Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid syntes mig Herr Friherre Björnstjemas förslag hafva för afsigt att, utan afvaktan af någon sådan undersökning, om det befintliga tillståndet och förhanden varande medel till undanrödjacde af hvad som directe var bristfälligt, få ett enda uppgifvit positivt medel, utan gemenskap med alla andra, preliminariter framstäUdt, till bifall eller afslag; begagnande dervid det ännu outredda skicket af alla dertill hörande defailler, och omöjligheten af deras jemförelse till andre förslag: detta ausåg jag möjligen blifva skadligt för saken, och motsatte mig det derföre. Frihet i ämnets behandling, utan några i förhand lagde band för pröfningen deraf i lieb dess, vidd, var hvad jag åsyftade. Långt ifrån att tro, hvilken Financereglering som hälst för sig allena förmå upphjelpa det nog betänkliga tillstånd, hvaruti vi oss Befinna, har jag likväl förestäldt mig penninge väsendet utgörandet hufvudsakliga element,. Den ii April. 253 hvilket såsom verkande orsak ingripit uti alla öfriga föranledanden till en mindre god belägenhet; och i följd deraf äfven en rättelse i dess felaktigheter, såsom medel till ett upparbetande derutur, och derföre har jag äfven ansett, att på samma gång man sökte tillvägabringa någon bättre ordning uti andra allmänna hushållningsgrenar, som pröfvades deraf vara i behof, borde beräkningarnes allmänna grund, eller möjligheten att kunna göra beräkning genom myntets stabilité, främst göras gällande. Om medlen dertill vore dyra, vågsamma, i verkställigheten svåra o. s. v , borde de derföre icke förkastas så länge ändamålets vigt behöllo öfverhanden; utan skulle man då gifva sig omsorg att sorgfälligt uppleta mindre dyra, mindre vågsamma och lättare verkställbar medel; men om man deremot uppoffrade en del af ändamålet, för beqvämare eller mindre kostsamma medels skull, så hade man, likasom möjeligen någon gång förut* gjort blott ett halft verk, för att nästa gång äter få klaga öfver misstag. Man bör ej underlåta besinna hvad Banki inrättningen i sig sjeLf är.
N:o dB, öfver väckta motioner om dels bestämmande af preskriptions-tid för emottagande i Kronans uppbörd och inlösen i Rikets Ständers Bank af åtskilliga Bankens utelöpande sedlar och dels dessa sedlars förande inom linien samt uteslutande från beräkningen af Bankens sedelstock; och N:o i9, öfver väckt motion om förhöjd pension åt f. d. Banko-bokhållaren N. Magnusson. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 25 och 26 sistlidne Februari på bordet lagda Betänkande N:o 52, i anledning af väckta förslag dels om indragning af en del Biskops-embeten, dels om undersökning, angående Biskoparnes löne-inkomster och dels om Biskops-prebendenas förseende med särskilda Kyrkoherdar. Frän Högv. Presle-Sländet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 17, i anledning af Grefve Frölichs motion om reform af Rikets penninge-väsende; och Prot.-Utdrag den 4 Mars 1857. 227 N:o 48, öfver väckta motioner om dels bestämmande af preskriptions-tid för emottagande i Kronans uppbörd och inlösen i Rikets Ständers Bank af åtskilliga Bankens utelöpande sedlar och dels dessa sedlars förande inom linien samt uteslu tande från beräkningen af Bankens sedelstock. S. D. Föredrogs ånyo Siats-Utskottets Utlåtande IN:o 33, angående beräk ningen af Stats-verkets inkomster, hvarvid förekommo: Ordinarie eller Ständiga inkomster. Hvad Utskottet å 3 och 5 sidorna hemställt och tillstyrkt, angående dels uteslutande af inkomst-titeln ”Restantier” från den Riks—stat, som nu kommer att af Rikets Ständer upprättas m. m., dels bestämmande vid beräkningen af Statsverkets inkomster af spanmåls-priset till 2 R:dr Riksmynt för kubikfoten, bifölls. 4;o Ordinarie räntan.
Den enskilda omtankan och den ibland jordbrukarne allt mer och mer synbara hågen för förbättringar har varit understödd af de åtgärder, Länets Hushållnings-sällskap och dess Förvaltnings-utskott vidtagit, dels genom årligen anställde Landtbruksmöten och de dervid föranstaltade profplöjningar och expositioner af kreatur samt åkerredskap och machiner af nyare uppfinning, dels ock genom den, i fyra häften hvarje år qvartalsvis, af trycket på Förvaltnings-utskottets föranstaltande utkomna, i populär stil af Sällskapets kunnige och nitiske Sekreterare, Auditören och Riddaren E. J. von Post, utgifna skrift, under titel: ”Samling af upplysningar och underrättelser för Landthushållare i Westmanlands Län.” Länets vid Julpa inrättade och under Förvaltnings-utskottets tillsyn ställde Landtbruksskola har bidragit till spridande af kännedomen om ett rationelt jordbruk och införande af förbättringar i landtbruket, genom de vid skolan undervisade lärjungar. Antalet af lärlingar vid denna skola har per medium årligen varit 17, deribland 12 frilärlingar och de öfriga betalande ifrån 33 R.dr 16 sk. till 66 R:dr 32 sk. Banko per år. Under ifrågavarande tiderymd hafva från skolan afgått 48 lärlingar, deribland 6 till eget jordbruk, 2 anställde såsom Inspektörer, 6 såsom Bokhållare och 33 såsom Rättare på egendomar, dels inom och dels utom Länet, och 1 skiljd ifrån skolan för osedligt uppförande. Undervisningen vid skolan har blifvit bestridd, af Föreståndaren Agronomen F. R. Möller i Agronomi och allmän Landthushållning, af Länsdjurläkaren A. Engström i \eterinär-kunskapen, och af en examinerad Lärare uti Skogshushållningen; hvarjemte 13 skolans Bokhållare, Smed och Snickare, under Föreståndarens tillsyn, meddelat lärlingarne undervisning i Bokhålleri samt Smedsoch Snickare-handtverken. Vid egendomen hafva under ifrågavarande qvinqvennium blifvit uppodlade 51 tunnland från hagmark och skogsäng, en del med betydlig stensprängning.
Jag har rätt att komma fram i dagsljuset och jag vill kämpa för denna rätt ända tills jag nått fram eller dukat under. Resignation? Kjöbenhavn har varit ett enda stort nederlag för mig, att tala om det för andra har jag ingen lust till, att söka dölja det för mig sjelf vore höjden af dumhet. Det har varit så i allt: stort och smått. Min toilett är tarflig, mitt uppträdande har varit konventionellt tafatt. Lundegård förnekar bekantskapen med mig. Jag har intet agg emot honom för det. Jag håller af honom trots detta, hvilket bevisar att det icke är i honom jag är förälskad. Men att jag håller af honom vill jag icke visa mera. Jag vill icke låta någon trampa på mig. Icke ens den som är mig kärare än andra. Hans sätt att kasta mig tillbaka är endast en fingervisning, det pekar på hur lång vägen är innan jag kan sägas ha slagit mig igenom. Mot Georg Brandes har jag varit skygg, intetsägande. Edvard Brandes har aversion för mig, och mitt personliga uppträdande har ingenting minskat i den. De öfriga ignorera mig, – alla. Jag drager mig tillbaka från nederlaget och slår till reträtt den elfte December, men jag skall rusta mig, och jag skall komma igen.83 En sådan qväll som den i förrgår sedan Brandes gått! Jag var så förtviflad öfver min egen ohjelplighet, min brist på frihet och naturlighet i umgänget, min oerfarenhet i sällskapslifvet, min literära okunnighet, min naturliga obotliga dumhet. Jag kände så intensivt mitt eget fiasko att det nästan var som om jag nu spelat ut mitt sista kort och jag nu stod vid bankrutten, då det endast återstår att ha tålamod till[s] döden[ger] en mod nog att dö. Jag kände nästan det sista, så outhärdligt syntes mig ett lif så futtigt som mitt. Men jag insåg att det ännu vore en dårskap. Jag har ännu icke uttömt mina inre möjligheter och yttre omständigheter skulle kunna råda bot för mycket. Ännu är ej allt hopp ute. Det tjenade ingenting till att ge sig hän i själsqvalen. Jag led så att jag kallsvettades. Men jag var besluten att icke ge mig, och så högg jag i arbetet. Det var på bagatellpjesen jag renskref.
Handelsfriheten medförer ovedersägligen ett större sammanlopp af menniskor ; men derföre kunna väl ej de samhällen, som bekänna sig till fria handelssystemer, anses för mera omoraliska elier sedeslösa Åtminstone förekomma icke där den mängd af menedare , som i Stater, hvarest handels-tvång äger rum. Herr Hjerta'. Af de anmärkningar som blifvit gjorde', kan jag ej hämta skål att ändra tänkesätt. Jag kari ej finna annat ån att, då Gottlands innnevånare deltaga med oss uti alla beskattningsfrågor, och hafva samma frihet sora' vi, det vore att erkänna, att vi icke i det Öfriga Sverige kunde förskaffa oss den frihet i näringsfång, som år nödvändig, utan måste afstå en viss del deraf till Gottland. Orsaken skulle då vara, sorn Herr von Hohenhausen nämnt, att våra fabriker böra skyddas; en orsak, som jag ej erkänner såsom giltig, emedan det står uti lagstiftande magtens händer, att vidtaga sådane åtgärder, att man äfven med fri handel kan skydda våra fabriker, och att i hvar Svensk hamn utländska varor kunna inkomma oell uppläggas, utan att våra näringar deraf lida. Jag kan således alldeles icke anse detta sätt vara låmpeligt. Skulle man åter lemna detta såsom en särskilt vinst, hvilken man unnade Gottland, kan jag ej eller som representant gilla detta, emedan jag ej inser, huru förhållandet sedermera skulle blifva. Gottlands representanter skulle sitta uti våra lagstiftande församlingar Ven 27 Augusti e. rn. 239 med helt andra intressen, ån vi, I afseende på representationen skulle uppkomma besynnerligheter. Dess representanter skulle blott t ån ka på sina partiella fördelar, och om man gaf eller nekade andra samma fördelar, skulle delning i samhället uppstå. Jag kan således ej se annan fördel deraf ån den: att då man vill hafva en fästning, skall portofranco-inrättningen betala den, utan att landet dertill skulle bidraga. Detta tror jag vara hufvudskålet för saken, emedan Utskottet säger, att vinsten af inrättningen dertill skall användas. Då frågar jag, om icke den vinsten uppkommer på alla våra andra handelsplatsers bekostnad, och om icke detta blifver en indirect uppoffring af hela landet till fästningen.
Om än hvad i sistuppräknade omständigheter funnes anmärkt, såsom icke inverkande på den bestraffning, Carlsson underginge, kunde lemnäs obeilradt, fann jag deremot nödvändigt att påkalla pröfning af frågan, huruvida icke Kongl. Förordningen den 21 December 1857, angående sammanläggning af straff, blifvit af Rådstufvu-Rätten utan laglig grund i målet tillämpad, och Rådstufvu-Rätten, till följd deraf, ådömt Carlsson en vida lindrigare bestraffning, än den som varit med lag förenlig; och jag uppdrog derföre åt Advokatfiskals-Embetet i Kongl. Svea Hof-Rätt att för berörda i Domarc-Embetets utöfning begångna fel tilltala de Rådstufvu-Rättens Ledamöter, hvilka i det klandrade beslutet deltagit. I öfverensstämmelse härmed hade Advokatfiskals-Embetet, sedan Rådstufvu-Rättens Ordförande och Ledamöter med skriftligt yttrande till Kongl. Hof-Rätten inkommit och dervid tillika upplyst, att från Rådstufvu-Rättens omförmälda beslut Ordföranden varit i så måtto skiljaktig, som han vid straffens sammanläggning, för sin del, ansett den för poststölden utfärda strafftid, eller Sex år, vara den som bort såsom längst antagas, och med de i Kongl. Förordningen den 21 December 1857 stadgade två år ökas, samt förthy ålagt Carlsson åtta års straffarbete, yrkat att, enär uti omförmälda mål någon sammanläggning af straff, enligt den af Rådstufvu-Rätten åberopade 1857 års Kongl.
— Jag finner dess användande härvid rätt gagnlöst; — hvadan jag fullkomligen instämmer med Hr af Harmens i dess begäran om bifall till PresteSt:s inbjudning. Gr. Gyldenstolpe, A*-t. &a-br.: Jag anhåller, att Ståndet desto mera måtte instämma i PresteSfis inbjudning, sorn jag anser att StatsUtsk:s förfarande är stridande emot stadgandet i 37 160 Den 26 Mars. §. Riksd.Ordn., som föreskrifver alt Ulsk:n böra ”i den mån ärendena hinna utarbetas så fort sig göra låter med sin yttranden till Ståndens plena inkomma.” Då ett betänk, är färdig-tryckt, så måste det väl anses utarbetadt, och då tillkommer det Utsk. att dermed till R. St. inkomma. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag kan icke finna att StatsUtsk:s beslut strider emot 37 §. Riksd.-Ordn. Det kommer an på, huru man vill tyda saken. Der står: ”i den mån ärendena hinna utarbetas.” Således blir fråga: hvad är det här för ärende, som skall utarbetas? Det är SlatsRegleringen, och detta är ett ärende, om raan så vill, och då detsamma blir utarbetadt, skall det öfverlemnas till R. St. Vill man åter påstå, att hvarje hufvudlitel är ett ärende, så finnes jemväl inom hvarje titel en mängd särskilda ärender, som äro mer eller mindre skiljda från hvarandra; men icke kan hvart och ett af dessa särskildt expedieras. Således anser jag det icke strida emot Riksd.-Ordn. att hela SlatsRegleringen såsom ett enda ärende behandlas, och till följd deraf på en gång till R. St. öfverlemnas. Hvad åter beträffar PresteStis framställning, att StalsUtsk. må anmodas att inkomma med hufvudtitlarne i den mån de blifva färdiga, så vill jag icke anföra några skäl emot en sådan anmodan, ifall R. o. Ad. för öfrigt anser den vara lämplig. Gr. Gyldenstolpe: Man kan visserligen begagna sig af den tolkning, som Frih.
Ridclerskapet och Adeln. S.- D> I anledning af dervid gjorde anmärkningar, återremitterades till nedannämde Ut-; skott följande från samina Utskott inkomrie samt den 2 dennes på bordet lagde Betänkanden: Till Stats-Utskottet: Af den 24 sistlidne April, i anledning af väckte motioner, rörande Skånska Roteringen. Till Statsoch Lag-Utskotten: Af den 17 nästlidne April, rörande väckte motioner om angelägenheten, att emellan Riksdagarne förekomma afgörande af sådane Mål , hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, och om förbuds utfärdande, att utan Riksens Ständers föregångne Beslut proponera någon Allmänhet utgifter. S. D. Foredrogos ånyo och gillades följande från nedannämde Utskott inkomne Betänkanden: Fran Stats-Utskottet: 1. Af den 22 sistlidne April, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Rtemiss, angående ti 11- ökt anslag för Spinnhusens i Landsorterne underhållande. 2. Af samma dag, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående medels anslående för Stockholms Ivrono-Correctionshus underhåll. 3. Af den 24 sistlidne April, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående de uti Södermanland varande Jagtbackar. 378 Prof. Utdr'. d. 4 Maji 1818.' Frein Banko-Utskottet : 1. Af den 22 sistlidne April, i anledning af visse föreslagne förändringar vid Sedel-utgifningen från Banken. 2. Af samma dag, i anledning af sökt lånebiträde från Banken till Uddevalla StadsKyrka. 3. Af samma dag, i fråga om understöd från Banken, till uppbyggande af Uärohus uti Städerne Calmar oell Skara. 4. Af samma dag, angående ett till Bankens Arcliiv aflernnadt Biografiskt arbete af Banko-Cornmissarien C. G. Silfverstolpe. •Frän Lag-Utskottet. 3.
Besvärsoch Ekon.-Utskottens Betänkande, Nio 2. ämnen må förekommas; alltså och då ej mindre berörde och öfrige i lagen föreskrifna försigtighetsmått, än äfven det för uraktlåtet iakttagande af nämnde föreskrifter bestämda ansvar, enligt Utskottens åsigt, äro nödige till förekommande af eldskada genom svedjande, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att motionen måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 14 Mars 1851. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Mars 1851, kl. i e. ra. Betänkande, i anledning af väckt motion om förhöjande af ansvaret för antändande af ljung å allmänning, af okynne eller sjelfsvåld. Till Lag-utskottets behandling har blifvit remitteradt ett hos hedervärda Bonde-ståndet afgifvet memorial, deruti riksdags-fullmäktigen Efraim Larsson från Elfsborgs län, med erinran derom, att det sätt, hvarpå skogarne i riket handterades, länge utgjort föremål för hvarje uppriktig fosterlandsväns bekymmer, anmärkt, att okynnet i betydlig mån bidroge till skogarnes förödande, och, såsom ett exempel af det, enligt hvad motionären förmodade, nära nog allmänna förhållandet derutinnan, åberopat det förfarande, som skall ägt rum å den i motionärens hembygd, på gränsen emellan Skaraborgs och Elfsborgs län belägna kronoparken Edsveden. En större del af nämnde kronopark hade blifvit omkringliggande härader, såsom allmänning, tillskiftad; och vore dermed afsedt, att för framtiden förse delägarne med behöötga skogs-effekter; men såsom hinder för nämnde syftemåls uppnående, förekomme den omständighet, att gång efter annan, med ett eller flere års mellantid, den å all-» Bränningen växande ljung blifvit antänd, hvarigenom betet blifvit förstörd t, de uppväxande trädplantorna afbrända, och sålunda hoppet om erhållande af en användbar skog mer och mer aflägsnadt. Då, enligt motionärens åsigt, okynne eller sjelfsvåld Lagsamt Allm.
Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 29 Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående tullbestämmelser för Bränvin och Sprit. (Bevilln:s-Utsk:s Mern. N:ris 30 och 33 samt Först. Stats-Utsk:s Mern. N:o 375.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer numera fattat beslut rörande den inhemska bränvins-tillverkningen och skatten derå, i afvaktan af hvilka beslut frågan om tullbestämmelserna för Bränvin och Sprit blifvit uppskjuten, få Rikets Ständer i afseende å denna fråga nu i underdånighet anmäla, att de för närvarande stadgade införsels-förbuden för vissa slag Bränvin och Sprit funnits böra bibehållas; att det å Bränvin och Sprit, alla slag, nu stadgade tullvärde, 2 R:dr kannan, jemväl ansetts böra blifva oförändradt; att tullen å de till införsel lofgifna slag Bränvin och Sprit blifvit bestämd, för sådan vara af till och med 10 graders styrka, till 30 sk. kannan, med förhöjning, för hvarje öfverskjutande full grad, af 1 sk. 6 rst., samt att denna införsels-tull må anses såsom eventuel tull-afgift för de förbudna slagen, i händelse förbuden komme att upphäfvas. Hvad särskildt beträffar nu gällande undantags-stadgande af 8 sk. införsells-tull per kanna å Fransk Sprit, som, för luktvatlens-beredning, får med Kommerse-kollegii tillstånd införas, sä hafva Rikets Ständer, för att icke betaga den inhemska luktvattensberedningen tillfälle att fortfarande förse sig med det behöfliga råämnet, utan alltför hög tull-afgift, men ändock bringa denna afgift i någorlunda jemförligt förhållande med den skatt, som ä bränvins-tillverkningen blifvit bestämd, ansett Fransk Sprit, för beredning af luktvatten, böra få införas, efter pröfning af behofvet och med särskildt tillstånd af Kommerse-kollegium, emot 16 sk. tull per kanna.
Och då för öfrigt kändt är, att Herrar Fullmägtige, vid sina nu verkställde beräkningar, alltid uppfattat Rikets Ständers beslut efter den åsigt jag nu haft äran framställa, så hemtar jag äfven derifrån ytterligare anledning att vördsamt afstyrka bifall till Höglofl. Utskottets uu föreslagna heräkningssätt af sedelstock och creditiv, då, efter mitt* begrepp, just det ändamål, som åsyftas, derigenom lätteligen kati komma alt mötver'kas, ock sålunda den tidpunkt, då silfverfonden skulle behöfva först-ärkas, snarare påskyndas än aflägsnas.” STOCKHOLM, Kongi.. Oudens-Boktryckeiuet , r835. JBaxco-JJrslottets Memorial K:o 99' I N:o 09- Anlora. till Exp.-Utsk. den 16 Febr, Memorial, med förslag till förändrade stad gauden uti 3:dje Afdelningen af Art. 3 i i83o års Banco-Reglemente. Yid granskning af 3:dje Afdelningen uti 3 Art. af nuvarande BancoReglemente, liar Utskottet funnit det vara nödigt, så väl alt grunderna för pensions-beräkningen i de fall 17 §. upptager, närmare utstakas, än der skett, som ock, att en bestämdare föreskrift för de fall, då Fullmägtige må ega rättighet att på pensions-stat med anordnande af fulla lönen förflytta en Tjensteman, oaktadt han ej om afsked sig anmält, bör lemnäs, än som innefattas uti nästföljande 18 och får Utskottet i detta afseende tillstyrka Rikets Flöglcfl. Ständer, att, i stället för berörde arne §§., må, i nu uppReglemente, der så tjenligt finnes, införas följande stad 1:0. Den Bankens Tjensteman, sorn, efter ådngalagdt välförhållande i och utom tjensten, sig om afsked anmäler, är, så vida han fyllt 60 år och i publik tjenst tillbragt /to år, berättigad att såsom pension för lifstiden åtnjuta 3f\ af det löne-belopp, han på Stat innehafver.
Reservationer: af Herr Friherre Cederström, R.: »Då Stats-Utskottet i allmänhet följt den plägsed, att vidhålla ett utlåtande, som vunnit 2:ne Stånds bifall, bar det i förevarande fall endast iakttagit samma förfaringssätt. Deremot hade Utskottet kunnat bespara sig att derutöfver yttra, det inga nya skäl tillkommit, som kunnat föranleda ändring i åsigterne; ty sådana förhållanden hafva verkligen blifvit inför Utskottet framlagda, som, enligt. min tanke, ganska mycket förtjenat att tagas i betraktande. Så hafva derstädes blifvit företedda särdeles omsorgsfullt utförda alternativa ritningar och kostnadsförslag, upprättade af utmärkta arkitekter, och förordade af personer, hvilka, med sinne för det smakfulla och prydliga samt med nit för saken, förena all förmåga att ansvara för fullgörandet af de förbindelser, de kunde sig åtaga, derest tillfälle dem i detta hänseende lemnades; ritningar och förslag, säger jag, hvilka utvisa, att planer icke felas till tomtens användande på ett sätt, som borde på samma gång lända till försköning af denna välbelägna och vidt synbara plats, och bereda en angenäm, rymlig och värderik lokal för vinterträdgård, konsertsal och samlingsrum för dem, som begagna sig af hälsovatten o. s. v. Del kan väl icke gerna nekas, att en dylik väl inrättad lokal skulle medföra betydande fördelar, både till nytta och nöje, hvilka nu ej finnas på ett ställe förenade, men ganska säkert blelve af allmänheten rättvist värderade och begagnade, endast man dertill medgåfve den begärda möjligheten. För att således tillskynda hufvudstaden dessa förmåner, af hvilka så väl dess invånare, som äfven talrika landsorts-boer, vid sina besök härstädes, finge njuta trefnaden och gagnet, — och då det allmänna, långt ifrån att derför få vidkännas några kostnader, tverlom deraf skulle hemta inkomst genom inflytande tomtöre-afgilter, anser jag för min del afståendet på någon tid af en alldeles obegagnad och öde plats idkeligen uppvägdt af de här ofvan omnämnda, önskvärda förhållandens ernående.
ProtoiollsUtdrag d. lo Jan. i8l§. 515 5:0 Ett Memorial af Herr Gyllenram, Carl Anion, om Pensioners anslående för fattige Civile och Militaire Embets-och Tjenstemän, som hafva många Barn. 3:0 Ett Memorial af Herr von Schultzénheim, David, den äldre, angående upprensning af de inom S ock holm belägne Sjöar. Till Statsoch Banco Utskotten: i:o Ett Memorial af Herr Roos, Carl Adam , angående Financerne. 5:0 Ett Memorial jemte ett muntligt ytrande af Friherre Cederström » Ulric, i Financerne. Till Statsoch BevillningsUtskotten : 1:0 Ett Memorial af Grefve Piper, Carl Claes, angående befrielse från Kronoutskylder för Arbetarne vid Höganäs StenkolsGrufvor. 2:0 Ett Memorial af Friherre Rudbeck, Pehr Alexander, angående nedsättning af BevillningsSumman. Till Eagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonom iUtskotten: Herr Manner st arns, Jjohan, Motion, angående upphäfvande af förbud mot Eandsköp; Om hvilket allt de öfrige Resp. RiksStånden skulle vänligen underrättas. Fran Vällofl. BorgareStåndet. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: Herr Planche , d. 5 uti innevarande månad på bordet lagde Memorial, angående förbättring uti UandtRäntmästarnes Lönevilkor ; jemte Herr Kjellanderi dervid gjorde tillägg. 516 ProtoholhVtdrag d. lo Jan. 18185* Statsoch BancoUtskotlen : Herr Arfvidsons, sedan den a Januarii p| bordet hvilande Memorial, angående bibehållande af ett DiscontVerk i Götheborg ; tillika med de ofvanberörde dag uti Borgare. Ståndet vid detta Memorial muntligen gjorde tillägg.