Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Otvifvelaktigt måste, förr eller sednare, beredas någon utväg att endtlediga den tjenstemän, som genom obotlig sjukdom blifvit urståndsatt att bestrida sin tjenst, helst motionären fruktade, att för - 4 Sammansatta Statsoch Lag-Utskottets Betänkande M 51. hoppningen om den obotligt sjuke tjenstemannens beredvillighet att sjelf taga afsked, då hvar och en gerna i det aldra längsta hoppades förbättring och önskade att, efter återvunnen helsa, åter inträda i sin förra verksamhet, samt, hvad den svagsinte beträffade, icke kunde ega rum, skulle i de aldra flesta fall befinnas vara falsk. Efter motionärens tanke kunde dock det af Kongl. Maj:t åsyftade ändamål vinnas äfven under noggrannaste iakttagande af nu gällande grundlagars bud, och de vigtigaste inkast, som föranleddes af det Kongl, förslagets bestämmelser om den ersättning, som skulle tillkomma den tjensteman, hvilken, i anseende till sin, genom obotlig vansinnighet, blindhet eller lamhet föranledda oförmåga att sköta sin tjenst, blefve derifrån lagligen entledigad, syntes motionären böra förfalla, i händelse denne tjensteman tillförsäkrades en emot hans innehafda fulla lön eller andra inkomster svarande ersättning. Och har motionären, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, hemställt, att Rikets
Expeditionen k o m m e r att förePRESIDENTEN FAURES DODSKUM. — En svårt nervsjuk person, hvars förnuftiga tankar och flitiga, intellektuella arbete ingåfvo omgifningen den bestämda uppfattningen, att han omöjligen kunde ha nägra tendenser till själssjuklighet, led i själfva verket af fixa idéer o c h monomanier, hvilka v o r o en outhärdlig plåga för h o n o m själf, så m y c - ket m e r s o m han härutinnan icke kunde meddela sig m e d någon o c h blifva rätt förstådd. Då en så- dan sjukling har en synnerligen lättuppfyld önskan, bör man strax stå till tjänst, äfven o m man ej fattar, hvarför han fäster sådan vikt vid en obetydlighet. Man b ö r i dylika fall aldrig efter eget tvärsäkert förstånd underskatta, hvad man icke begriper. * t ' Den nämnda personen låg o c h tittade på några stora röda bokstäfver, hvilka syntes på en tidning, till hälften instoppad i en väska på väggen midt emot hans bädd. Slutligen k u n d e han ej slita blicken från de hypnotiserande röda bokstäfverna. Blundade han, så såg han d e m, ö p p n a d e han ögonen, så d r o g o s dessa oemotståndligt till bokstäfverna. M e d kallsvetten på pannan försökte han stafva i h o p dem, det blef olidligt, m e n han var för svag att stiga upp o c h dölja bokstäfverna. Då bad han en anhörig i rummet bredvid taga bort tidningen o c h angaf orsaken till sin begäran. PRESIDENTEN LOURET LÄMNAR har aldrig kunnat förmås att lämna de enkla förhållanden, m e d hvilka h o n vuxit samman, o c h sonens framgångar ha visserligen gladt hennes modershjärta, m e n ej kunnat kasta ens en strimma af få- fänga in i hennes barnafromma sinne.
Den ena arrendatorn efter den andra dukar under, och de boitarrenderade lägenheterne hafva allt mer och mer råkat i vanhäfd. Detta förhållande äger nu rum arnd 2:ne bo tällén vid Kongl. Westmanlands Regemente Fullsta i Dalarne och Ustersta i Westmanland. Innehafvarena af dessa boställen, Herr C pitainen Tuné och Herr Lieutenant von Fieandt tjena nu snart 2 år utan lön och utan hopp om ersättning. Förändring af regloroe för u;arrenderandet 6ynes högst nödvändig Följande undc-rslälles tili ompröfning l 1:0 Lägenheten som skall utarrenderas uppmätes af Landtmätare eller jemföres med vidare Den 26 Februarii, 833 vidare deröfver författad charta, hvarvid bland öppna odalåkern icke böra räknas upptagor i äng och betesmark, hvilka skedt på dessas be* kostnad. 2:0 Kronofogden biträdd af 2:ftei orten eller grannskapet boende landtman, kände för idoghet och grundad kunskap i jordbruket, besigtiga lägenheten och uppskatta dess afkastning, likasom vid så kallade Bancovärderingar.) 3:0 Kungörelse i allmänna tidningame och inom Länet utgår; att hugadespeculanter äga, att, jemte uppgift på den borgen de förmå Ställa, göra sina anbud skriftligen, och inom viss utsatt tid, till Konungens befallningshafvande* 4:0 Med dessa handlingar försedd, afgifVer (till Kongl. Krigsoch KammatCollegierne gemensamt, då militiasboställen äro i fråga, till Kongl. KammarCollegium då det angår ans dra Kronans lägenheter) Konungens Befallningsm hafvande sitt betänkande; hvarvid han ej skall Vara bunden föreslå den till arrendator, som gjordt högsta anbudet, då detta oftast göres af en i jordbruk oerfaren, utan den anbjudare, 60m Konungens Befallningshafvande, efter inhämtade underrättelser, kan anse Vara den dugligaste och pålitligaste jordbrukaren, lik., väl med afseende å skälig arrendeafgift. 5:0
Med förmälan, hurusom öfverflyttningar vid flera föregående tillfällen och sednast år 1850 till belopp af 5,940 R:dr 42 sk. 5 rst., skett från anslagen för detta Lustslott, till anslags-summorna för Haga Kongl. Lustslott, hafva Revisorerne ansett nödigt, att i räkenskaperne upplades ett särskildt konto, som redogjorde för liqvidationen de båda slotten emellan; och som jemväl Utskottet anser den föreslagna åtgärden skola komma att medföra ökad redighet i räkenskaperne, får Utskottet, i enlighet med Ståthållare-Embetets i afseende å verkställigheten äfgifna yttrande, hemställa, att Rikets Ständer ville uti aflåtande underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes meddela vederbörande nådig föreskrift, att i räkenskaperna för Ulriksdals och Haga Kongl, lustslott blefve vipplagdt ett särskildt konto, som redogjorde för de öfverflyttningar, hvilka kunde ega rum ifrån stats-a nslagen för de^ ena af dessa Kongl. Slett till anslagssummorna för det andra. Strömsholms Slott. § *4 (1853 års Rev.-Ber. pag. 118.) Beträffande Revisorernes anmärkning, att ehuru uti 1850 års kapital-räkning den kontanta behållningen vid årets slut utbalanserades med 186 R:dr 22 sk., densamma likväl uti ingående balansen för år 1851 upptoges till endast 185 R:dr 22 sk., så får Utskottet, under förutsättning, att rättelse i det anmärkta förhållandet redan egt rum,-samt med afseende derjemte å beloppets obetydlighet, hemställa, att ifrågavarande anmärkning icke för det närvarande må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Genom detta bolags försorg blefvo ock 2:ne slussar af trä anlagda, den ena emellan sjöarne Jernlunden och öfre Rengen, den andra emellan sjö— arne öfre och nedre Rengen. Arbetet förfelades dock samt afstannade i brist på penningar och nödig erfarenhet i kanalbyggnadskonsten. Sedan derefter Göta kanal börjat anläggas, lät Grefve von Platen på 1820-talet verkställa en fullständig undersökning och plan för byggande af den ifrågavarande kanalsträckningen, hvilken fått benämningen Kinda kanal. Att Grefve von Platen ansåg denna kanal, i fall den komme till utförande, blifva af utomordentlig vigt icke blott för den vidsträckta ort, kanaloch båtleden skulle genomlöpa, utan ock för Göta kanal, är allmänt kändt. Det stora gagnet af denna kommunikationsled är ock lätt att inse, om man besin nar, att densamma genom Stångån skulle utmynna i sjön Roxen och sålunda blifva en bikanal till Göta kanal samt, i förening med ofvannämnda sjöar, utgöra en sträcka af omkring 10 mils längd, eller mera än hela Ostgöta—linien af Göta kanal. Men Grefve von Platen gick bort innan han fick se Göta kanal fullbordad, och de närmast efter hans död följande åren voro icke gynnsamma för utvidgning af hans storverk. Först på 1850-talet kom frågan om utförandet af Kinda kanaloch båtled ånyo med allvar å bane och det med den framgång, att en icke obetydlig del deraf, omkring 5 mil, eller båtleden genom sjöarne Åsunden, Jernlunden samt öfre och nedre Rengen, sedan hösten 1861 varit öppnad för allmänna trafiken.
Hvilket Rikets Ständer, i anledning af E. K, Maj:ts nådiga skrifvelse i ämnet, få underdånigst anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 26 Oktober 1860. Bilt. till R. St. Suppl. 10 74 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o '192. i\o 192. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Okl. 1860. Presle-Slåndel den 26 Borgare-Slåndet den 26 Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Maj:ts nådiga Proposition angående f. d. Geijerska husets på Riddareholmen användande till Riks-arkiv. (SlaU-Utskoltets Utlåtande Nio 203.) S. A. K. Uti en den 9 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K. Maj:t behagat erinra, hurusom vid nästlidna riksmöte E. K. Majit i nådig Proposition den 31 Mars 1857 fästade Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af alt någon annan, lämpligare lokal bereddes för Riks-arkivet, än den nu af delta verk, samt af Vitterhets-, Historieoch Antiqvilets-Akademien begagnade, i det 1845 inköpta f. d. Ridderstolpska huset vid Skeppsbron. Redan vid öfverlemnande! till K. Majit och kronan hade nemligen denna byggnad funnits behäftad med sältningsskador, hvilka efter de tunga samlingarnes ditflyltning på ett betänkligt sätt tilltagit och vid undersökning visat sig vara ursprungligen uppkomna derigenom, att de under husets murar befintliga pålningsoch rustverken, ämnade att städse förblifva liggande under valten, till någon del befinna sig öfver Saltsjöns yta, när denna är låg, och lill följd häraf blifvit af röta angripna. E. K.
I sådant hänseende är den af största inflytande i bestraffningen af stöld, för bvilket brott uppenbar kyrkoplikt nu alltid eger rum, i synnerhet hvad angår de arter af detta brott, som, enligt gällande lag, kunna försonas med böter och som endast genom kyrkoplikten kommit alt anses urbota och 3 Lxg-Utskoltets Betänkandej N.v 19. således deri haft det mest afskräckande straffet. Då emellertid frå^a blifvit vackt att, genom förändring af bestraffningen för stöld, undanrödja det binder, som i denna del mött för den uppenbara kyrkopliktens borttagande, anser Utskottet ordningen fordra, att Utskottet först till besvarande upptager samma fråga. Det nai blifvit yiksdt, dels att stöld hädanefter aldrig må försonas med penningebötei , ulan alltid i det fall, der sådant nu eger rum, beläggas med kroppsstraff af vatten och bröd; dels ock att detta brott måtte bestraffas med fängelse å Correctionshus eller annan arbetsanstalt, utom förenämnde böteseller kroppsplikt. Af dessa förslag synes det sistnämnda utgå ifrån den af nyare Lagstiftare hyllade åsigt om det verksamma och ändamålsenliga uti de så kallade frihetsstraffen, hvilken åsigt jemväl gjort sig gällande uti det, på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning, utaibetade föislag till ny brottmålslag; men om än dessa straff mera öfverensstämma med humanitetens fordringar, samt i högre grad, än de hittills brukliga, uppfylla bestämmelsen af straff, så möter likväl emot antagandet af omförmälda förslag ej allenast saknaden för närvarande af tjenlige straffinrättningar , utan ock att de förändringar, förslaget åsyftar, icke kunna inföias med bibehållande af ett tillbörligt sammanhang med lagstiftningen i afseende pa tjulnadsbrotten i öfrigt, utan att en allmän granskning och omarbetning deiaf eger rum.
Föredrogos Banko-Utskottets Memorialer : M 1, med öfverlemnande af Bankofullmägtiges berättelse; Lades till handling arne. M 2, om arfvoden till Notarie och Kanslister; Bifölls. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets Memorial M 1, om arfvoden till ökadt kanslibiträde. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet nedannämnda motioner: JV2 34, af Herr Bråkenhjelm, Per Reinhold, om anslag för beredande al undervisning i modellritning vid folkskolorna; JVs 39, af Friherre Cederström, Rudolf, om beviljande af ett anslag å 500,000 R:dr till uppförande af en byggnad, innehållande boställsvåningar för samtlige Statsråden; M 52, af Herr von Knorring, Oscar, om pension åt Ofverstelöjnanten, Friherre Ulf Carlsson Sparres enka, Friherrinnan Kerstin Sparre, född Vult von Steijern ; JV2 53, af densamme, om pension åt Protokollssekreteraren Anton Ekmans enka, Magdalena Sofia Ekman, född Nauckhoff'; Bih. till R. St. M 57, af Herr Cederschiöld, Fredrik August, om beviljande af ett årligt anslag å 2,000 R:dr till löner åt två biträdande lärare vid undervisningsanstalterne för barnmorskor i Stockholm och Göteborg; J\2 58, af densamme, om beviljande af 250,000 R:dr till påbörjande af en kasernbyggnad för Svea artilleriregemente, med vilkor att den förlägges på en af motionären uppgifven tomtplats; M 60, af Herr Nordenfelt, Enar Wilhelm, om beviljande af ett låneunderstöd å 933,000 R:dr för anläggning af en jernväg mellan Sölvesborg och Christianstad ; JV3 61, af Herr Olivecrona, Knut, om uppförande på ordinarie stat af ett anslag å 4,000
Då t. ex. Norrige redan underhölle 4 undervisningsanstalter för döfstumma, dä Frankrike för mer än 10 år sedan hade omkring 70, Preussen 40, England 30 och Italien 20, så hade vi ännu blott en enda sådan anstalt, ehuru antalet af döfstumma vore i förhållande till hela folknummern icke större hos dem, än hos oss. Att åter den anstalt, som vi hafva för vården om sådana vaidottade barn, vore för behofvet alldeles otillräcklig syntes uppenbarligen, när man betänkte, att vid densamma för närvarande icke funnes plats för mer än 100 döfstumma samt 40 blinda. Detta visade sig äfven, när någon irielev-plats skulle tillsättas. Vid sådana tillfällen anmäldes vanligen ett betydligt antal sökande lill erhållande af den lediga platsen; och äfven när någon plats efter betalande, elev blifvit ledig, skulle, enligt tillförlitlig underrättelse, det icke sällan inträffat, att sökanden blifvit öfverårig, innan den långt förut ingifna, hvilande ansökningen kunnat af Styrelsen till pröfning företagas. Visserligen hade detta institut dels genom egna tillgångar, dels genom anslag af statsmedel nu 8 Expeditions-Utskottets Förslug till underd. Skrifvelse, A’:o 83. kunnat företaga en icke obetydlig nybyggnad till utvidgande af vårdanstalten för de döfstumma, så att, när denna byggnad blefve för begagnande färdig, runi för omkring 50 nya elever möjligen kunde beredas; äfvensom för öfrigt dels inom Hjortheds församling i Calmar län nyligen börjat anläggas ett dylikt mindre institut, hvars framgång och bestånd dock vore belt och hållet beroende af frivilliga gåfvor och bidrag, dels en prestman inom Göteborgs stift under sednare åren, af egen drift och båg att vara sina nödställda medmenniskor till tjenst, företagit sig alt lemna några få döfstumma undervisning, dels ock en enskild man, för att bereda fast boplats åt dessa elever, hell nyligen inköpt och för ändamålet upplåtit en mindre hemmansdel i närheten af nämnde prestmans bostad; Men dessa lolvärda bemödanden vore likväl ingalunda för behofvet liHfyllestgörande.
Trot. 1828 och 182g, S S.j 1 Afd. 2 B, g:de Häftet, 3 54 Bevillnings-Utskollets Utlåtande JY-o 44 C h i 11 a b a r k : I grund af Herr Cederschjölds erinran, att denna vara borde draga lika tull med andra medicinalier, helst nedsältningen icke tillgodokommer den sjuke, sorn får betala efter taxa, föreslår Utskottet, att tullen å denna artikel må förhöjas till 4 sk. per #. „ „ malen: Som, enligt Herr Ceder schjölds uppgift, China i Sverige ej kan malas tillräckligt fin, torde, på sätt Utskottet nu hemställer, nedsättning af tullen till 24 sk. beviljas. Clir ysta lii Tartari och Cremor Tartari: Den af Herr C ed er schjöld .'utmål'!; ta olikheten i tull å dessa artiklar har till föremål att skydda förädlingen till Cremor Tartari; hvadan Utskottet anser sig icke böra tillstyrka ändring uti det gamla stadgandet, att Chryslalli Tartari betalar 2 sk., och Cremor Tartari 8 sk. per Drakblod är icke blott, såsom Herr Cederschjöld anmärkt, medicament, utan äfven, såsom färgstoft, ett råämne; hvarföre Utskottet ej fin - Bevillnings-Utskotlets Utlåtande IV.-o 44. lier sliäl ändra den härvid bibehållna Tull bestämmelsen. Enbär: Utförsels-tullen är förhöjd från i till 6 sk.; och så länge utförseln af denna artikel ej verkar bl ist derpå inom Riket, synes exporten icke eller böra hindras genom skydds-tull, hvarföre Utskottet finner Herr Ståhles anmärkning, som åsyftar en högre utförsels-tull, icke förtjena afseende. Fisk: salt, torr.
De skola sakna honom, och när de upphört att sakna honom, skola de intet sakna, ty dessa papper skänka dem hvad de behöfva. Den gamle herrgårdsmannen ler ett lyckligt leende. Han har uppgjort med alla, han är ingens fiende. Han har varit god och ädelsinnad. Han känner, att han uthärdat sitt sorgliga lif med resignation, som nu gör honom lycklig! Och hans fingrar stanna på papperet, han ser upp på väggen, där porträttet af hans döda hustru hänger. Hennes bild tycks le mot honom, och då ler han mot henne. Så sluter han ögonen, och så blir han sittande ... Hvad växer uppå åsens kam? Hur barnet fann sin karamell. En lätt och vacker vinterfäll. Hvad gjorde den som snufva fick? Hvad efter tuppen sedigt gick. Hvad vill den blinde framför allt? Hur man lätt blir när det är kallt. Bidrag mottagas med tacksamhet. Ett djur som horn och klöfvar bär. Hvad den ej tiden passar, är. Sibylla, Logogryf. Han åter är här. Vi känna igen De melankoliska dragen. Som alltid, han bär, Vår gamle vän, En vissnad blomma i kragen. Med stjärnor i mängd är hans bröst betäckt, Sitt glänsande månsken han visar käckt, I rägn hans kappa är tvagen. 1897 ö. profet, ätbart, obehagligt. Förträffligt fabrikat i Tröjor, Kalsonger, Skjortor, Heldragter etc. etc. i Kamgarn (J a e g e r s s y s t e m). ÄlVcn B o m u l l ocn Ualfylle. Vokalförändringsgåta. Med y Med e Med a Boi. Äro orden rätt lösta, bilda bokstäfverna i den lodräta mellersta radens rutor, lästa uppifrån och ned något som vi säkerligen alla, med anledning af jubileumsdagen, tillönska vår konung och drottning. Moster Lisa. Lösningar. De inkapslade geografiska namnen. Wenden. T i d ö. Glan. Landsort. Stettin. Kullen. Vasa. Kap. Kana. Eibe. Iran. Po. Öregrund. Lovisa. Oran. Langrese. Dundee. Dagö. Huron. Ange. Dvina. Indus. Halle.
De entreprenad-kontrakter, som den 1 November 1861 finnas ingångne med skjutslagen, kunna ej genom Statsverkets öfvertagande af skjutsbestyret förfalla; och rättvisan kräfver att de skjutslag, hvilka^vid sagde tid hafva sådane kontrakter afslutade, ej derigenom qvarhållas vid sin ansvarighet för skjutsningen och således försättas i sämre ställning än landets öfrige dittills skjutsnings-skyldige invånare. Nödvändigt blifver således att Statsverket den 1 November 1861 öfvertager alla de förpligtelser, sora, enligt då ännu gällande entreprenad-kontrakter, skjutsningslagen åligga emot entreprenörerne. Sammans. Statssamt Allm. Besv - och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 8. 21 Utskottet tillstyrker således Rikets Ständer att besluta det, till betäckande af kostnaderne för skjutsningsbestyrets öfvertagande, anvisas å 6:te Hufvud-titeln ett förslagsanslag af 600,000 R:dr R:mt ärligen under nästa statsreglerings-period; och kommer Statsverkets ansvarighet för skjutsbefordringen att inträda den 1 November 1861, då Statsverket jemväl öfvertager de förpligtelser, hvilka, enligt då ännu gällande skjutsentreprenad-konirakt, åligga skjutslagen emot entreprenörerne. Reträffande derefter Kongl. Maj:ts nådiga tillkännagifvande att, i fall post skjutslegan komme att blifva lika med den i allmänhet gällande legan för entreprenad-skjuts, en ökad årlig kostnad af 53,304 R:dr 80 öre, utöfver den nuvarande, derigenom komme att drabba Postverket för postens förskaffande, och att en häremot svarande årlig summa således borde, om förslaget bifölles, af statsmedel anslås och ställas till Generalpost-styrelsens disposition för betäckande af den förlust, som i berörde afseende kunde för Postverket uppstå; så har Utskottet, som i Rilagan litt.
Af dessa anledn:r och på det man måtte komma i tillfälle att vidtaga nödiga åtgärder till förberedande af en så ingripande förändring, som den hvilken åsyftas genom Lagförslaget, tror jag att Lagen först efter någon längre tids förlopp bör komma till verkställighet. — Det är likväl af vigt att Lagen nu antages, ty derigenom att Lagen existerar, tvingas man äfven att lämpa andra förhållanden så, att Lagen kan utan fara tillämpas. Jag tror att, om Lagen antages på sådant sätt, skulle såväl de af mig omnämnde Notariater derförinnan blifva inrättade, som ock att en nödig förändring i sättet att upfostra flickor skulle vidtagas. Slutligen, genom antagandet af detta Lagförslag komme en stor mängd qvinnor att på en gång blifva myndiga. För alla dessa skulle nu förmyndare-redovisning samtidigt upgöras. Frågas nu: kunna de verkligen kontrollera en förmyndare räkning? Att den första åtgärd man såsom myndig blifven vidtager, skall vara en, kanske den aldra vigtigaste, är i sanning vådligt, om man dervid icke har tillfälle rådföra sig med någon pålitlig person. Då dertill kommer att den redovisande, den, hvilken den nyss myndigblifne skall kontrollera, är en person, som i sin egenskap af förmyndare en längre tid öfver myndlingen haft en ganska vidsträckt auktoritet, och hvilken myndlingen vant sig att i de flesta fall anse såsom i faders ställe, tror jag att under sådana förhållanden ganska ofta den förre förmyndaren skulle ega på sin förra myndling det inflytande, att denna sednare icke kunde ega nog sinnesnärvaro att, utan närmare granskning — en granskning, hvartill hon i många fall icke eger tillräcklig erfarenhet, — vägra meddelandet af äskadt godkännande å den afgifna förmyndareräkningen. Jag vill derföre föreslå att icke blott för qvinna, som bl ifver myndig, utan äfven för yngling, ett generelt stadgande måtte införas, att af domstolen förordnas god man, med förmyndare-ansvar, hvilken ti 11handagår den myndigblifne vid granskningen af förmyndare-redovisningen och decharges meddelande.
Balans till år 1858: Balans från år 1856: Utgifter: Fredsverkets underhållande med Barbaresk-sta terna Aflöning till Konsuler m. fl 4,032: 22. — 115,677: 43. 8. — Omkostnader för konsulat-huset i Tanger 1,166: 26. Understöd till Svenske och Norske sjömän 1,333: 16. Balans till år 1858: Summa 289,281: 36. 7. b) Sveriges enskilda Handels* och Sjöfarts-fond. Debet. Balans från år 1856: — Uppbörd: Afgifter till handelsoch sjöfarts-fonden 706,149: 34. Balans till år 1858: Credit. Balans från år 1856: Utgifter: Bidrag till fonden för Sveriges och Norriges gemensamma utgifter 92,743: 18. 2. För sjö-expeditioner reserverade medel 45,000: » karantäns-kostnader d:o d:o 25,000: » karantäns-inrättningen på Känsö 12,359: 35, — Understöd för Svenska kyrkan i London 1,164; 24. — Transport: 176,2677^29. ~2. 86,060:27. 5. — 54 - Transport: 176,267: 29. 2. Till belöning för räddning af Svenskt sjöfolk
Bevilln.-Utsk:s d. 3o sistl. Juni e. m. på bordet lagda betänk. N:o i3, ang:de stämplade pappersafgiften, blef vid förnyad föredragning ånyo begärdt på bordet af Hrr Stuart, Carl, von Troil, Emil, och Gunther, Carl Gustaf. Då nu ånyo föredrogs Bevilln.-Utsk:s d. 3o sistl. Juni e. m. på bordet lagda memor. JV:o i4> med anmälan, att sedan 2:ne Stånd stadnat emot 2 i frågan, huruvida den af Hr Gr. Cronhjelm väckta motion, ang:de reglering af städernas tolag, borde af Bevilln.-Utsk. handläggas, handlingarna i målet blifvit till Constit.-Utsk. öfverlemnade, blef samma memor. lagdt till handlingarna. Den 7 Juli e. m. Uppå begäran af Frih. Cederström, Jac., samt Gr. von Fersen, Hans, blef Bevilln.-Utslrs d. 3o sisth Juni e. m. på bordet lagda utlåt. N:o i5, i anledn. af de vid betänk, om grunderna för den blifvande allm. bevillningen gjorda anmärkningar, ånyo lagdt på bordet. Ånyo föredrogs Bevilln.-Utsk:s d. 3o sisth Juni e. m. på bordet lagda memor. N:o 16 i anledn. af ett från Constit.- Utsk. till Bevilln.-Utsk. ankommet prot.-utdr. med alseende å R. H. Sfs olika beslut i frågan, huruvida Hr Gr. Cronhjelins, O. A., motion, angrde städernas tolag bör af Bevilln.- Utsk. till behandling upptagas. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Mig synes som detta Bevilln:sUtsk:s hetänk. borde remitteras till Constit.- Utsk., sedan detta Utsk., oaktadt erhållen underrättelse från Bevilln.-Utsk., att 2 Stånd slädnät emot 2 i frågan, hvarthän Gr.