Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fjerde b. 26 Sept, Fjerde å. 17 Juli b. 15 Okt, b. 4 Jan. b. 28 Mars Extra Stats - Hufvud - b. 25 Sept, Hufvud - å. 14 Juli g. 17 Okt, b. 4 Jan b. 26 Mars regleringen. 10 25 Titeln. b. 26 Sept. Lösören, om ersättning åt Kronobetjent för försäljning af utmätta, se Kronobetjent. Makadamisering, om verkställande af de genom Norroch Roslags-tullarne från Stockholm ledande vägars, m. m Malexanders socken, om ett undsättningslån i, se Undsatt ningslån. Manskap ur Arméen, om rätt för att vistas hvar som helst, se Arméens befäl. Mantalet, om antagande öfver hela Riket, såsom enhet vid Skatteberäkningen, af, m. m Mantalsbråkens reducerande till Decimalbråk, se Mantalet. Mantalsoch Skattskrifnings-förrätlningarne, angående formulär att bifoga den nya förordningen om » Se vidare: Revillnings-stadgan. Mant alsp enning ar ne, om bestämmande till jemna belopp efter nya myntsystemet af Markaryds församling, om eftergift och afskrifning af ett kyrkobyggnadslån, som beviljats Markegångsprisen, om ändradt sätt för bestämmande af I anledning af återremiss . Markegångstaxorne, om ändring i Kongl. Brefvet den 10 Maj 1853, angående priskuranters upprättande å de persedelslag, sorn upptagas i N:o | Sid. Ridd. o. Preste Ståndet. Borgare Ståndet. Bonde Ståndet. co <3 pr b *1 Pj td N:o i § b. 22 Maj b. 30 Maj g. 16 Stad och Elementarläroverk, om upplåtelse af jord till Medelmarkcgångspris å räntebräder, se Räntebräder. Medicinal-staten, se Sundhets-kollegium. Medicinal-taxan, örn nedsättning af, ra. in Medicinska Fakultetens vid Upsala Universitet, om förflyttning till Stockholm af, se Universitet.
Nsj:t krsm8tällning dlikvit ö"c>/?AÖ /'ro/iovö/o/r, ^V/o .5^. 13 - gjord, dels om en sädsn jemkning i tullen 5 utländsk ull, stt den inbemsks eonsumenten kunde tinn» sin uträkning vid stt beldre används inbemsk ull sk bättre ^uslitet, dill skäligt pris, sn blikvs koreträdesvis slnsmsre sk den utländsk», skven sk sämre (^uslitet, dels vek, om viiltsgsnde sk tjenlig» snstslter, antingen kör lillvägsbi ingsnde sk en serskild ullbsndel inom landet, olseroende sk den som bsbriesn terne äro i tillfälle stt drilvs, eller kör bekrsmjsnde sk 8vensks ullens sksättning ä utrikes ort. Llsnd desss stgsrsler lisi kronbl. Nsj:t kunnit den löreslsgn» körsiul ringen i nu stsdgsde medel-tull 3 utländsk ull bvsrken vsrs lämplig eller leds till det dermed is^ktsde Lndsmäl, enär erksi enbeten visst, gtt under den tid, dä olikhet i tullskgikter ä serskild» slsg sk ulk egt rum, nägon tillk^llestgörsnds eontroll mot tlnsre ulls inkörtullning, säsom grok, ieke kunnat tillvägsbringss, bvsrkörutsn medel-tullens körböjning till ett belopp, som i någon väsendtligsre mon kunde bidrsgs till den kinsre ullens öksde sksättning inom lsndet, skulle belasta den grokvs ullen med slltkör bogs skgikter, ledsnde ej mindre till förstörelse sk den vigtig» busvsknsds-slöjden, som i visss orter sk riket utgör ett väsendtligt bidrsg till folkets utkomst oell bergning, än till kordvrsnde sk tillverkningen sk grokvs kläden, rom tor Krmeens beklädnsd oeb den mindre bemedlsde LIsssens bebok erkordrss.
Ordför. om tillgift, alt jag hyser en mening, som i denna icke särdeles vigtiga fråga kan föranleda obehagligheten af en votering; men då man här ofta får höra oss hotas med votering i afsigt att få en propos. bifallen, som eljest ej skulle hafva blifvit afslagen, anhåller jag, att den begärda voteringen må få för sig gå, i fall den ledamot, som begärt votering, icke sjelf derifrån afstår och låter bero vid Hr Gr. o. Ordför:s afgifna förklaring om beslutet. Hr Printzenskjöld anhöll om förnyad proposition å Utsk:s förslag. Frih. Ehrenborgh: Då jag sednast yttrade mig, visste jag icke, att någon begärt votering. Emedlertid förmodar jag, att den ledamot, som begärt votering, skall finnas benägen att derifrån afstå, om han ändock får bifall till den propos., han önskar. Hr Gunther; Just för det jag önskade bifall till den först framställda propos. och jag trodde mig hafva funnit, att densamma af pluraliteten blifvit med ja besvarad, har jag begärt votering, på det den andra propositionen icke mätte blifva ansedd såsom bifallen. Frih. Ehrenborgh: Jag hemställer, om icke Hr Gr. o. Ordför. skulle täckas ånyo framställa propos. på bifall till Utsk:s förslag, helst jag förmodar, att den ledamot, som begärt votering, derigenom skulle kunna vinna sitl önskan och sålunda få anledning att afstå från voteringen. Ex. Hr Gr. o. Ordför. förklarade, att sedan han gifvit tillkänna, huru han fattat R. o. Ad:s svar på den af honom framställda proposition, ansåg II. Ex. sig icke kunna till II. o. Ad. framställa en deremot stridande proposition. Frih. Boye: Då klockan nu snart slår 12 och efter voteringens slut, såsom jag förmodar, snart slår 2, hemställer jag, huruvida icke Hr Gr. o. Ordför. skulle finna skäligt att för R. o. Ad. framställa propos. att åtskiljas efter slu tad votering och icke fortsätta plenum ända till morgonen.
Maj:t slutligen, i anledning jemväl af Rikets Ständers underdåniga hemställan, uti Nådig Skrifvelse den 20 Februarii 1762, stadgat, att Leuteration icke i andra händelser eller annorledes finge ega rum, än der något 'vid grannlaga pröfning flinnés tvifvelaktigt eller brista i gerningens fulla cjualification efter Lagen, hvilken grund, i synnerhet uti blodssaker borde iakttagas. I detta skick förblefvo Leuterations-Författniilgarne till år i8o3, då Kongl. Maj:t, i anseende till åter befunnen olikhet vid deras tillämpning, fann nödigt att, genom Nådigt Bref den 22 Mars till IIof-Rätterne, meddela ytterligare föreskrifter, innehållande i de 2:ne färsta punk terne : 1:0 Missgernings-Balken, såsom ock de, hvilka angå mord, dråp, myteri och uppror, förgöring genom förgift, mordbrand, posts röfvailde, mynts förfalskande af den, myntning anförtrodd Bihang t. R. Sig Prof, iOufr. Sann., 21 16% Exp, Utslå. Förslag till und. Shrify. N:o 68. är, blodskam emellan föräldrar och barn eller syskon, slag å egna föräldrar, förfalskning af Bancooch Riksgälds-sedlar, Öfver-Domareil icke finge skrida till Leuteration, utan den brottslige fällas till det i Lagen stadgade straff; och 2:0 Att deremot, i alla öfriga lifssaker, Öfver-Domaren, då synnerliga omständigheter till lindring i straffet förekomma, tillätes Leuterationsrätt; genom hvilka sistnämnde stadganden och den derigenom föreskrifna begränsning af Leuterationsrätten, ofvan åberopade Kongl. Bref af åren 1753, 1756 och 1762 alltså upphört att vara till efterlefnad gällande, med undantag blott af det formulaire för Utslag i Leutererade mål, hvilket förstberörde Kongl, Bref åtföljde.
Skärkarlar eller Strandsittare utan Jordbruk, lika med Arbetsfolk pa Landet sou, ej arv i Lagstadd cienst. Spelmän, Härads och Sockne s n - I z Clasier <! Z: — f. 2: - Torpare betala ingen särskildt afgift för sig och Hustru efter denna Artikel, men Torp och Lägenheter som pa längre eller kertare tid äro afsöndrade fran sin förra Bolstad, warderas likasom ali annan Jord pa Landet till Bcwillnings-afgift; alla öfriga Torp och Laacrcheter inbegripas under Hemmanets warde Trädgardsmästare pä' Landet erlägga lira Bewillning med dem i Staderne. Utjordar erlägga Bewillning efter deras warde likasom annan jord, dock ej under >6 skilling. Alla pä Landet wistande Personer som icke ull afgift efter denna Artikel blifwit särskild: uppförde eller derifrån fritagne, erlägga samma afgift som för sadanen Personer i Staderne utsatt är, och Perso, ner af bada Könen i Staderne och pa Landet, hwilka icke finnas nämde eller elljest såsom till något '.visit Stand icke hörande, har saknas, taxeras til! afgift för Rörelse, Näring och Årke, i likhet med arbra här nämde Personer, af lika willtor och inkomst. §. 4- Om Bewillning af Bergwerken. Jernbruken, Bergsmans.
N;o 5268 , i anledning af väckt motion om upphörande af dagsverksskyldigheten under Sandby Kungsgård ; N:o *70 , i anledning af väckt motion om Statens förpligtande att ersätta Boställsinnehafvare för uppkommande arrendebrister; N:o 271 , angående af åtskilliga LandsStatstjenstemän i Vesterbotten , Skåne och Vestmanland sökt tillökning i deras löneförmåner} Nto 272, öfver Riddarhus-Directionens från Högloflige Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade framställningar, dels om tryckning af Riddarhus - Directionens Protocoll öfver justeringar af Ridderskapet och Adelns Protocoll , och dels om anslag till upprättande och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1815 frrs Riksdag ; *a4 Prof. Utdrag deg »6 Octohir i 83g» N:o 376 , i anledning af väckt motion om förhöjning i planpenningar till Ölanda-* hults hemman för Adelforss Guldgrufvor; N:o S77, i anledning afifrSgaställdt upphörande af Skinnskattebergs Bergslags Privilegier; Ntö 278, i anledning af Kongl. Majjtté Nådiga Remiss i Handlingarne i målet, rö rande upphörandet af Nyeds Sockens Bergs* lagsfrihetj N:o 279^ i väckt frlga om indragning af det till Nyköpings Schola varande Statsan* slag ; samt Memorial, Nio #80, rörande créditiven; enligt §. Regerings-Formen| N:o a8i, angående verkställd ievisiotä af de redogörelser för uppburne Statsmedel j Kongl.
Löneförhöjningen för HofRätterne skulle jag, om den sker, tro böra blott sträcka sig lill HofRättsRådsoch Assessors-graderna. Jag Den 19 Maji e. m. 349 anser ingen annan Tjensteman inom detta Verk vanlottad, emedan man för dem lyckats, genom sportler och extra inkomster, ställa så till, att de bergligt kunna draga sig fram. KammarRättens President tycker jag redan vara så billigt aflönad, alt något behof af de af Utskottet föreslagne Taffelpenningar icke förefinnes, och jag får i detta fall åberopa hvad jag nyss i allmänhet anförde om otjenligheten, att afse representations-kostnad för Embetsman i följd af deras boga rang. I frågan om MinisterStaten synes Utskottet hafva varit i ett slags förgätenhet, af hvad som är Utskottets ovillkorliga pligt och rättighet, då vid den föreslagna tillökningen för skillnad emellan i2oochi28sk. i coursberäkningén af 100,000 R:dr Hamb. B:co, det synes helt och hållet undfallit Utskottet, att taga i betraktande hufvudfrågan: om nemligen alla dessa 100,000 R:dr verkeligen heliöfvas. Utskottet tar denna sak ganska lätt, då det alldeles icke ingår i någon undersökning om behofvet af denna summa. Den andra frågan är, om icke, i följd af Myntbestämnings-frågan, Utskottet bordt alternatift föreslå, att utsätta anslaget i Svenskt B:co, om vi lyckas att erhålla Mynlbestämning. Jag tror för min del det vara af yttersta vigt, att icke fastställa å vår stat anslag i utländska Myntsorter, utan i vårt eget Mynt; emedan detta alltid sätter 35a Den ig Maji e. M. Styrelsen i nödvändighet att söka bibehålla Myntet vid sitt värde.
Arén 1837—39 förrättade Plagemann, efter förordnande Kronans salpeterupbörd i Luleå och Piteå socknar. Är 1840 antogs Plagemann till vicarierande Salpetersjuderistyresman i Westerbotten. Ar 1843 utnämndes Plagemann till Direktör i första Salpetersjuder i-d ist r i k tet, hvilken befattning han skötte till Är 1855, då han efter en svår sjukdom, ådragen genom strapatser i det kalla nordliga klimatet, vid 78 års ålder erhöll tjenstledighet. Ar 1851 gjorde Plagemann en resa till Gottland, om hvilken han till Länsstyrelsen derstädes afgaf berättelse. Plagemann har utgifvit flere stycken iitterära arbeten, Dessutom har Hr Plagemann utgifvit följande arbeten: Om Svensk opium, samlad af Papaver Joruniferum Juli 1802. Tromsdorfs pharmac. Experimental-chemie (öfvers. Stockholm Marqvard 1802. Att tillreda Ungv. cantharide utan kokning Plm 1812. Åtskilliga öfversättningar och afhandlingar samt upsattser öfver chemiska och andra vetenskaplige ämnen, till ett antal af öfver 70, åren 1809 — 31. Förslag till ett pharmaceutiskt Institut i Sthlm 1817. Afhandling om Bataniaroten (öfvers.) Plm Läkarsällsk. 1819. Om Pharmaciens vård i Statsvetenskapligt hänseende 1823. Kurs i Populär mineralogi för Landtmäteri-elever 1833. Om nyttan af Islandsmossan i missvextår 1832. Afhandling om Potaske tillverkning, tryckt i Läsning för Folket 2:dra årg. 3 häftet 1839. Den 6 December e m. 173 Anvisning att samla rinnkåda af gran och tall 1838. Om tillverkning af Terpentin, haroys, harts och kimrök 1835. Öfversatt på Norrska af Kongl. Selskab. f. Norges Vel. Om oluttrade Salpeterns förhållanden il c.
Såsom en upplysning må nämnas huru ringa den förlust eller vinst är som uppkommer deraf, att, vid räkning af mindre qvantitet än en hel penning, bortkastas det om den är mindre än och ökas till en hel om den gör mera än j; att vid stiftandet för 27 år tillbaka af Stockholms stads sparbank, i hvilken nu finnes mera än 2 millioner r:dr, utgörande för det mesta den tjenande och arbetande klassens små besparingar, uppstod fråga om alt föra ränteberäkningen äfven i rst:n. Många ansågo att vid beräkningen af den fattiges räntevinsl borde man vara ytterst noggrann och tillstyrkte följaktligen att rist. skulle räknas och bokföras. Den förståndigare meningen segrade likväl slutligen, och rstina blefvo uteslutne på del Den 4 Januari 39 sätt, att om räntan gjorde mera än 6 rst:n, ansågs den för en hel sk. och mindre än 6 rst. upptogs den icke. Sparbankens kontraböcker utgöra i närvar, stund 13,000, och hvilket oändligt besvär hade det icke varit, att vid hvarje konto räkna och bokföra rst:n. I början af sparbankens tillvaro företog sig en och annan alt beräkna vinst och förlust af den uteslutna runstycksberäkningen, och då befanns det, att på sparbankens hela fond utgjorde skillnaden det ena äret eli par r:dr mera, del andra ett par r:dr mindre. Jag anhåller att II. o. Ad. behagade tillåta, att detta mitt vördsamma yttrande måtte få åtfölja K. M:s nåd. propos. till vederbör. Utsk. Dä K. M:s nåd. propos. ang:de särskilde jemkningar uti det af K. M. och R. St:r antagna myntsystem blifvit remitterad till Statsoch Banko-Utsk:n, beslöt R. o. Ad. att till samma Utsk. remittera detta i anledn. af berörde nåd. propos. afgifna anförande.
Men emedlertid och då Theatren oförändrad förblifvit och fortfarit under den förflutne delen af innevarande år, i den förmodan, att enahanda understöd af Allmänne medel som de näst föregångne åren erhållits, skulle vara att påräkna, samt en fiy Reglering af Theatren icke förr än med årets utgång kan hinna vidtagas, har Stats-Utskottet ansedt desse förhållanden, i afseende på Theatrens Pe sonal oundvikligen fordra, att för innevarande år en lika summa af 30.500 Rtdr bör anvisas att uppbäras af Statens medel; Och hemställer altså Utskottet, det Riksens Högloft. Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj t att utaf öfverskotten på Stats-Verkets intrader för jnästl. år, i nåder låta utbetala ett sådant belopp för detta år att till Theatrens underhållande använda*, men sådant likväl under det uttryckliga vilkor och förbehåll, att Staten härigenom för alltid fritages från all vi. dare förbindelse eller utgift för Theatrens behof, än de från längre lid tillbaka dertill bestådde 4,500 R:dr samt 1400 R:dr för 200 famnar Ved sorn till Kongl. Dramatiska Spectaclets underhållande finnas å Staten uppförde: hvil ket vördsamligen underställes Riksens Högloft Ständers bepröfvande. Stockholm den 12 Maji 1818; 1342 StatsUtskottets Setänkänderi. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver Herr Borgmästaren Norströms Memorial, angående bidrag af Staten för Elementar-Skolan i risker sundt Uti till Vallöf!. Borgare-Ståndet irigifvlt samt derifrån till Stats-Utskottef remitteradt Memorial har Herr Borgmästaren C. F. Norström, såsom Riksdags-Fullmägtig för Askersunds Stad; fram stalt béhofvet deraf, att Lärärné vid deri derstädes i senare år en inrättade E emehtar-Skola måtte af Statens medel förses med någorl förbättring uti deras nu Otillräcklige
1 Sverige kan man icke säga att rörelse-kapitalet cirkulerar, utan det rörer sig som ebb och flod till och ifrån hufvudstaden. Det är bekant, att Stockholms Post-kontor ullemnar bevis om öppen rekommendation till ett belopp årligen af omkring 22 millioner, så att nästan hela rörelse-kapitalet är mer och mindre jemnt, mer och mindre direkt på väg emellan landsorterna och hufvudstaden; då deremot i andra länder genom en liflig vexel-rörelse, icke penningar utan vexlar skickas, för att verkställa li Det finnes ett annat sätt att bedöma det sålunda bestämda kapitalets tillräcklighet. Det skall nemligen i första rummet användas till skatter, skuldomsättningar och räntor. Skatterna utgöra 12 millioner. Den intecknade skulden utgör omkring 100 millioner, hvartill åtgå 5 millioner i räntor, samt säkert en lika summa lill omflyttningen af denna skuld, tillsammans 10 millioner. Diskont-omsättningar och räntor derpå utgöra visserligen ett belopp af 7 millioner. Total-beloppet af dessa utbetalningar, som årligen måste med det cirkulerande rörelse-kapitalet bestridas, utgör alltså 29 millioner, således lika mycket med rörelse-kapitalet sjelf.
29 delen i vextalster samt årsskrifter, och således, oaktadt understöd af allmänna medel erhållits, endast långsamt och icke utan derjemte fortgående skuldsättning förmått åstadkomma den förbättring af Föreningens trädgård och det förökande af dess produktionsförmåga, som varit nödvändiga för att i någon större mån kunna bidraga till trädgårdsodlingens utveckling inom landet: — alt om emellertid, ä ena sidan, Föreningens verksamhet i och för sina odlingar ökats, hade, å den andra, Föreningens utgifter äfven stigit, så att, då de år 1853 uppgingo tiil 7,506 R:dr 24 öre, desamma redan år 1858 ökats till 11,723 R:dr 16 öre; — att, för att kraftigare verka till trädgårdsodlingens utveckling inom landet, än som kunnat ske medelst spridning af alster för köksoch blomsterträdgårdar, Styrelsen ansett det vara nödvändigt att, så vidt möjligt, utvidga de förut obetydliga trädskolorna, isynnerhet som denna del af trädgårdsodlingen i sig förenade de förnämsta välsignelserna, sorn af trädgårdsodlingen kunde beredas, och landet vöre i ett särdeles behof af större utveckling och insigter i denna del deraf; — all Styrelsen allt mer lärt inse behofvet af en grundligare undervisning i denna gren af yrket för eleverne och derför länge varit betänkt på inlörskrifvande al en skicklig trädodlare; — alt elev-skolan, förnämligast genom de vid sednasle riksdag beviljade ökade anslag, kunnat utvidga sin verksamhet, så att Föreningen under innevarande år börjat underhålla 9 elever, då förut endast 5 eller 6 njutit fullständigt underhåll; att elevernes antal under 1858 års sommar uppgått till 16, under vintern till 14, och att endast bristande utrymme förhindrat mottagandet af flere, som sig anmält; — samt att då, för verkställande af nödiga förändringar och tillökningar inom en icke alltför långt utsträckt tidrymd erfordrades större tillgångar än dem Föreningen genom årsbidrag eller försäljning af vextalster kunde bereda, i synnerhet som trädskolan först efter 4 eller 5 år kunde återbetala deruppå nedlagda lorlagskostnader, Föreningen således, för elevskolans utbildning och för genomförandet af de ofvanberörda arbetena till odlingens befrämjande, årligen behöfde: 1:0 tillökning af det nu med 4,000 R:dr utgående anslaget till elevskolan, så alt minst 10 elever må kunna vid Föreningen fullständigt aflönas och underhållas
N:o 53, i anledn. af väckt motion om än.töring i i3 §:n af K. förorda, den i3 Juli 1818, ang:de inteckning i fast egendom. Hr Gripenstedt, Joh. Au g.: Ifall det ej är stridande emot formerna, skulle jag vördsamt anhålla om upplysning, hvarföre Const.Ulsk:s mein. N:o 11 blifvit uppskjutet och öfverflyttad! från främsta rummet på bordslistan. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att i Talmans-öfverläggningen förliden gårdag blifvit upplyst, att Const.- Utskrs meinar. N:o 11 ännu ej blifvit bordlagdt i BorgareSt. och att således någon slutlig pröfning af detta memorial icke samtidigt i dag kunde aga rum i alla Stånd, hvilket likväl till följe af Riksd.Ordn. borde äga rum, så vidt ej andra särdeles omständigheter derför lägga hinder. På grund af Riksd.Ordn. hade Hr Landtm, således från föredragningslistan låtit utesluta detta mål för att sedermera åter uppföras, så snart det kan samtidigt förekomma hos RiksStånden. Hr Palmcrantz, Joh. Mauritz: LagUtsk:s nu föredragna betänk. N:o 53 innehåller, att Utsk. ej kunnat till pröfning upptaga den motion, som blifvit väckt om förändring af i3 §:n i inteckningsförordningen, egentligen endast af det skäl, alt Utsk, ansett sig ej kunna åt motionen gifva den utsträckning, som behöfdes för att göra ändring i de lagrum, hvilka med inteckningslagen stå i sammanhang. Jag anhåller derföre, att delta betänk, måtte blifva återremitterad!, och får i sammanhang dermed väcka den motion, att LagUtsk. läcktes föreslå den ändring dels i 4 cap. 4 §:n Jorda-b:n och dels i K. förordn. den i3 Juni i8oo, angtde lagfart, som för ifrågavar. ändring af i3 §:n af inteckningslagen är behöflig.
I afseende på enskilda motioner, medgifver jag visserligen, att en vidsträcktare utredning tillkommer LagUtsk. och sådant med rätta, ty grundlagen antager, att det hör vara sammansatt af de lagfar3 H. 45 B54 Den 26 October. naste män inom den del af representationen, som kan väljas i Utsk., och af denna öfvervägande lagkunskap framför enskild motionärs, väntar representationen en vidsträcktare tillämpning af föreslagne nya grunder i anmälda fall för andre likartade förhållanden, som motionären under en inskränktare och ensidigare åsigt af frågan, antingen icke haft förmåga eller uppmärksamhet att öfverväga; men fullt så mycket som LagUtsk. står framom enskild motionär i detta fall, står det efter Konungen i den lagkunskap och sakkunnighet, som han har att tillgå vid uppgörande af ett lagförslag; och derpå grundar sig efter mitt omdöme den olika ordställning, som i grundlagen utmärker LagUtsk:s befattningar med Konungens nåd. propos:r å ena, samt Just,-ombudsm:s förslag och representationens motioner å den andra sidan. Denna min mening önskade jag ock att LagUtsk. måtte taga i öfvervägande vid remissens besvarande och lägga på minnet för framtiden. Då jag inhemtat, att R. o. Ad:s majoritet under min frånvaro från riksmötet funnit betänkligt att gå Konungens önskan till mötes, medelst bifall till LagUtsk:s förstärkande för pröfning och antagande af ett allmännare Lagförslag, hvilken händelse jag måste beklaga, och detta förslag sålunda torde komma att undergå den hittills vanliga behandling; så är det icke utan vigt, att Utsk. påförhand erinras att öfverväga sin behörighet i afseende på utlåtanderätten öfver K. propos:r. H. Ex. Hr Frih. Gyllenhaal, Lars Herman: Både pligt och öfvertygelse uppmana mig att yttra några ord emot LagUtsk:s ifrågavar. betänk. Ämnets stora vigt torde möjligen inleda i någon vidlyftighet, men jag skall bjuda till att vara så kort som möjligt. Till en början ber jag, att R. o. Ad. täcktes med all möjlig uppmärksamhet genomläsa den utförliga och grundliga reservation, som Frih.