot det, då Doctor Luther förut offentligen uppträdde såsom Reformator, redan var firad, samt en Medaille då deröfver var slagen; så att år 1821 upphört att vara ett Jubelår* Så förhåller det sig äfven. I det vidlyftiga påbud, Konung Gustaf Adolph lät utfärda om Jubelfesten 1621, omtalas i synnerhet Papisternss stämplingar emot Konungen, Riket och den införda renade läran, samt de vådor, sorn deraf hotade. Året 1621 valdes likväl för att erinra derom, att hundrade år voro Ben 2i Maji c. in, jemt förflutne, sedan Konungens Farfader Koni ung Gustaf I, som införde Religionsförändringen anträdde styrelsen af Riket till dess räddande ifrån utländskt öfvervälde. Denna Ju-* belfest firades på 3 dagar, nemligen den 21 i Januarii, Februarii och Mars månader, medelst 3 Gudstjenster hvardera dagen i Städerna och en på Landet, samt genom offenteliga tal i Upsala och vid några andra Lärosäten. Ingen penning finnes vara präglad öfver denna Jubelfest. Då Jubelfesten 1721 kom i fråga infordrade CanzliCollegium Consistorii Ecclesiastici i Upsala Utlåtande.
Ex. öfversändt åtskilliga billetter till Acajityniens högtidsdags sammankomst d. 20 dennes, hvilka kun - Den 16 December f. m. 2£7 de lios ilidd.fiscnlen erhållas af de ledamöter, som önskade nämnde sammankomst bevista. Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, som anser, att utförseltullen å kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, samt hällar öfver if tums tjocklek bör bestämmas till 4 i:dr skeppundet, voterar ja; den det ej vili, voterar ne,; Vinner nej, kommer tullen å ofvannämnda artiklar att bestämmas till 2 rtdr 24 s^:r skeppundet. Under voteringen hade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, bortgått samt aflemnat klubban lill Gr. Posse, Arv. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 27. Nej — 9. Jern! gamla casse rade kanoner och bomber; grytor och kittlar, hällar af i| tums tjocklek och derunder, kakelugnar, lod och lödjor till vigter, stolpar till gallerverk och ledstänger dertill, gjutgods till machin er ier och delar deraf, samt slussportar; allt annat gjutet arbete, ej specificera dt. Utskts tillstyrkanden såväl rör:de införselsom utförseltullen bi föl lös. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, återkom samt emottog klubban. Jernankar# och an kar flyn, införseltull. Utsk:s förslag bifölls. Samma artikel, utförseltull. Frih. Kantzou: Tullcoinmitte'en har föreslagit, att utförseltullen för ankare och ankarflyn må vara fri, och deri instämmer jag för min del samt anhåller oin Hr Gr. o. Landtmis propos. derå. R. o. Ad. beslöt, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull.
3 Utslag i enskildt mål förekommande, enligt Motionairens åsigt, origtiga tolkning af föreskriften i 1695 års Indelnings-Verk för Upland, att nemligen hemman, hörande till samma Rote, men belägne inom serskilda byar, böra deltaga i roteringsbesväret, i förhållande till deras utsäde, godhet och storlek; så hafva Utskotten ansett denna fråga icke kunna af Rikets Ständer till pröfning upptagas. Vidkommande sedermera den, i fall af afslag å förberörde begäran, yrkade rotejemkning, för hvars verkställande Motionairen likväl icke föreslagit annan grund, än den, som redan finnes stadgad i 1695 års Indelnings-Verk och jemväl i Kongl. Majtts ofvanberörde Utslag den 27 Januarii 1803 blifvit tillämpad; hafva Utskotten icke eller funnit skäl att derå tillstyrka bifall, då anledning icke förekommer, att något allmännare behof deraf är för handen, samt, om jemkning och rättelse i några enskilda fall är af nöden, vederbörande ega att, på grund af gällande Indelnings-Verk och För - 4 Stats-samtAllm.Besv,o,Oec..Utsk.Utl N.-o 8i» fattningar, i behörig ordning göra sin rätt dertill gällande. Stockholm den 17 October 1839. Ankom till Exp.-Uisk. d. 26 Oct. 1839. Utlåtande^ i anledning af väckt Motion om Anslag till flygsandens hämmande i Halland. H öglofl.
Denna fond ackumuleras fortfarande i afbidan på gifvarens utlofvade förqvarteret Ganymedes i Nikolai församling. 62 I afseende pä öfriga uti hufvudstaden varande milda stiftelser samt pensions - /. Barnhus, Barnbördshus Fastighetsvärd i Stockholm. c år 18SS. JUlom Stockholm. a) Stockholms allmänna barnhus 1) 216,183 16 _ 5,500 _ b) Frimurare-ordens barnhus 2) 43,000 c) Allmänna barnbördshuset 3) 33,219 18 d) Sällskapets pro patria barnoch barnbördshus . e) Murbeckska inrättningen för fattiga flickors upp13,000 fostran f) Prins Carls inrättning för fattige och vanvårdade 9,600 barn 53,000 Tillsammans 396,002 34 — 5,500 1) Af underhållskostnad in natura äro 32,600 R:dr upptagne för barn vårdade inom år 1833 inom barnhuset vårdade barn utgjorde 707 och de utom barnhuset 2) Af underhållstagande barn vårdades och uppfostrades 100 i barnhuset och de 3) Rikets år 1831 församlade Ständer anslogo till uppbyggande af ett nytt barnR:dr, hvilka, tillsammans med 3,000 R:dr, gafva af okänd gifvare, blifvit använde byggnad nu föregår. 65 och understöds-inrättnmgar och deras tillstånd år 1855, meddelas följande: och Uppfostrings-anstalter. Utgifter år 1855. “C Kapitalbehållning vid 1855 års slut. Inkomster år 1855. Pensioner och underhåll in natura. Antalet af de varande 2,363. öfriga 327 erhöllo kontant understöd. bördshus 50,000 R:dr banko, deraf direktionen under år 1855 uppburit 20,000 till inköp af fasta egendomen JVS 3 qvarteret Murmästaren å Kungsholmen, der ny - 64 II.
Jag får likväl fästa den värde talarens upmärksamhet deruppå, all, i händelse detta stadgande bibehålies, får han, om lån sökes i diskonten, aldrig kontanta penningar, emedan del heter: ”de af verket skeende utbetalningar böra verkställas genom insättning och utassignering på vederbörliga räkningar i depositions-afdelmn.” Hr Printzensköld erhöll således, i st. f. kontanta. penningar, en assignation på depositions-afdelmn. Hr Printzensköld skulle således erhålla det af allmänheten. så mycket öfverklagade besväret att för vexeln skaffa sig kontanta penningar. Det är just detta som Utsk. velat förekomma och som Fulltmge äfven afsett. Då i alla fall, äfven denna omständighet oberäknad, detta stadgande icke är för allmänheten behöflig!, samt mycket väl kan i tjenstgörings-ordningen införas, får jag vördsamt tillstyrka bifall lill Utsk:s förslag. Hr Printzensköld: Då jag log mig friheten alt ' föreslå bibehållandet af ifrågavaride stadgande i Banko-Reghtet, väntade jag mig icke att blifva af Gr. Gyldenstolpe besvarad med den skärpa, som nu skett. Om jag tilläfventyrs misstagit mig, hade väl Gr:n Den 28 Oktober e. m. 105 kunnat i andra och vänligare ordalag rättat mig, än som nu skett. I öfrigt får jag förklara, att hvad de tratikerandes rätt att erhålla penningar beträffar, kan, äfven med bibehållande i Reglitet af dessa sladgauden, sådant låta sig verkställa, ty det slår icke att del är de trafikerande, som skola erhålla assignationer, utan det omnämnes huru liqviderna med Banko-diskont-verket skola försiggå, och Gr:n lärer väl icke kunna förneka alt dessa liqvider ovilkorligen komma att ske på det sätt, som här finnes föreskrifvet. Föreskrifterna äro således riktiga, de må nu slå uti Banko-Reglitet eller tjenstgöringsordningen.