Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot iakttog PresteSt. en fullkomlig öfverensstämmelse med R. o. Ad:ns beslut såväl om banan emellan Götheborg och Örebro som deri att K. M. skulle bestämma riktningen af samma banai' Emellertid har jag intet emot att en öfverensstämmelse emellan! dessa Stånds beslut åstadkommes, men jag vill likväl fästa upmärksambeten derpå, att man icke får betrakta hvarje af desså voter:spropos:r särskildt, då de här hafva sammanhang med hvarandra. Den siste talaren har varit af en motsatt mening och har sagt, att den första voter:spropos:n förfallit, och grundat denna sin åsigt derpå, alt 3:dje punkten af Utsk:s Utlåt. N:o 62 förfallit, emedan 2 Stånd bifallit vestra stambanan, och ett Stånd ansett frågan om denna banas sträckning hafva förfallit, och det fjerde Ståndet helt ech hållet afslagit densamma. Denna Hr Cederschiöld;} citation är riktig, såvida han vill inskränka sin argumentation till 3:dje punktens jernvägssystem i sin helhet, enär detta system har förfallit, och man har voterat anslag för vissa jernvägar; men i dessa särskildta anslag hafva Borgareoch BondeStm sammanbundit G:te punkten i Betänk. N:o 62 med sträckningen för den vestra banan efter 3:dje punkten, och på sätt Usta voter:spropos;n innehåller, beviljat 5,679,000 Rdr för en bana emellan Stockholm och Katrineholm. På samma sätt föreslogo åtskilliga ledamöter inom Utsk., att man skulle utolemna ordet vestra och endast tala' om en stambana, gående från Stockholm öfver Södertelje till Katrineholm; men då 2 Stånd beslutat anslag af 5,679,000 Rdr till' den vestra stambanan, och 2 Stånd afslagit. allt anslagTör samma ändamål, beslöt Disk., enl. 69 §:n Reg:sF:n, att derom skulle röstas i Förstärkt StatsUtsk.
Oberäknad! den del af anslaget till allmänna utredningen och trossen, som är afsedd för sjukvården a), tillgodonjuter sjukhuset för hvarje sjuk: om han är officer eller under-officer, ett emot a af dess tjenstgörings-penningar motsvarande belopp, om han tillhör manskapet, provianten eller det motsvarande portionsvärdet. Stockholms Garnizons-sjnkhus utgör äfven en bildningsanstalt för blifvande militär-läkare. Sjukvården derstädes bestrides af brigadläkaren vid Svea art., som öfverläkare, biträdd af ett nödigt antal bataljons-läkare vid de i Stockholm garnizonerande trupper. Art., 17. Etetiffionsoch SJulavurtlett. 1 fredstid besörjes härens religionsoch själavård, så väl å rotarne som i garnizon, af församlingens presterskap. Ersättning till presterskapet för dess embetsåtgärder samt för betäckandet af kostnaden för kommunionvin etc. är, i ett för allt, beräknad att utgå med 24 sk. för hvar och en hären tillhörande person a), hvaremot alla personella afgifter försvinna. a) Circa 21,700 r:dr eller: för Garnizons-sjukhuset i Slockholm jemte detachementerne af Svea art. 10,000 r:dr; för Garnizons-sjukhusen i Götheborg och Christianstad jemle detachementerne af Götha och Wendes art. hvartdera 1,500 r:dr eller 3,000 r:dr, för 14 Infanterioch 3 Kavalleri-brigader hvardera 500 r:dr eller 8,500 r:dr; för Ingeniör-hrigaden och dess detachementer 200 r:dr.
Jag hade derföre tro.dt, att, då Konungen tillkännagifvit för Ridderskapet och Adeln, att Han ej medhunnit företaga pröfningen af det Förslag till en ny Riddaihus-Ordning, som Ridderskapet och Adeln till Konungen öfverlemnat, och då 5a §. i samma Riddarhus-Ordning icke utsätter någon tid för en dylik Konungens pröfning, en underdånig anhållan hos Konungen borde göras, det Han täcktes företaga en sådan pröfning, och i händelse Den su December f. m. händelse af bifall till Förslaget låta promulgera detsamme, eller i motsatt fall vid nästa Riksdag för Ridderskapet och Adela gifva tillkänna skälen för afslaget. Jag anser pröfningen af det hela vara en oundgänglig akt, och derföre tror jag att de af Konungen gillade §. §. i den föreslagne nya Riddarhus-Ordningen nn, och intill dess Konungen gVanskat hela förslaget, icke kunna anses såsom antagne. Så-, dant är beslutet, som Riddarlius-TJtskottets Memorial innefattar, och jag tror att det är riktigt om det än ej bär stämpel af den här åberopade artigheten, hvilken jag för min del anser i constitutionelle förhållanden vara alldeles olämplig. Herr Rosenblad: Hvad Grundlngarne eller i öfverensstämmelse med dem antagna Stånds-Ordningar stadga, står ej, såsom en värd Ledamot synes tro, för en tom ceremonis skuld, utan till allmän efterlefnad. Vi hafva haft exempel derpå, alt Konungen godlynt en del af ett förslag till en ny Riddarhus-Ordnkig, och förkastat en annan del af samma förslag; men vi böra icke förmoda, hvad vi sakna exempel utaf, att Konungen antager en §., och ogillar en annan §., om dessa skulle stå i oundgängligt samband med hvarandra; Och då nu, i afseende pä den föreslagne nya Riddarhus-Ordningen, något sådant ej inträffat, vet jag icke, hvarföre man ej i öfverensstämmelse med Gruncllagarnes föreskrifter, vill åtnöja sig med de beslut Ridd. o. Ad. Prat. XI.
När en vara blifvit sålunda till förtullning angifven, skall, genast efter besigtningen, anslag å packhus-dörren ovilkorligen ske, dä hvar, som inom tre söcknedagar, anslagsdagen inberäknad, är högstbjudande, ege att varan inlösa, så vidt anbudet uppgår till minst det angifna värdebeloppet, med tillägg af tio procent, samt under vilkor, att summan ofördröjligen i Tull-Cassan contant nedsättes. Anbud af sådan person, hvars vederhäftighet ej är tillförlitligen känd, skall, på vederbörande Tull-Tjenstemans anfordran, beledsagas af antaglig borgen för anbudets behöriga uppfyllande. Har inom anslags-tiden, som räknas att fortfara intill slutet af den för packhus-förvaltningen bestämda arbetstid å tredje söcknedagen från och med det anslaget skedde, någon till varans inlösande, på sätt föreskrifvet är, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma alt hero, och varan efter skedd klarering af egaren disponeras; men eger inlösning pä förenämnda sätt rum, skola tull-afgifterne efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas; och skall af inlösnings-summan, hvilken den, som stadnar tor högsta anbudet, åligger att, sist innan klockan Tolf nästföljande söcknedag efter anslagstidens förlopp, 63 i Tull-Cassan nedsätta, varu-angifvaren genast derefter utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med 10 procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla Kronan, oell hälften ingå till det särskildta anslaget för Manufacturernes befrämjande, under iakttagande af hvad i Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning till förekommande af oloflig införsel oell utförsel af varor i sådant hänseende stadgas.
En talare, som här yttrat sig, har .redan anfört hvad jag velat andraga lill stångjernssmidets fördel, men hän har härvid förbigått frågan om tackjernet. Det torde tillåtas mig att få tala om beggedera, emedan båda innefattas i StatsUtsk:s förslag. Första frågan bör naturligtvis vara den, om behofvet af lindring i skatten är gifvet. Så påstå yrkets idkare. Men på den andra sidan åter säges, att taekjernstillverkningen bär sig rätt väl; och Hr Bildt har för Eder, Mine Hrr, uplyst, hvilken utvidgning handteringen vunnit. Sådant måtte bevisa åtminstone att hon drifves med fördel, enär hon kunnat så förkofra sig. Vore likväl behofvet af lindring gifvet, så återstår, när handteringen är på två sätt beskattad, likväl frågan: hvilkendera utskylden bör företrädesvis nedsättas? Som bekant är, betalar tackjernstillverkaren både tionde och bevillning. Tackjerns-tionden är att anse såsom en grundskatt. Det förhåller sig med honom, unge - Den 22 Mars e. m. 385 ungefärligen så, som med tionde af jordbruk. Flan är nemi. en afgift, beräknad efter afkastningen. Ursprungligen beräknades tionden af jordbruk efter hvarje års skörd. Men man fann detta sätt för utgörandet obeqvämt, och man antog i stället en viss ständig tiondesättning, som utgjordes i ett bestämdt belopp spanmål, utan afseende på årets skörd. Med tionde af tackjernsblåsningen var förhållandet i begynnelsen enahanda; men man fann äfven här lämpligare alt antaga en bestämd tiondesättning för hvarje blåsningsdygn. Nu måste jordbrukaren betala sin tionde, antingen han intet sår eller skördar, vare sig i brist af tillgångar eller andra orsaker. Med tackjernsblåsningen är förhållandet omvändt; ty om något tackjern icke blåses, så betalas icke heller någon tionde. Men, oaktadt allt detta, har man hvarken ifrågasatt eller föreslagit någon lindring i tionden af jordbruket, hvaremot en sådan fördel för tackjernstillverkningen ifrigt påyrkas. Ar sådant billigt? Vill man på detta sätt lindra näringarnes grundräntor, så bör man väl äfven ihågkomma modernäringen eller jordbruket. Men hvarthän skulle sådant leda?
Östgötha Kavalleri-regemente, Bjärstad, Storegården, N:o 1, likaledes ett mantal Krono, med dertill hörande Bjärstads utjord, Kongl. Maj:t, efter inhemtande af Dess och Rikets Krigs-och Kammar-kollegiers underdåniuga yttrande i ämnet, såsom en förberedande åtgärd, bland annat, anbefallt Dess Befallningshafvande i länet att, till utrönande deraf, huruvida omförmälda 2:ne Kronohemman vore till godhet och förmåner hvarandra motsvarande, låta dessa hemman i behörig ordning undergå refning och uppskattning, så har, till åtlydnad häraf och i öfverensstämmelse med de af Kammar-kollegium för verkställigheten meddelade närmare föreskrifter, en sådan förrättning å de till utbyte föreslagna hemmanen den 31 Maj 1845 egt rum och protokollet deröfver blifvit af K:gl Majrts Befallningshafvande till bemälda Kollegium öfverlemnadt, tillika med så väl eget, som Dom-kapitlets i Linköping, Chefs-embetets och Boställs-direktionens vid Andra Lif-grenadier-regementet infordrade underdåniga utlåtanden i målet. Biå. till R. Proposition, ]S:o 28.
Resultatet af omröstningen har varit 71 ja och 48 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens innehåll. 3 8 : d e voteringen (enligt 119 punkten) Den, som vill, att, i enlighet med tre stånds beslut, införselstullen å jern och ståltråd, ej specificerad, bibehålles vid 6 sk. per skålpund stapelstadsvigt, röstar ja; 14 Stata It skottets Memorial, N:o 302. den, dit ej vill, röstar nej; vinner nej, nedsätta? denna tull till 4 sk. 6 rsl. per skålpund stapelstadsvigt. Resultatet af omröstningen har varit 75 ja och 44 nej; i följd hvaraf Kikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens innehåll. 3 9 : d e voteringen (eldigt 120 punkten'). Den, som anser, alt, i öfverensstämmelse med tre stånds beslut, stadgade införselstull, 10 r:dr för 100 r:drs värde, hör bibehållas för ståltråd, sorn, efter pröfning af behofvet och med serskildt tillstånd af Kommerse-kollegium, införes för tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk dylik tråd erfordras, röstar j<i; den, det ej vill, röstar ”'j; vinner nej, bestämmes denna lull till 2 sk. per skålpund stapelstadsvigt. Resultatet af omröstningen har varit 64 ja och 54 nej, samt en sedel kasserad; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens innehåll. 40:de voteringen (enligt 121 punkten). Den, som vill, alt, på sätt tre stånd beslutat, bomullstråd, hvit eller färgad, fortfarande skall indelas i "nystad” med 24 sk. och i "härfvor” med 16 sk. införselstull per skålpund, röstar Jorden, det ej vill, röstar nej; vinner nej, bestämmes tullen å bomullstråd, alla slaq, till f6 sk. per sl ålpundet.
Sammanräknade väglängden efter en häst för Postbefordringen under besagde tidrymd blir altså Tyska mil 5,076,968f, motsvarande i Svenska mil circa 3,580,000, och af förstnämnda väglängd tillryggalade Personposterne • 3,676,356 eller nära f, Bivagnarne 478,199 eller något öfver samt Extraposter och Kurirer 212,490 eller icke fullt För närvarande uppgår antalet af Preussiska Postanstalter till 1979, hvaraf 1074 med och 905 utan stationer. Vid postvägarne inrättas stationerne, så vidt görligt är, sålunda, att afståndet dem emellan icke blir under 2 och icke mycket öfver 3 (Tyska) mil. Ar afståndet större, begagnas oftast hästombyte. Men Extraposter, som tagas åt sidovägar, befordras stundom 5 mil, och derutöfver, utan hästombyte, då likväl den resande måste medgifva, att hästarne under vägen en gång få foder. Afgiften för resande, som befordras med ordinarie Posten, är, efter mil räknad, med Snällpost 8 å 10 Sgr. Personpost, som ledsagas af konduktör, . 7 » D:o utan dito 6 » Alla platser inuti vagnen betalas lika, men för plats på kuskbocken, när sådan plats finnes att tillgå, erlägges 1 Sgr mindre. För befordran med Bivagn är afgiften densamma, som för plats i Hufvudvagnen. Skillnaden i kostnad att Preussen. 41 resa med ordinarie Post eller med extra post i Preussen är således den, att, om 2 resande färdas med Extra post och begagna egen vagn. Posthål larens vagn. få de betala per Tysk mil för 2 hästar 25 25 i vagnslega Stations-penningar efter 2 mils medelafstånd — 2 Chaussée-penningar 2 2 Postiljons d:o 5 5^ 32 41| eller R:mt R:dr 2,78 3,734 som för Sv. mil motsvarar circa 4,0 5,38 hvarje person således per
6 Ståndet förklarade utskottets frenne mern. av den 3 juli rör. dessa §§ vilande till nästa riksdag. 7 Ståndet lät bero vid utskottets meni. av den 3 juli ang. sagda motion. 726 Bilaga till protokollet den 13 Juli 1815 Beredningsprotokollet den 13 Juli 1815. d: 13. Julii} N:o 3. 1815. elen 13 Julii.2 sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning, hvari endast Doctor Falk och Riksdagsmannen Ericsson voro frånvarande. Ehuru Beredningen fann att den allmänna föreskriften i 10. §. Regerings formen angående vederbörandes hörande, fordrade för att behörigen kunna verkställas, en närmare bestämning, trodde likväl Beredningen sig till utarbetande deraf behöfva flera uplysningar och nogare betänkande än som ligger inom gränsen af dess närvarande korta arbetstid, och får derföre tillstyrka att innan ett moget förslag till ändring i denna del vid en annan Riksdag kan upgöras, § :n måtte blifva oförändrad.3 Så väl af skäl,4 som Beredningen ej trott sig behöfva utveckla, som i enlighet med hvad hittills brukligt varit, föreslog Beredningen att slutet af 16. §. R :s f. måtte i slutet erhålla följande tillägg: Norrmän sorn till Sverige inflytta njute Svensk Medborgare rätt från den tid de sig dertill hos Konungen anmäla. Utlänningar som bekänna sig till Christna läran, hvilka 6 års tid innehaft Ordinarie Embete, Burskapsrätt eller varit Fastighets ägare, vare berättigade att såsom Svenske Medborgare anses. Andre Utlänningar måge efter 6 års vistande i Landet sig hos Konungen anmäla, sorn äger pröfva huruvida Medborgare rätt dem må förunnas. Beredningen föreslog vidare följande tillägg i 60. §. Regerings formen vid § :ns slut, efter orden några Monopolier fastställa: Uteslutande Privilegier åt Tio högst Femton år, för nya upfinningar, eller nya eller betydligen förbättrade methoder i konst eller näringsfång vare likväl Konungen obetagit, att efter vederbörandes hörande bevilja.
Litt. C. Sammandrag öfver Lill Inqvartering (jenii ge eller hembjudne Byggnader , tillhörige Kronan, städer eller enskilde. (utom Stockholm.) Stoet holms Gottlands Calmare . , Blekinge Christianstads Malt Hallands Götheborgs Skaraborgs . Gefleborgs . Bill. till Waxholms Fästning . Wisby ... Calmar Carlshamns Castell . Christianstads Fästning Cimbritshamn Engelholm Malmö Landskrona Fästning Helsingborg Ystad Warbergs Fästning . Götheborg Uddevalla Marstrands Fästning . karlsborgs Fästning . Gefle S:r R. St. Finnes eller inrymmer. 94 Magasinshus 17 300 Stall m. m. Citadellct. (NB. garnison finnes ej bär, 4 (. Cnder-Officerare och 120 man. fl Officer, 2 Civile, 1 Underst Officer och i3 man. J anmäles, att flere personer kun■) de inqvarteras i Kronans hus, U11 Cdcr för närvarande inrymmes, Citadellet begagnas för fångar. * f. d. Tull-hus. Sami. 2 Afd. io:de Häftet. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, iS34* Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsk. Ankom till Exp.-Utsk. den 28 November; Betänkande, i anledning af ett till Rikets Ständers granskning öfverlemnadt förslag till Inr/var te rings-Ordning för städerne, utom Stockholnt Sedan Kongl. Maj:t, genom Dess Nådiga Skrifvelse, (N:o 67) angående städernes inqvarteringsbesvär, bland annat, till Rikets Ständers granskning öfverlemnat ett af Öfver-Directeuren S.
Konungen skall stadfästa annan civil-lag, som till Hans pröfning öfverlemna». Detta anser jag såsom ett ytterligare skäl att yrka päåterremiss af betänk, till förnyad behandling af LagUtsk. Hr von Hartmansdorff: Min önskan är alldeles icke att ifrågavar. lagförslag skall förkastas, utan endast alt det må blifva sä pröfvadt att dess ordalydelse kan försvaras oell dess antagande blifva en vinst för samhället. För min del anser jag det vara ett fel i lagförslaget att man stadgat aktiebolags stiftande med alla de formaliteter, som förslaget bestämmer, ulan att tillika antyda, det sådana bolag afse större företag. Om det nu blott vore fråga om en småsak; om hvarje aktie endast utgjorde omkring 10 r:dr, samt hela bolaget blott bestode af några hundrade personer, så vore det ju en löjlighet att gå tillväga så högtidligt som föreslaget är. Någon föreskrift borde väl derföre i lagen inryckas, som antydde att det vore för större och vigtigare företag, der den enskildes förmåga ej vore tillräcklig, som dylika aktiebolag skulle bildas. Man kan visserligen säga, alt äfven mindre förelag kunna vara för vederbör, vigtiga nog; men med dem bör man låta, de enskilde deltagarne hjelpa sig sjelfva och K. M. icke besväras, med bolagsreglornes granskning eller stadfästelse. Man har befarat alt lagförslaget skulle förfalla om betänk, återremitterades. Denna farhåga kan jag icke dela, utan förmodar lika med Gr. Lagerbjelke, att om rådrum lemnäs LagUtsk. alt taga aumärkn:ne t närmare öfvervägande, skall lid äfven förefinnas för Stånden att pröfva och antaga lagförslaget med de ändringar Utsk. kunnat föreslå, eller med några andra. Medan jag har ordet, anhåller jag att Ridd.sekreteraren ville upplysa huruvida underrättelse från de öfrige Stånden ankommit, om de der fattade besluten i denna fråga och att vi uti sådant fall måtte fä del af deras beslut. 356 Den 21 Mars. 1 anledn. häraf anmälde underl.
BergsTingsRättemes bibehållande i det skick, hvaruti de nu befinnas, m. m. beslöts, att detsamma skulle öfverlemnas till Lagutskottet, dit inom BorgareStåndet väckta frigot om indragning af BergsTingsRätter och andra serskilde Domstolar äro remitterade. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs, och OeconomieUtskottets Betänkande, N:o 67, i anledning a£ de inom Hedervärda BondeStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 9 , angående yrkad rättighet för BarnmorskeLätlingar på Gottland, att Undervisas och examineras af någon. Läkare derstädes , lades förstnämnde Betan-' kande till Handlingarne. S. D, Vid förnyad föredragning; biföl-* los följande Allmänna Besvärsoch Oeconom mieUtskottets Retänkatiden, nemligen; 1:0 N:o 60, 1 anledning af väckt fråga om en från Tofta Hemman afskiljd Skogsg parks återgång till nämnde Hemman; Bihang till Riks-St. Prat. 1828 och 1829* 9>äe SarnU di 4 :cle li\t. 34 Pl of. Utdrog den 5 Mors 182g. a:o N:o 61, i anledning af väckt fråga omf vägning af hö, i stället för Parm-mätning, samt om begagnande af krönta tunnor, vial försäljning af Brännkol; 3:0 N:o 63, i anledning af vackt fråga om ny organisation af HushållsSallskapen; 4:0 65, i anledning af väckt fråga om upphörande af Oeconomiska besigtningar hvart tredje år å SoldatTorp, samt Soldatens skyldighet att sjelf underhal la Torpet; 1 5:0. N:o 66, i anledning af väckt fråga om vissa Helgdagars försvinnande eller förflyttning till Söndagar, och 6:0 N:o 68, i anledning af väckt fråga om inköp af en entomologisk samling för RiksM usaei räkning. Från Hedervärda BondeStåndet.
Landtm., att i afseende på nu förevar;de 2:dra och 3:dje punkterne, dertill Hr Bildt yrkat bifall, Frih. Palmstjerna föreslagit, att för ifrågavar:de tomtreglering måtte beviljas 10,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldigbet och 10,000 R:dr såsom lån, på de af StatsUtsk. föreslagne vilkor; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, först hemstälde om R. o. Ad. bifölle de nu förevar:de punkterne af Utsk:s förslag. Denna propos. besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. bifölle Frih. Palmstjernas förslag, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte mänga Nej, förklarade att han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Hr Bildt begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande voteringspropos. : Den som bifaller 2:dra och 3:dje punkterne af SlatsUtsk:s Mern. JVs 346, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att för staden Jönköpings nya tomtreglering må beviljas 10,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, och 10,000 R:dr såsom lån, på de af StatsUtsk. föreslagna vilkor. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 20. Nej — 23. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 18 och 20 dennes på bordet lagda Mern. JVs 347, med förslag till stadganden i Reglementet för Riksg:sKont., ang:de de under innevande Riksdag beviljade och till utgående frän detta verk anvisade Statsutgifter. Gr. Lagerbjelke, Gust.:
(halft skämtsamt). Tyst! Men jag förstår inte hvad det kommer åt er, kamrer Lundberg. Ni tar en ton – ni uppträder här med en myndighet Kamrern. Har ni inte, genom ert förtroende, gifvit mig rätt till det, fröken Berta? Berta. Men ni behöfver verkligen inte spilla flera ord på den här saken. Mamma ämnar visst inte vägra att skrifva under gåfvobrefvet – den saken var afgjord mellan oss redan i går afton. Kamrern. Men det är inte tillräckligt att er mor skrifver under, fröken Berta. Hon måste också vara fullkomligt öfvertygad om, att det är riktigt att göra det – eljest komma dessa tvifvel att dyka upp igen litet emellan – och en vacker dag göres kanske hela gåfvobrefvet ogjordt igen. Berta. Det är dock hårdt, att inte kunna förtjäna så mycket, att man kan försörja de sina. Vore jag en man så kunde jag, som ni, kamrer Lundberg, underhålla mina föräldrar helt och hållet. Då skulle mamma gärna få gifva pappa dessa pengar – då skulle jag inte behöfva bråka med detta gåfvobref, som jag ser plågar dig så mycket. Fru Bark. Min kära flicka – du gör redan mer för oss, än de fleste söner skulle göra. Kamrern. Ja – och i alla händelser långt mer än jag gör. Berta. Nej, kamrer Lundberg, hur kan ni komma fram med en så uppenbar – Kamrern (till fru Bark). Jag vet bäst, hur mycket er dotter gör för er – jag, som dagligen ser henne på banken. Ibland har hon varit så trött när hon kommit dit, att hon varit färdig att svimma Berta (söker ifrigt att afbryta honom). Kamrern (låtsar ej märka det). Ett par gånger har hon fått så våldsamma anfall af hufvudvärk, att hon måst afbryta sitt arbete – men hon har inte kunnat förmås att gå hem, emedan hon icke velat oroa sin mor Fru Bark (omfamnar henne rörd). Mitt älskade barn! (Ifrigt till kamrern.) Visa mig, hvar jag skall skrifva under. (Sätter sig vid skrifbordet och ser på papperet.) Berta (lågt till kamrern). Jo, ni bär er vackert åt, kamrer Lundberg. Ett sådant förräderi!