Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I körsla rummel anser Kongl. IVlaj.t visserlgen, under korulsättning ak en stadig dlikvande lull ä inkommande utländsk spanmäl, de derför päräknade tull-intrader kunna oelr döra, jemte dedällningen ä i83o ars spanmäls-ereditiv, till undsättningar användas; men dä därvid tages i detragtande, att deu föreslagna oföränderliga spanmäls-tullen lill eu döljan sär anses 8Z8OM ell köisök, Irvars resultat icke med full vissdet kunna förutses, samt enär i alil fall deu dlikvande tull-irikomsten ä spanmäl icke lords under de första arén esler akgikternas fa8l8lällande indela lill ell det^dligars delopp; 8a lara Rikets 8tänder, lika med Kongl. Naj:t, kinna angelägendeten ak alt Kongl. Napt äfven därförutan varder körssdd med sersKilde medel, 8om för del ikrägavarande ändamälel ma kunna disponeras. Kkter inträffade missväxter draddar körlägendsten onekligen känndarast den 8amlräll8-ela88, 8om uli dagsardeten laar sitt vanliga körsörjningsmedel, emedan utvägarne därtill, sä vidt de dero af en8kilde förläggare, antingen in8kränka8 eller alldele8 uppköra, oell derutom, genom stadgadt piis ä liksfornodenlieterna, dags-penningen dlifver otillräeklig. ^.tt akdjelpa detta nrisskördällande medel8l dsredande ak tillfallen till ardetskörtjenst, är ell värdigt köremäl för 8t^relsen8 omtanka. 8adana tillfällen kunna erdjuda sig zenona 8lörre an8la1ler ak ätskilliga slag, såsom vägars anläggande oed fördattrande, ström-rensningar, damnoelr eanal-d^ggnader, mo88ar8 utdikning, sjöar8 aftappning o. 8. v.
En värd Ledamot af BevillningsUtskottet har, uti ett till Ridderskapets och Adelns Protocoll aflemnadt särskildt yttrande, såsom ett hufvudsakligt skäl till klander af Utskottets itgärder, bland annat fästat 6ig vid det i irsta puncten af Utskottets Betänkande gjorda förslag, »tt Tull-afgiften för utgående varor i intet fall borde få förhöjas öfver det belopp 1816 ars Tulltaxa föreskrifver. Utskottet har varit fullkomligen öfvertygadt, att, när denna procent-afgift bestämmes efter varans verkliga försäljningsvärde, en 6ådan förhöjning icke möjligen kan komma i fråga. Jag anser mig likväl härvid böra upplysa, att det var just i anledning af 6amma värde Ledamots i Bevillningsutskottets Plenum gjorde anmärkningar vid dess andra afdelnings i ämnet afgifne förslag, hvilka anmärkningar åsyftade ej mindre än ett totalt öfverändakastande af hufvudgrunderne för Utskottets Betänkande, som ifrågavarande stadgande tillkommit. Den värds Ledamoten anmärkte nemligen i denna del, att det föreslagne maximum till 5 procent af Svenska exporter, kunde föranleda till en vida högre Tull, än för närvarande äger rum. Utskottet har ej delat denna mening, öfvertygadt, att ett olämpligt eller skadligt användande af maximi-beloppet ej vore af en Landsfaderlig styrelse att be-t fara. Deremot skulls, efter Utskottets tanka, antagandet af denna metod, nemligen efter varans verkliga värde, medföra en allmän ceh Den ii Junii e, m. fi35 f5r alla varor lika gällande grund till afgiftens bestämmande, genom hvars efterföljd, då afgifterne jemnare fördelades på flera föremål, de aldrig skulle behöfva på något uppgå till det fastställda maximum, hvilket i sådant fall visserligen icke af Kongl. Maj:t onödigtvis sntoges. Emedlertid har Utskottet, för att i möjligaste måtto häfva alla tvifvelsmål och farhågor i denna del, föreslagit omförmälte stadgande. Man har vidare anmärkt, att Utskottet stadgat för låg Tull å Trädvaror.
Majit i underdånighet åfgifva, samt att i alla frågor om understöd åt enskildte eller för viågot serskildt företag i denne väg; Landshöfdingen i Länet och Hushållnings - Sällskapets Utlåtande deröfver bör infordras till utrönande af behofvet och nyttan af den anläggning, dertill bidrag sökas; Börande de efter noggran pröfning deraf, beviljade medel, genom Landshöfdingen* och Hushålls - Sällskapets försorg utdelas på af Kongl. Maju i Nåder fastställde vilkor, öfver a.6a4 Stats-Ut$kottet$, B*tänkaridtrt, fullgörandet hvarutaf beroäl.te. Sällskap, vakar och sedermera äfven afgifyer yttrande. *:o Beträffande Handelns u.nd$r.:ätt.ande> si synes i de fall der sådant kan ifrågakomma, både Lan ds höfdi irgens i orten samt Magistraten och Stadens Äldste, derSökanden är boen. de, bora sig utlåta och vitsorda behofyet och nyttan i allmänt hänseende af det understöd, som kan begäras och 3:0 Vidkommande Näringarne, hvarmed förnämligast torde böra förstås Fabriksrörelser och Liandtyerkerier; Så bör icke allenast Stadens Magistrat samt Äldste af Borger skåpet först, höras och afgifva yttrande om den ifrågaställde Maring* grenens beskaffenhet, esch de skäl derpå den Sökande stpdjer siri anhållan, utan ock
Jag öfvertygas svårligen, att Lagstiftande Magten bör underlåta att yrka ansvar å den eller dem, hvilkas felaktighet eller djerfhet tillskyndat en sådan förlust åt Enskilte, och en så kännbar rubbning i all Credit och allt förtroende man och man emellan; Jag har för min del åtminstone ej kunnat Åtnöja mig med den i Herr Santessons utgifna Upplysningar om Götha Canalverk och dess Discont, lemnade underrättelsen, att den redan vid 1815 års Riksdag varande, och då till Riksens Ständer uppgifne Canalverkets Skuld till Disconten af 852,97a R;dr af då varande Stander lemnades oanmärkt3 och jag inser af denna framfarna fog - Dm i 7 Martil, r. m. lighet eller uraktlåtenhet , ingen förbindelse för närvarande Ständer till ett lika handlingssätt, i synnerhet som det blifvit dessas lot, att få v.dkännas de olyckliga följderna af må hända för mycket öfverseende då det Allmännabä.-ra bort strä igare bevakas. Har Gö.ha Cana! niston i Oi reel ion ägt några Stadganden, hvarom j g saknat kunskap, som berättigat den tj 1 sådana, utan Cslition, på längre än 6 Månadtrs tid, till Canjlvtrk t gjorde försträckningr.r j så önskar jag derom blifva upplyst, och fordrar emedlertid att Götha Canal DiscontDirection i vidrigt fall må ställas under samma lagliga undersökning, som Malmö DiscontDirection redan undergår.
Jag frågar, huruvida det varit honom möjligt att, under ett par timmars läsning af långa och vidlyftiga handlingar, kunna följa innehållet med den uppmärksamhet, att han förmått bedomina hvilka punkter i dessa vidlyftiga och långa handlingar varit' af vigt och hvilka som varit indiffereula, och om ej han, likasom händelsen alltid varit med mig, måst taga hem sädane i saker af större omfattning. Jag trodde, säger jag, att den värde talaren skulle hafva haft denna erfarenhet. Grefven anser det vara overkställbar! för bevarande af parters rätt, alt referenten skall få bedomina hvilka handlingar, som äro vigtiga eller icke, sägande att alla handlingar åro lika vigtiga. Om man ej vill anförtro åt sin domare alt pröfva hvilka handlingar, som äro vigtiga eller icke, huru kan man då anförtro honom att dömma i saken, som är det vigtigaste. Jag anhåller, att yttrandet i denna punkt må afslås, och får derjemte upplysa, att i det förslag, som till Konungen är ingifvet i afseende på arbetsordningen, hemställes att endast nödige handlingar skola läsas. Hvarje domare lärer nog finna vid hvilka handlingar lian företrädesvis bör och måste fästa sig, för att få fullständig kännedom om saken. Frih. Cederström, Jacob: Ett afslag å Ulsk:s betänk, i denna del skulle medföra bifall lill Hr Pelles motion, och det kan jag icke godkänna. Jag skulle tro, att i fall, som den siste värde talaren yttrat, frågan är hos Konungen anhängig luiru med läsning af handlingarne inom hofrätlerne förfaras skall, så vore det rätt att bifalla detta betänk., hvilket ingalunda hindrar Konungens afgörande. Skulle deremot denna fråga icke förekomma hos Konungen till pröfning, utan står den i samma skick som förut, så hemställes, om det är skäl att, på grund af Hr Petres motion, förklara, att offentlig läsning af rättegångshandlingar är alldeles onödig, såsom blott förspillande hofrätlernes arbetstid?
Ytterligare skäl emot detta förslag äro: l:o alt om äfven beväringsmanskapet kunde sjelfve hålla sig med rock, byxor och lägermössa, lill modellen så lika med slamreg:tenas motsvar. persedlar, ali manskapet kunde tjcnslgöra tillsammans i led oell rote, detta svårligen lärer kunna blifva lia lidelsen med kapott, kask, remtyg, tross och utredningspersedlar, hvaraf förråder ändock alltid borde vid mötesplatserne af kronan underhållas. 2:o All kronans contauta utgift tift manskapet för underhållet af ofvannämude deras egna persedlar, tvifvelsutan skulle blifva lika hög om ej högre än nu, helst då i betraktande tages, att genom kronans försorg nu sländigt underhålles eli betydligt antal brukbara munderingar vid aila mötesplatser, en valuta för de utbctaldte medlen, hvilken då, hvad rockar, byxor och mössor angår, skulle upphöra. 3:o Att genom kronans skyldighet att underhålla beklädnad för det ärligen exerserande beväringsmanskapet, en nödvändig omsättning bcredes uti det till krigsbruk afsedde reserv-upplaget. Hr Gr. hoppas att StatsUlsk. säkerligen torde göra sig underrättad! om med hufvudbonader för beväringsmanskapet förstås de för arméen införda dyra kaskarne. Af innevar. års riksmarkegångstariff å soldatmunderingen, hvilken, såsom bekant, är uppgjord af Krigsoch Kammar-colhne gemensamt, samt grundad på länens markegångslaxor och gällande priser, inheralas att riksmarkegängspriset å hufvudbonader (som i år beräknats å kask) är lägre än någonsin tillförene under de sednast förflutne 25 åren. Denna uppgift kan med lätthet kontrolleras i Svensk författningssamling och årslrycket. För öfrigt och då beväringsmanskapet skall införlifvas med gamla stammen, bör det ock förses med lika hufvudbonader. Hr Gr. yttrar vidare den förhoppning, att StatsUlsk. måtte göra sig underrättadt om de till reserv-förrådets kompletterande hegärde 135,000 r:dr kunna anses af behofvet oundgängligen påkallade.
Man i den Orr, som af fiende anfalles, at enar tilräckelige förswarsanstalrer icke blifwit förur widtagne, i samråd med närmast boende Embecsmän och andre redelige Medborgare öfwerlägga om det bestut, ssni bör efter förefallande omständigheter widragas; och ar han, jemte Lonsei!lLU8 Ledamöter sedermera, såsom angående Oommenck-mwr a belägrade fästningar ar stadgadt,^ warda Konungen answarige, om de antingen af feghet tillåtit Fienden intrade, hwilket de^ kunnat och bordt förekomma, eller af öfwerdad wagat ett motstånd, hwars olyckliga utgång och följder de kunnat förutse och wanta sig. Sedan ett land blifwit inkraktadt, kan, afde stal jag redan haft äran wördfammeiigen anföra, aldrig något answar alaggas Jnnewanarne derstädes, hwilka arlyda befallningar fran Segerwinnarensom äger militainik Magt, at^ utkrafwa werkställigher af defi bud och rsgui8itior>er; men Konungen och Fäderneslandet hafwa dock en pligt at fordra af de olycklige öfwerwnndne, den nemligen, at desse icke ulan oundwikeiigr wang inga Den 8 Mars. 899 uti något som förnärmar Konungens och Fäderneslandets sanna Interesse, hwiiket altid bör wara en trogen Undersares och redlig Medborgares första ögnamärke; hwadan det tilhör afwen hwar och en, men i synnerhet Konungens förste Man och Embersmän i Orren, ar i sadane händelser deremot göra kraftiga rLmonstrstione-r och protester, samt ar i allt bemöda sig derom, ar mildra olyckan ej mindre för Fäderneslandet i allmänhet, an jemwäl för den ort i synnerhet, hwilken blifwit af fiende hemsökt, samt at befordra ordning, rättwisa och billighet i den krets, hwarest de genom Konungens Näd blifwit stätde.
53 mångsidighet, derest något tillfälle för en dylik utveckling der bereddes och utsigter på lönande anställningar öppnades; i anledning hvaraf motionären för ett bättre och tidsenligare tillgodogörande af de många unga och utmärkta lärarekrafter, som i nämnde stad erbjudas, och med afseende å den lätthet hvarmed en teknisk läro-anstalt der kunde åstadkommas, föreslagit, att till en teknisk elementar-skola i Upsala stad måtto anslås nödiga medel, i likhet med hvad flera andra städer förut erhållit. Huruvida inom Upsala samhälle finnes större tillgång på personer med tekniska kunskaper och erfarenhet än uti åtskilliga andra orter af riket, anser Utskottet, för sin del, tvifvelaktigt; men äfven om så vore förhållandet, synes det icke vara skäl att flera tekniska skolor för närvarande inrättas, då, efter hvad Utskottet inhemtat, vid de redan befintliga kan emottagas ett betydligt större antal elever än som der hittills åtnjutit undervisning; och torde derföre det vid tvänne föregående riksdagar af Upsala stads ombud framställda och nu förnyade förslaget om en teknisk elementarskolas inrättande derstädes icke heller vid innevarande riksmöte hos Rikets Ständer vinna afseende.
Hår kan således icke vidare såttas i fråga någon brådstörtande öfvergång till en obegränsad och skadlig handelsfrihetj och hvad år Utskottets förslag då annat, ån det jag tillförene hår haft åran yttra, nemligen frihet i handel , erkänd som princip och undantagen , eller prohibitionerne beroende på Regeringens pröfning, samt Regeringen tillika iståndsatt att dels, hos Utländska handlanda Nationer bereda, dels motsvara desse Nationers för vår bandel gynsamma Författningar, Af detta förslags och den derpå grundade nya Tulltariffens antagande, vågar jag hoppas lyckliga följder; utan alt framställa dem med några af inbillningen lånta färgor, får jag blott hänvisa till de Utlåtandet bifogade Tabeller, hvarigenom synes, att till en början minst en tillökad inkomst af 200,000 R:dr B:oo om året vöre att förvänta, och skulle jag dessutom särskilt yttra min öfvertygelse, fruktade jag icke att bekänna, det jag uti det projecterade friare handels-systemet inser den kanske enda möjliga utvägen till Skatternas betydliga minskning i framtiden. Jag föreslår vördsammast bifall till det upplåsta Utlåtandet och Tull-tariffen. 8*5 Sen II Augusti f1 m* N:o 5. Herr Lefrén, Johan Pehr: BeviliningsUtskottet säger sig ej kunna inse behofvet af en gemensam öfverläggning i detta mål med HÖgloflAllmänna Besvärs och OeconomieUtskottet. Utskottet säger vidare: att Utskottet icke befattat sig med landets ekonomiska ställning och författningar, samt att det endast har föreslagit en princip,' hvarefter det ansåg Tullbevillningen kunna lämpligast utgöras och till följd deraf uppgifvit grunderne tilldess fördelning. Men kan man vä! mera ingripande befatta sig nied landets ekonomiska ställning, ån då man föreslår en fullkomlig förändring, en fullstån-* dig omstörtning af sjelfva den princip ('den enda grundprincip) på hvilken hela vårt ekonomiska system egentligen är bygdt? eller tnenar Utskottet att ord och fraser förslå att dölja den punkt, sjelfva roten, mot hvilken hugget år ngtadi?
om ändring i Militise-boställs-ordningen — 7 i 10 — a. a. 7 Jan. a. a. 7 Jan. a. a. 4 Jan. a. a. 4 Jaa. 24:o dito till dito, om ändring i Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 — 7 i 11 — a. a. 7 Jan. a. a. 7 Jan. a. a. 4 Jan. a. a. 4 Jan. 25:o från Ekonomi-Utskottet till Bonde-ståndet, om Hypotheksföreningarne — 8 — 2 — a. a. 28 Dec. a. a. 28 Dec. a. a. 28 Dec. a. a. 28 Dec. Motioner, om särskild tryckning af alla inom Hiks-stånden väckta — 10 2 4 ■— b. 17 Dec. a. 30 Nov. g. 7 Dec. 30 Nov. — 56 — 3.5* M. Musiklärare, om stadgande att examen inför Musikaliska Akademien skall afläggas af sökande till plats vid Elemen tar-läroverken såsom I anledning af återremiss . Mullcrn, om pension å Allmänna Indragnings-stateri för t. f. Fältläkaren m. m., D:r U ! Myntoch Kontroll-verken, se Sjunde Hufvud-titeln. Myr-utdikningar, om bidrag till, se Statsbidrag. Mått och Vigt, om suspendering ännu någon tid af Kongl. Stadgan den 31 Januari 1855 angående, samt om antagande af ett universelt system för . » om ändring i Kongl. Stadgan den 31 Januari 1855, angående, m. m . Mälby Häradshöfdinge-boställe, om anslag till nybyggnader å Mätning af tomt i Stockholm, se Tomt. Möller, om understöd åt Förvaltaren vid Tumba, C., se Banken. Mötesplatsens på Frösön utvidgning, se Westerhus. N. Nathorst, om pension vid afskedstagande för Sekreteraren J. Th. Bonde Ståndet. å. 9 Juni g. 6 Juni a. a. 18 Aug.ja. a. 18Aug.
Då nu Motionären anmält Jönköpings Stads innevånares föresatts att i kostnaderne deltaga, och Herr Thamj å Lerbecks Bergslags vägnar, tillkännagifva Berglagets benägenhet, att jemväl till en del vidkännas utgifterne för ifrågavarande Hamnbyggnad, lärer Tabergs Bergslag icke eller undandraga sig att bidraga till detta för dem gemensamt nyttiga företag, hvarigenom ändamålet torde kunna vinnas, utan enskildes allt för stora uppoffring och utan anslag af Staten, hvarken såsom gåfva, eller, såsom nu yttrat blifvit, genom lån, hvartill Utskottet är förvissadt, att, äfven efter fulländad Statsreglering, Statsverket icke har några tillgångar att erbjuda. Såsom en följd af allt detta, finner Utskottet ej skäl till ändring i dess om Jönköpings Hamnbyggnad afgifna förra yttrande, utan får detsamma åberopa, samt anmäla, att det blifvit bifallet af Hedervärda Bonde-Ståndet den 4-de nasti. April. Några Ledamöters med pluralitetens beslut skil jäktige tankar bifogas. Stockholm d. 5 Junii 1023. Utdrag af Frotoctfllet, hållet hos Rikets Högloft. Ständers Statsutskott den 5 Junii 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsverks-Afdelningens sistlidne pleni-dag upp - 1178 Stats-Utskottets Betänkan den. läste och då på bordet lagde Utlåtande i an» ledning af gjorde anmärkningar vid Statsutskottets Betänkande, angående väckt fråga, om anslag af Statsmedlen till en Hamnbyggnad vid Jönköping, uppläste Herr Prosten Doctor Almqvist ett så lydande anförande: ”Jag får förnya min vid förra Betänkandet afgifne reservation, och hade väntat, att Höglofl. Utskottet behagat fästa åtminstone så mycket afseende vid de från 3:ne Piiks-Stånd inkomne anmärkningar jemte de af mig till upplysning inlemnade Documenter, med bifogad Charta och Kostnads-Förslag, att en skrifvelse blifvit föreslagen från Ständerne till Kongl. Maj:t med hemställan, att af Strömrensnings-Fonden eller andra till Kongl.
Rörande omfattningen af den öfvermänskligt energiska verksamheten kan man göra sig en föreställning, när man hör, att hon under loppet af 10 år behandlat öfver 30,000 patienter och verkställt mer är 6,350 operationer. Dessutom fann hon tid att deltaga i konferenser och skrifva flere afhandlingar. Men slutligen ådrog hon sig genom öfveransträngning en sjukdom som lade nenne i en för tidig graf. Hon var vid sin död endast 43 år gammal. * Teater och musik. De tvänne Saint-Saens-konserterna å k. operan i lördags och i tisdags hade egendomligt nog ej lockat en fulltalig publik. Säkerligen hade emellertid de flesta af dem, som infunnit sig, allt skäl att vara belåtna öfver att hafva fått stifta en närmare bekantskap med en — säga hvad man vill — så framstående tonsättare som SaintSaens. Af gedignare saker förekommo visserligen endast en pianokonsert och en symfoni (a-moll), men dessa visade tillräckligt ' mästarens behärskning äfven på detta område. För öfrigt utgjordes flere nummer af s. k. programmusik. Men då tonsättaren ju flitigt rört sig på detta område, och då dessa nummer äro af så framstående art som » Danse macabre », » Suite Algerienne », sPhaéton » och » Herkules vidskiljovägen », fanns rikt tillfälle till såväl njutning som intressanta jämförelser. Hvartdera programmet inleddes med en ståtlig och anslående marsch samt upptog för öfrigt några balettnummer af pikant och lättsmält art, hvilka dock naturligtvis göra sig bäst i samband med scenisk utstyrsel. — Pianostämman i första aftonens pianokonsert utfördes förträffligt af fröken Thora Hwass, och å den andra konserten sjöng / rw Linden med vanlig smak och omvårdnad en aria ur » Samson och Dalila ». Tonsättaren dirigerade själf alla numren. Af utförandet märktes, särskildt första aftonen, att k. hofkapellet ej alldeles hade den vanliga goda sammansättningen. Andra konserten gick bättre. — Att tonsättaren-dirigenten från såväl publikens som hofkapellets sida varit föremål för det lifligaste bifall, ligger i sakens natur. Andra konserten bevistades af prinsarne Carl och Eugen.
Lagen tillåter i andra fall undersökningar i den enskildes boning. Icke äger rånaren eller mördaren eller tjufven skydd af husfriden. Hvarföre skall då lagbrytaren i ett fall äga större skydd un i ett annat, eller hvarföre bör 1111 Iförbrytaren mera skyddas? Jag ser icke att husfriden störes mera i den ena händelsen än i den andra. Dessutom, då jag känner att en sådan rättighet är medgifven vissa af Staten antagna personer, kan det icke anses såsom en kränkning af min husfrid, om lagens tjenare inträda i mitt hus, för att uti ifrågavar. hänseende anställa en undersökning. Man bör äfven ihågkomma. att samma lag, som medger vissa tjenstemän denna visitationsrätt, äfven innehåller ganska stränga straffbestämmelser om en sådan undersökning verkställes utan skäl och lemnar i sådant fall den förorättade rätt till reconvention. En värd talare har nyss yttrat, att i andra länder, som vilja bära namnet af civiliserade, bar man sökt komma till sådana lagbestämmelser, att dylika stränga och mot känslan stridande lagbud icke finnas, äfvensom alt ett lands lagar i detta afseende innebära en pregel af dess civilisation. Jag deremot tror, att icke något land , äfven der civilisationen kommit till sin högsta utveckling , ansett sig hafva brustit uti civilisation derigenom, att en sådan rättighet blifvit medgifven. Uti allmänna tidningarna har jag sett, att man kallat TJtsktns förslag för en Rysk lagstifning. Jag känner visserligen, att denna visitationsrätt är tillåten uti Ryssland ; men jag vet också, att den finnes uti Preussen, Frankrike, Norra Amerika, Danmark m. fl. länder. Man liar äfven sagt , att denna rättighet icke är medgifven uti England.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard 47 99 99 1870. Herr von Rappolt; Fullmägtig Herr Uggla, Gö- ran Guslaf 45 99 99 478. Friherre Tersmeden , ■Wilhelm 42 röster. HerrEhrenpreuss; Fullmäktig Herr Ri ben, Carl Wilhelin; genom lönning med N:o 1563. Herr Cederstråle; Fullmäglig Friherre Boye, Fredrik, och N:o 2068. Herr af Darelli; Fullmägtig Herr af Uhr, Gustaf 41 » Upplästes följande från nedannämnde Ulskott inkomne Utlåtanden: Från Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af den 1 dennes: N:o 91. Med anledning af gjorde hemställanden om lindring för åtskilliga Län i vilkoren för betalandet af Undsättnings-skulderna efter 1826 års missväxt. I fråga om Indelnings jemkning och lindring i Båtsmanshållet inom Blekinge Län. Från lagutskottet i Af den 27 sisllidne OctoherJ N:o 126. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 46, öf - Den 10 November, 9- öfver väckte motioner om ändring af 5 §. i 23 Cap. ÄrfdaBalken ui. m. Af den 3i sistlidne October: N:o 127. I anledning af väckte frågor om ändringar och tillägg i Allmänna Lagens och särskilde Författningars stadganden angående hysättning. I anledning af väckte frågor om stadgande af skyldighet för gäldenär, att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld. Lades på hordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan g om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Onsdagen d. 11 November 1829, Plenum klockan g förmiddagen.
Stats-kontoret anmäla till erhållande deraf, på det att rörelsen ej må blifva i saknad af dylikt mynt; skolande Banken utan deltagande i vinst eller förlust å sjelfva präglingen, vid skeende leveranser, godtgöra Statsverket kopparmyntets åsätta värde. 33:o. (Jemf. § 107, oförändrad). Det från Statsverket eller Kongl. Myntverket inlösta kopparskiljemynt utgifves ocb emottages i Banken för silfver eller sedlar. Riksgälds-kontorets kopparskiljemyntspoletter invexlas i Bankens kassor och aflemnas sedermera till Kongl. Myntverket emot bestämdt pris; skolande skilnaden mellan detta och prägelvärdet påföras Bankens vinstoch förlust räkning. Banko-reglementets 130—133 §§ afhandla Bankens depositionsrörelse, hvilken icke får förblandas med den enahanda rörelse, som genom Diskontoch Lånekontoren bedrifves. Den förra besörjes af Bankens Depositions-afdelning och är trefaldig. Depositioner, bildade dels af insättarne sjelfvc, dels af Banken samt dels af både insättarne och Banken.