Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I Bevillnings-Utskoltets Memorial, M 14. 69 I afseende på artikeln Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning Strumpor. tillverkade arbeten, hade Utskottet tillstyrkt att, med bibehållande af införselstullen å silkesvid 3 R:dr skålpundet, serskildt specificera halfsidenmed 2 R.dr införselstull, samt alt bomulls-, nu åsatte 1 R:dr 16 sk., redgarns40 sk. och 'andra slag i R:dr 16 sk. per skålpund, skulle i en rubrik »andra slag» sammanslås och tullen derå bestämmas lill 1 R:dr skålpundet. Då Borgare-Ståndet ensamt godkänt detta förslag, men de öfriga Stånden för ifrågavarande artikel bibehållit gällande tulltaxa oförändrad, hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet, att det vill frånträda sitt beslut och förena sig med de öfriga Stånden. För annat fal! föreslår Utskottet omröstning enligt följande proposition: 109:o. Den som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, vill, att gällande tullbestämmelser för artikeln Strumpor och andra på strumpstol elier genom stickning tillverkade arbeten, nemligen: silkes • i skålp. 3 R:dr införselstull, bomulls 1 skålp. 1 R:dr 16 sk. » redgarns 1 skålp. — 40 sk. » andra slag 1 skålp. 1 R:dr 16 sk. » skola fortfarande bibehållas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antagas i stället för denna artikel följande redaktion och tullsatser: silkes 1 skålp. 3 R:dr införselstull, halfsiden 1 skålp. 2 R:dr » andra slag 1 skålp. 1 R:dr »
2 ill.) 8 Bonde, Mina; af Adelaide Nauckhoff 58 Bonde, Sofia Julnumret Bonfadini, R 88 Bonheur, Rosa 44 Book, Fridolf - 6 Bora, von, Katharina, Luthers maka 8 Borg, Kristina; af Thure Nyberg 72 Bourgeois, Leon 48 Bran ting, Agnes 95 Branting, Anna (» René »); af Daniel Fallström 90 Bremer, Fredrika 39 Brodin, Gunhild 17 N:r Bromée, Emilia; af Tora Kjellberg 40 Bruning, von, baronessa 65 Brändström, P. H. E - 35 Buller, general 85 Bunsen, V 70 Bääth, Alfhilda; af Amanda Leffler (m. 4 ill.) 91 Bögh, Erik 68 Börjeson, H 12 Cahen, Coralie Carl, prins Carlén, E. Flygare Carlson, B Carnebeck Casparsson, C. E Castellane, grefvinna Castillon, grefve Cederschiöld, Maria Cederström, Amy Cederström, Rolf Cervin, C. G Cherbuliez, Victor Claeson, Eugenie; af 5. F. ... Clason, I. G Claude III, konung af Yvetot Clemens, S. (Mark Twain) Coyet, Henriette Cronholm, Axel Crusebjörn, J. 1 Curzon, lady, vicedrottning af Indien Danielson, Karin; af Jon Dassajewa, Anna - Davidson, Magnus de Geer, G de Geer, Martha De la Rochefoucauld Delyanni De Maré, Augusta; af Christel De Wahl, Anders; af Ernst Högman Dickson, Axel Didring, Ernst Divonne, grefvinna d ' Otrante, Therese Douglas, Anna Douglas, Louise Dreyfus. A Dreyfus, Lucie. En änka, som icke af Theodor Lindblom Dufva, C. J. von Ekholm, E.
Jo just delta proselytmakeri är dertill orsaken. Den andre ledamoten yttrade, alt inom vissa provinser i England gjorde katholicismen stora framsteg, men alt det vore till följd af särskilda förhållanden inom detta land, då deremot i Norra Amerika, der fullkomlig religionsfrihet finnes, fallet icke vore sådant. Jag har visserligen icke varit på stället, och således icke kunnat undersöka om förhållandet är sådant, men i allmänna blad, äfven de mest lästa i Sverige, har jag dock sett uppsatser på katholska lärans bekännare inom vissa orter af Norra Amerika, och deraf funnit, att, då antalet af katholiker uppgick till omkring 30,000 vid början af detta århundrade, uppgick det år 1845 till omkring lf million. Jag (ror således att dessa uppgifter bevisa tillräckligt katholicismens framsteg, men jag anser det i alla fall vida bättre alt blif - Den 29 December f. m. 515 va katholik, än mormonist, eller hvad dessa sekter allt heta, sora knappt bekänna sig lill den christna läran. Slutligen tror jag, att ett annat exempel pä det proselytmakeri, för hvilket jag måste varna, är leraligen färskt och kan i alia dagens blad, åtminstone i gårdagens, läsas 0111 följderne af den proselytanda, som utgör ett utmärkande drag hos katholikerne, ty det är just proselylmakeriel, som i Schweitz åstadkommit det inbördes krig vi der sett. Jag önskar icke att ett sådant förhållande må uppstå inom vårt fädernesland, som lyckligtvis åtnjutit fred och sann religionsfrihet i liera århundraden. Man har under diskussionen talat om andligt arf, ehuru anmärkn.-r äfven emot detta uttryck blifvit fällde. Jag bekänner öppet, att jag anser den rena Lutherska läran vara ett andligt arf af herrligaste art och att det ålmin pligt att lemna det oförkränkt ål mina barn. De hafva dertill rättighet, och min skyldighet är följaktligen att, såvidt på mig beror, tillse att så äfven sker, men ej blott för dem, utan äfven föi‘ landets barn i allmänhet. Många ledamöter hördes härtill yttra bifall. Ur Tham, Casper Wolrath:
I7r sup-s. istrotocolko 17. ^lmc^uist. Uk« Den 17 April. 681 Utdrag af Protokollet, hältet hos Högwördige Preste-Ständer den 28 Mars 1810. DD. I anledning af Riksens Högloft. StänderS Bcwillnings-Utffottö uti Protocolls Utdrag af den 26 dennes gjorde hemställan, beflöt Prestc-Ständet anmoda förstärkta Stats-Utskottet, alt pä satt Regeringsformens ?r §. förcskrifwer, med möjligaste första afgöra frägan, huruwida de föreflagne Tarifferne till Bewillningcn mätte fä förblifwa, i hwad angär det belopp de innefatta, sädanc de för närwarande aro, och att deremot, om efter första Ärets uppbörd och beräkning dgt skulle finnas brist i den af Riksens Stander anslagne Bewillnings Summa twä och en half millwner Riksdaler, Fullmägz tige i Banquen och Riksgälds-Contokct dä skulle äga rättighet att öka Tarifferne med sä mänga Procent, att ej allenast ärligen i Bewillning utgå Twä och en half millioner Riksdaler, utan ock ersättning erhälles för den inträffande bristen, fördelad pä de följande ären intill nasta Riksdag, lil Luprs. S. D. Hwad Riksens Högloft. StänderS Allmänna Beswärs och Oeconomie-Utskott uti Protocolls-Utdrag af den ro dennes hemstält och föreslagit, angäendc inrättning af ett Äkerbruks-Collegium, Occonomiska Författningars skiljande frän Allmänna Lagen, samt Hushålls Sällskapers inrättande, blef af Presic-Ständet till alla delar bifallit, lil Luprs. S. D. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besmars och Oeconomie-IH kotts nästlidne gärdag pä bordet lagda Betänkande, angäende Markcgängssättningar blef änpo föredragit och godkändt.
SDen, font mill låta ntcD <£[)arta^@igtUatre>ftämpet förfe egne 9£Bepebblam fetter, anmäle ftg Derom å 0)artn2'.0igiUat«*3örfäljningö<<£ontoret i 0tocfl)oltn, meD afiemnanDe Derjemte af blanfetterne, fmilfa, feDan De i nämnDe kontor blifmit annoteraDe odj förtecfntng Derå upprättaD, utmifanDe ej minDre blanfetterneé antal od) ferjfilDa märDen, än Det belopp, fmartill fumman uppgår, miDare, åtföljDe af ett exemplar af förtecfntngen, afentnaö till Dvifeté 0tättDerö Söanf, för att DerfläDeö i manlig orDning jfämplaö, fmarefter blanfetterne, feDan flämpltngen meD möjligajle (TpnDfamfet blifmtt merffläUD, återfällaö till €fartfe',@igillanie^örfäljningé^ontoret, fmarejf De af egaren utlöfaö. 2:o 0tämpling af c£iDningar mcrfftälleö, i ©tocffolm uti 3vifetö ©tärnberg fKifégälD&QEontor, i fmilfet affeenDe Det för SiDningarne befämDa papper jfall, jemte atteff öfmer flämpel*afgiftené infättning i danfelt för 3vifögälDö> (Eontoretö väfning, Dit aflemna^; cganDe 3veDactörerne att, i Den mån papperet finner ftämplaö, men feDnajf efter fjorton Dagar, Detfatuma återfå. s}>å wa* fanDa fätt förfallen meD ftätnpling af i ©tocffolm utfommaitDe perioDijfa jfrif ter od) brocfurer, för fmilfa, t
Denna tabell upptager 5 bufvudkolumner, af hvilka den första afser samma spårvidd, rälvigt, ballasthöjd och banvallsbredd, som å Statens stambanor, eller en spårvidd af 4,83 fot, rälvigt af 21,5 ballasthöjd af 2 fot, banvallsbredd af 20 fot. I andra kolumnen upptages spårvidden lika som å Statens jernvägar, eller lill 4,83 fot, men med svagare räler och svagare byggnadssätt, nemligen: rälvigt I tredje kolumnen förutsattes spårvidden vara 4,1 fot, men räl-styrka och byggnadssätt för öfrigt lika mod förhållandet å Statens stambanor, nemligen: rälvigt I fjerde kolumnen upptages spårvidden lika som i 3:dje kolumnen, eller till 4,1 fot, och sa val rålcr som byggnadssätt lika som å Borås-banans, oller: rälvigt 1 femte kolumnen antages spårvidden till 3,8 fot och byggnadssättet för öfrigt lika sorn i föregående kolumn, eller: spårvidd Tabellen N:o 2 är indelad alldeles lika sorn tabellen N:o 1, eller i fem hufvudkolumner, upptagande samma spårvidd och byggnadssätt, sorn motsvarande kolumner i tabellen N:o 1, men i tabellen N:o 2 förutsättas jernvägen anlagd å lättare terräng, eller för 1 mil, efter stambanornas systern beräknad, till en an läggningskostnad af 460,752 R:dr. Dessa kostnadsförslag äro, så vidt möjligen kunnat ske, upprättade efter samma grunder för do olika systcmerna, och der någon tvekan egt runi, äro do svagare banorna och do mindro spårvidderna snarare gynnade, au tvärtom. Kostnaden för stationer och rörelsemateriel äro beräknade för en ringa trafik och så lång bana, att icke samma materiel kan användas för tvänne efter hvarandra framoch tillhakagående tåg, utan särskild materiel för den ena och särskild för den andra rigtningen är af nöden. För att åskådliggöra resultatet af dessa beräkningar, intages här ett sammandrag af totalsummorna efter de i dessa tabeller antagua olika spårvidderna och byggnadsiätten. 24 Siats-Utskottets Memorial M 77.
1 1 Bundt af 12 Böcker. h 6 —I 2 Musiv-, Pudereller Unsen Gummi-Arabicum, Dragant, Sei Lod 24 1 ~~ 3o negal och Kirsbärs. Gäss: 1 Skålp. — 3 T * 2 24 insyltade TTg Tunna — 40 Fr ia. 36 — rökta 1 stycke — 12 Fr ia. Grains d’Avignon, se Färger. Gryn andra slag än här ofvannätnnde, se Spanmål. Guitarre, se Instrumenter, Musikaliska. Guld, Spinn-, se Tråd. Guldtyg, se Väfnader. Gumm i-Elasticum, se Caoulschouck. Gummi-Copal, se Copal. Gummi-gutta, se Färger. Gummi-Lacca, se Lacca. Gummi, ej specificex'adt, se Apotlieks-varor. 54 Bil. till Expeditions-Utskoitels Förslag till und,. Skrifvelse IV.-o 3oS. Tul varde. Qvantitet för tullberäkning. Införseltull. UtförselTull. Hackelse-Machiner ioo R:dr v. 33 16 Fi ta. 9 — Hagel, alla slag , . i Skålp. — 3 — F. ta. 2 4 — Halm i Skepp. — 5 i — 5o Hampa ... Handskar, af alla slag: i Skepp. 4 24 — I 32 16 — korta långa i par i par 6 I 2 1 }Fi ta. 1 1 2 — Hartz Hattar: i Lisp. — 20 / — 6 1 2 —, Italienska strå- I styck. Hudar, beredda, se Läder. Husbloss, se Lim. Hollrot, se Apotheksvaror. Bil. till Expeclitions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N.-o 3o8. 55 T ullvante. Qvantitet för tullberäkning. Införselt ull.
Utskottet vill icke förneka att Landshöfdingen Montgomery i lifstiden genom sin verksamhet i Statens tjenst förvärfvat billiga anspråk på sådant erkännande från det allmännas sida, att hans familj icke bör utan hjelp öfverlemnas åt fattigdom och nöd; men då den efter framlidne Landshöfding Montgomery hållna bouppteckning visar alt boets behållning, elter afdrag af skulderna, utgjort 64,000 R:dr, har Utskottet, enär denna tillgång synes höra blifva tillräcklig både för enkans och barnens underhåll, ansett sig icke kunna för bemälda enka tillstyrka beviljandet al något särskildt bidrag af statsmedel, hemställande alisa att ofvanherörda motioner icke må af Rikets Ständer bifallas. 72:o. Inom Bonde-Ståndet har Riksdagsfullmägtigen J. Smedberg från Elfsborgs län, uti vackt motion (N:o 40), med anförande, hurusom den 17 Februari 1861 aflidne f. d. Justilierådet och Riddaren af Nordsljerne-orden John Hays enka, Ulrika Catharina Alberlina Roy, på sätt ett motionen hilagdt intyg utvisade, jemte hans broder Rådmannen F. E. Roy, till den aflidnes borgenärer aflrädt all egendom i boet och följaktligen icke hade annat att lefva af än de pensioner, mannen under sin lifstid inBih. till B. St.
En tid var, då man ville göra Thorild till like af Bjugg, hvilken man påstod honom beundra och försvara. Det förhållande har dock Thorild med de nyss omtalta halfsnillen och vansnillen gemensamt, att de alla formerade mot den mäktiga Post-spiran en afsigtlig opposition, der enhvar offentligen uppsade henne all tro och lydnad, samt, enligt sin bästa förmåga, behjertadt satte sig till motvärn. Dervid må erkännas, att hon nu började föras med en värdigare hållning; och det utan afbrott för en qvickhet, som tvärtom förökades eller växte. Men ännu mångengång läto billigheten och det mogna besinnandet vänta sig fåfängt. Vissa strängare läsare anmärkte dessutom, såsom en osed från uppförandet under det första stadiet, en böjelse att slå sig ned på småförfattare och småverk, parad med en obenägenhet att vidröra de vigtigare inhemska; öfver hvilka vanligen iakttogs en tystnad, som, i fall den bröts, lät framslippa blott något i förbigående kastadt loford eller stickord. Ett undantag från denna plägsed gjorde väl redan i första årgången det sätt, hvarpå Kellgren der (1778, N:o 11) använde en full nummer af sitt tidningsblad till granskning af dåvarande Upsala-Studenten Leopolds nyss utkomna Ode öfver Kronprinsens Födelse, och sedan, i en lång kedja af numror, förfäktade sin kritik mot en från motparten insänd anti-kritik. Men de, som voro Kellgren afvoge, hyste derom sina egna föreställningar. De misstänkte då, att han ville qväsa eller stäfja en uppstigande möjlig rival; och efteråt, att hela denna kritiska bragd säkerligen hade blifvit ogjord, om han kunnat förutse den jemnhöjd, som den näpste Studenten ändock skulle, snart nog, intaga vid hans sida. Den senare misstanken var kanske ej så alldeles ogrundad; den förra var det tvifvelsutan. Kellgren drefs visst icke af annan bevekelsegrund, än nit för smakens renhet, blandadt med en stark dosis ungdoms-öfvermod. Den häcklade odens egentliga titel är: ”Ode öfver den 1 November år 1778, då den af Kongl.
Vid 1855 års slut utgjorde antalet af burskapsägande handtverkare 92 med 118 mantalsskrifne arbetare, hvarförutan 15 personer innehade tillstånd att idka handtverk såsom försörjningsmedel. Jordbruket, hvilket under sednare åren mycket förbättrats, drifves i cirkulation, hufvudsakligen för spanmål, foderväxter och rotfrukter, ibland hvilka sednare, efter det skörden af potates flere >år slagit fel, hvitbetor tili en icke obetydlig del odlas och alyttras till sockerbruket. Fiske idkas dels af i staden boende fiskare, dels ock af invånarne å fiskläget Borstahusen, beläget inom stadens område, och utgöres hufvudsakligast af sill, torsk och flundror, hvarmed icke allenast stadens invånare förses, utan äfven angränsande landsort; dock har denna näring under de två sista åren, i jemförelse med de föregående, varit mindre gifvande. Stadens undervisningsverk utgöras af 1 Högre Lärdomsskola, hvari undervisning bestrides af Rektor och 2 Kolleger, 2 Allmänna Folkskolor, den så kallade Gjörlofjfska Skolan för gossar samt 1 Flickskola, denna sednare ställd under H. M EnkeDroltningens höga beskydd. Uti dessa skolor meddelas kostnadsfri undervisning för omkring 300 barn af båda könen. Lärjungarnes antal i lärdomsskolan utgör omkring 55. Å.tskillige mer eller mindre besökta privata undervisningsanstalter finnas utomdess i staden. Stadens Fattigvård är anförtrodd åt en i behörig ordning vald Styrelse. Sedan sista Berättelsen afgafs hafva stadens invånare åt Fattigvårds-styrelsens disposition öfverlemnat för att bebyggas, och i öfrigt för fattigvårdens räkning användas, 6 tunnland jord i den så kallade Fröjdenborgsvången i närheten af norra infarten till staden, och för det kapital, 9,668 Rdr 32 sk.
1813 Ars Eiqvider med Stats-Verket, Örlogs-Flottan, Arméens Flottor och KrigsFonden, stödja sig på redan afslutne Räkenskaper, och blifva således enlige med hvad nämnde Ars Kongl. Allmänna Magijzins-Eirectionens Hufvudbok kommer att utvisa. För det påföljande året 1814, äro väl de i förberörde Eiqvider uppförde Sädes-qvantiteter och öfriga effecter öfverensstämmande med de till Kongl. Hirectionen inkomne Räkenskaper, Rapporter och förslager; men i anseende till Prisen har endast en Provisionel beräkning kunnat följas, emedan tillbörlig säkerhet härutinnan ej står att vinna innan alla Redogörelser blifvit till Ifokslut behörigen beredde, och hvilket vidlyftiga Arbete, örn det kunnat på den korta tid, som för författandet af ofvannämnde General-Calcul varit lemnad, verkställas, likväl hindrats genom utevarandet af åtskih \ Den i7 Juli. åtskilliga betydeliga Magazins - och BränneriRäkenskaper, som efter Författningarna först till Kongl. Directionen inkomma vid slutet af sisllidne och början af innevarande månad. 1814 Ars försträckningar till och från Magazins-Inrättningen, äro derföre på följande sätt beräknade: Levereringen från Stats-Verket är upptagen efter .Länens Markegångs-pris. Hvad tili Stats-Verket utgått, beräknas efter det ungefärliga värde, Säjien kostade Inrättningen, då den utlevererades. Försträckningarne till Kriget hafva blifvit påförde efter de högre priser, hvartill den säd utgått, som år 1813 från Utrikes Orter införskrefs och af Krigs-Fonden liqviderades, endast med ett ungefärligt tillägg af Transportkostnader, Magazins-hyror och andra Extra Utgifter, emedan Inrättningen, utom denna med sakens beskaffenhet enliga Liqvidationsprincip, skulle få vidkännas en lika obehörig som högst betydelig förlust.
Enär likväl dessa Krigs-kollegii behållningar af statsmedel till sitt betydligaste belopp utgjorde delar af de till bemälde embetsverks disposition anvisade statsanslag, hvilka anslag successive under årets lopp kommit Krigs-kollegium tillhanda, ehuru desamma då endast till en del behöft användas för utgifters bestridande, och en oriktighet således syntes ligga i det förhållande, att en underförvaltnings-kassa vore obehöfligt fylld, under det hufvudkassan saknade medel att, utan omvägar, åstadkomma liqvider med de statens kreditorer, som blifvit för betalnings erhållande dit hänviste, hvartill konin) e, att, derest ofvanberörde behållningar till en del bestode af extra statsanslag, en gifven ränteförlust för staten inträffade derigenom, att nämnde anslagsmedel, ehuru för tillfället ej behöfliga, till Stats-kontoret utassignerades från Rikets Ständers Riksgäldskontor, hvarifrån dessa anslag ursprungligen utginge — har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord 0111 tillvägabringande af rättelse härutinnan, hvad beträffade så väl Krigs-kollegium som de öfriga förvaltande verken, hos hvilka ett dylikt förhållande förefunnes; och ehuru, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, de förvaltande verken i allmänhet icke från Stats-kontoret reqvirera större summor, än som ungefär motsvara behof - 12* Expechtions-Vtskotlets Forslag lill lind. Skrifvelse, N:o 7<?. vet för elen närmaste framtiden, likväl och då elt motsatt förhållande något* gång inträffat samt möjligen framdeles skulle kunna ega rum, få, med. afseende å angelägenheten af något bestämdt stadgande i detta hänseende och till undanrödjande af ränteförluster för Riksgäldskontoret, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det vederbörande förvaltande verk måtte undfå nådig befallning att i Statskontoret endast i mån af behof lyfta de anvisade statsanslagen. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Maj 1848. Uppfäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Maj i84®' Preste-slån
I underdånig skrifvelse den 15 Februari 1845, yttrade Rikets Ständer, i fråga om förening af läidomsskolan och gymnasium, bland annat, följande: ”Uti ingen händelse synes ett så tvärt afbrott i lärosätt oell disciplin vara tjenligt, som det vid inträdet på gymnasium nu rådande, 64 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 118. hvarigenom ofta längre tid erfordras, innan ynglingen hinner göra sig hemmastadd i sitt nya läge, och hvarigenom han, ehuru föga äldre eller kunnigare ån skolgossen i högsta klassen, på en gång tycker sig hafva tagit ett stort steg framåt, hvilket hos honom så lätt väcker ett falskt frihetsbegrepp och tro på förmenta företräden, tillräckliga anledningar att göra honom till öfversittare mot yngre kamrater och underordnade, trotsig mot lärare och förmän, samt ofta i förening dermed försumlig i att lära och verka. Ordning, flit och sedlighet bibehållas vida lättare, om denna onaturliga skilnad försvinner.” Erfarenheten hade nemligen visat, att vid gymnasierna, der skoltukten icke kunnat tillbörligen upprätthållas, orsaken dertill kunde, efter hvad man den tiden ansåg, tillskrifvas det förhållande, alt gymnasisten icke var underkastad kroppsaga; alt nu, sedan upphäfvandet utaf denna åtskilnad visat sig så lyckligt i sina frukter, åter införa en dylik, hvaraf följderna lyckas kunna lätteligen föreses, torde vara mindre välbetänkt; — icke heller kan väl med fog påstås, del Skolsladgan, genom sina härutinnan meddelade bestämmelser, gifver anledning till användande af så sträng bestraffning, att desamma kunna hafva skadligt inflytande å ynglingens själ eller kropp, utan har tvärtom, der skäl till anmärkning förekommit, verklig öfverträdelse al samma stadga egt rum. Men må man i hvilket fall som helst besluta sig för antingen afskaffandet af korporel aga eller dess bibehållande; det sämsta af allt vore likväl, efter mitt omdöme, att, på sätt Utskottet föreslagit, införa en åtskilnad i detta hänseende för ynglingar inom ett och samma läroverk.” Af Ola Jönsson från Malmöhus län och Johannes Magnus Lundahl från Skaraborgs län.
Härförutan har motionären fästat uppmärksamhet på den bekymmersamma ställning, hvari en mängd fattiga församlingar inom riket befunno sig, hvilka med bästa vilja saknade medel för ordnande af sina skolor och att genom bifall till motionen riklig tillgäng kunde beredas till bidrag för de mångenstädes såväl behöfliga småbarns-skolorna, hvarjemte motionären uttryckt sin förhoppning, att motionen skulle föranleda en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit med anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes i nåder aflåta Proposition i ämnet till Rikets näst sammanträdande Ständer och dervid jemväl föreslå de lagförändringar, som i och för den nu föreslagna indragningen kunde erfordras; samt 3:o. Af Riksdags-fullmägtigen Robert Fredrik Gross från Calmar län, hvilken andragit, att han, i frågan om Biskops-embetenas obehöflighet, hade att åberopa, dels sin egen erfarenhet, dels ock i synnerhet den omständigheten, att en i motionärens hembygd högt aktad prestman, filosofie magister, prost och kyrkoherde, hvilken i sina yngre år varit Adjunkt i en numera afliden Biskops hus och således vore nära invigd i Biskopsembetets mysterier, uppmanat motionären att framställa förslag om Biskops-embetenas indragning, under förklarande att Biskoparne voro helt och hållet öfverflödige och att deras embeten, såsom i allt fall nu mer än till hälften skedde, kunde skötas af Domprostarne. Af sin egen erfarenhet åter kunde motionären intyga, att, sedan han flyttade till och bosatte sig i Hjorteds socken af Calmar län, stiftets Biskop under 22 års tid icke varit synlig i församlingen, ehuru det vore vid de s. k. visitationerna, som Biskopen skulle tillse huru själavården handhades. Bäst vore visserligen om alla Biskops embetena kunde indragas och lönerna anslås till nyttigare ändamål; men dä detta vore stridande Allm.
Jag har i synnerhet fästat min ripmärksam het wid bet af Utskottet förestagne tillägg i näm de förordning wid 4:de Z. 2 momentet efter or den: till owägerlig efterlefnad förcfkrifwit sa lydande: alt af Dagblad och Wermblad tre,lili limmar innan de till försäljning eller kringsprida, de pä hwad annat lätt som hälst urgifwas, i Enoek holm lill Hof-§anhleren, och i hwarje aiimui till hans förordnade ombud, alud ett exemplar bor öfwcrlemnas mm., och wid den förcsiagne redactionen af samma §:s g:dje mom, hmiik,k Moment Utskottet tillstyrkt böra innehälla jande: anser Hof-Eanhler eller dest ombud na.:or dagblad elier »veckoblad innebära tydlig sörb>h e ^ emot y och ro Mom. as L L° i denna lag, gge Den i Imni - eller ombudet art hela den gjorde »plogan, af dan skrift genast före desi utgifwande med qwarid belägga läro. Efter min kanka wore ett samt stadgande, dels siridande emot den förklaring wer rrpekfrihet 86 §.