Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men det gifves, under vissa perioder af Statens lif, lifsfrågor, som icke blott ådraga sig det närvarande ögonblickets uppmärksamhet, utan skola inlaga betydelsefulla rum i dess historia. Af sådan art anser jag den nu i fem dagar discuterade frågan vara, och i sådana är det ej utan vigt för individen, att hans namn ej må skyldra för andra handlingar, än dem, till hvilka han är saker. Af denna anledn. och då jag i dessa debatter ej mera än tvenne gånger haft ordet, ber jag alt reservationsvis i prot. få nedlagdt det tillkännagifvande, att jag, allt sedanden sista gnistan af hopp om lycklig lösning af frågan vid detta tillfälle slocknade med utgången af voteringen om Hr Lagerhjelins motion, ej deltagit i voteringarne. Jag har således ingen ära af de skenbara segrar, som här vunnits, men jag afsäger mig ock inför samtid och Den 14 Mars. 353 och framtid allt ansvar för den ovilja i nationens tänkesätt, det försvagande af adelskapets anseende, den bitterhet i förestående strider, som majoriteten, efter min förmening, framkallat. Gr. af Ugglas, Carl Ludv. Fredr., uppläste följande: Vid början af den discussion, som ronde Const.Utsk:s mern. N:r 26 förevarit, höjde sig röster inom detta Hus, varnande R. o. Ad. att icke i strid emot grundlagens mening sträcka sin granskning och sina åtgöranden utom de grunder, Const.Ulsk. uti sitt förslag framlagt. Hade R. o. Ad. lyssnat härtill, hade intet klander emot R. o. Ad:s åtgärder kunnat framstå, och Const.Utsk. ensamt fått, enligt grundlagens ord och mening, ansvarat för alla de misstag och missförslåenden dess förslag innehåller. Dock, hänförd af obenägenhet emot förslaget, samt med stöd af föreg:de riksdagars praxis, företog sig R. o. Ad. att, ogillande förslaget, framställa en mängd olika grunder, på hvilka ett nytt förslag skulle uppföras.
Ständer sjelfve blifva i tillfälle af bedömmandet hvilkendera metoden till sin säkerhet och pålitlighet närmast uppfyller andamålet: Och önska Riksens Ständer föröfrigt, att Stats-Kontoret måtte i stället för år 1815, såsom Eder Kongl. Maj:t i Nåder befallt, begynna och fortsätta sitt RiksHufvud-Boksluts-arhete ifrån och med 1814 intill nästa Riksdag, hvarintill Riksens Ständer besluta att jemväl Stats-Kommissarien Widegrens Ri ks-Boksluts-arbete må fortfara. Stats-Kommissarien Widtgren eger bibehålla den hittills honom till biträde anslagne Betjening: 1 Kamrerare, 2 Bokhållare och 3 Kammarskrifvare med full aflöning på Gfverskotts-medlen lika med vederlikar på Stat, intill dess det honom uppdragna Bokslutsarbete blifver fulibordadt: Och, i afseende på det Stats-Kontoret uppdragna enahanda arbete, m" Stats Kontoret disponera den på dess Ordinarie Stat bestådde, men hittills besparade Aflöning för Boktluts-Kamreraren och Karn*: marskrifvaren , på det något uppehåll för detta Bokslut genom saknadt biträde icke skall möta. I sammanhang härmed hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande deras till StatsBankooch Riks-' gälds-Verkens öfverseende förordnade Revisorers yttrande i sin Berättelse d. 20 Nov. förlidet år i frågan om förändring af Räkenskaps-metoden i allmänhet, så att Raud?- och Militie-Eöckeme afslutas d. Underdåniga Skrifvelser« 31 December lika med den öfrige delen af KronoBäkenskaperne , samt funnit äfven härutinnan näston åtgärd nödvändig till skyndsammt^e slut på denna fråga, hvilken eger ett väsentligt inflyttande på den enklare och säkrare redovisningen för Statens mede!, sorn genom ett Riks-Hufvudbokslut åsyftas och derförutan icke kan vinnas.
Utskottet, som väl medgifver, att denna vara kunde tåla någon större tullafgift än den af Utskottet föreslagne, liar dock, enär, enligt hvad upplyst blifvit, Pomeranser ingå i åtskils lige Medicinalier, icke ansett sig böra tillstyrka större förhöjning i införseltullen derå, än till i R:dr för 100 stycken, hvaremot Utskottet funnit skäligt hemställa, alt den i förra förslaget upptagne utförsel-tull å denna artikel må alldeles utgå. Porcellaine: af Herr LagerJijehn, atl Utskottet ej bort sammanföra två serskilda stadganden till ett, så att, då plattgods nu hade en tull af 2 sk. och kupigt gods af 6 sk., Utskottet för bägge slagen föreslagit en gemensam tull af 3 sk , hvaraf följden skulle blifva, att den sorten, hvarå vinsten vore liten, icke kunde införas, i anseende till den ökade tullen derå, men tillförseln af den mera lönande sorten deremot blifva desto större, sedan tullen derå vore nedsatt, samt att utlänningen således skulle förbjudas alt införa hvad som knappt lönade sig att här fabricera, men uppmuntras att täfla med den inhemska industrien, der denna vore mera lönande; Bevilln.-Vtshottets Ut lett unde N.-o 4$- — af Herr Stals-Rådet Poppius, att då under de senare fyra åren proiluctionen af Porcellaine här uppgått från 20,000 R:dr till 200,000 R:dr och väre fabriker kostat sine egare öfver 200,000 R:dr för att sättas i ett bättre skick, samt då man ej kunde neka, att tillverkningen inom landet betydligen förbättrats, så alt man nu hade ganska vackert Svenskt Porcellaine, borde tullen uppsättas å det utländska oäkta Porcellainet, så att ej Faijence inkomrne från England och ruinerade våra egne Fabriker.
» Min älskling, » sade han mildt och lade sin hand smekande på hennes axel, » tiden lider och vi måste skiljas. D u får icke göra mitt hjerta mera tungt genom att sörja, som du gör. V i måste sätta vår lit till den gode Guden och hoppas på framtiden. Sök att glömma våra nuvarande sorger och tillgif mig det jag felat af kärlek till dig. » » Jag har intet att förlåta, » svarade hon med af rörelse undertryckt stämma. » Min är skulden, som för tomma nöjen och flärd tanklöst förverkat ett helt lifs lycka. Bindeln har nu fallit från mina ögon, och jag ryser öfver hvad jag lättsinnigt bortkastat. O, att jag finge börja på nytt, finge följa dig dit bort, lika godt hvarthän. Säg, vill du icke taga mig med dig? » » Om jag v i l l. », svarade han; » men har du betänkt de ovissa öden, jag går till mötes der borta? » » Ja, jag känner mig nu ega kraft att vid din sida fördraga allt, nöd, bekymmer och olyckor och blefve än motgångarne aldrig så svåra, så fruktar jag dem icke, så länge jag får dela dem med dig. Låt mig få följa dig, jag är j u dock din egen hustru. » Han hade blifvit mycket blek, fattade med mildt våld hennes hufvud och vände det intagande ansigtet emot sig, och genom tårarne i hennes vackra ögon såg han den innerligaste kärlek le sig till mötes. » Ändtligen! » hviskade han glad. » Min Gud, jag tackar dig. Just då jag trodde allt förloradt, möter mig den ljufvaste lycka, hvarom jag någonsin drömt. » Han bortkysste tårarne från hennes af sällhet strålande ansigte, bar henne på sina starka armar ut ur rummet, nedför trappan och satte henne vid sin sida i droskan. Hon smög sin lilla hand i hans och hviskade: » Aldrig mera behöfva vi nu skiljas, icke sant? » » Aldrig, min älskling, » svarade han, » aldrig mera i detta lifvet. » Och solen log så varmt emot henne och vestanvinden smekte hennes ansigte som förut, men nu visste hon, att det var vår, ty hon bar ju den rena kärlekens oförgängliga vår i sitt eget hjerta.
BorgareStåndets protocoll, hältet wid Urtima Riksdagen i Öerbro den 9 Junti 1812. S. D. 3^cmitterades till Stats, Utskottet: Heer Commerce-Rådet Sante s sons Me, moria! vin anstag af Statsmedlen till »rinnande af en för Bewillningsstimmans repartilion nödig och säker kännedom cm Landet, deft Folkmängd, Jord, bruk, Handel, siöjder och näringsfång. Bewillninge -Utskottet: Herr Commerce-Rädet Norströms Memo, rial om fortfarande lindring i Bewillnlngen för Sta» den Amall-lt supra. k!x krutocollo, ). Lerjström. Utdrag af Wällöf!. Borgare-Ständets pro, tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen t Orebro den 9 Junii 1812. SD. ^estöt Borgare-Standet, att Allmänna Besvärs - och Ekonomie-Utskottets Betänkande an, gående hemmans och jordö lika deltagande i skjuts, nings-skyldighet samt Tingshusoch Häradsfängel, sers uppbyggande och widmagthallande m. m., såsom ägande gemenskap med de ärenden, hrvilka bero af det Särskildta Utskotts handläggning, som fatt sig uppdra, git att utreda de ifrån förra Riksdagarne uppskjutna nvistiga frågor emellan Hcderwarda Vonde-Standet och Den 9 Junik. 509 de öfrige Standen, borde derför hwila pä bordet lills nämnde frågor kunna förekomma till hufwudsaklig åtgärd^ supra. Lx krotocollo, ). kerfström. Utdrag af protocsllet, hållet hos wällöf!. Borgare-Standet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junii 1802. S D. 2cdan Högloft. Ridderstam och Adeln, pä gjord motion af Herr Landshöfdingen Friherre af Hakansson, att til!
Dito för uppförande af nytt lärohus i Wexiö 40,000: (Utbetaldes i Februari och November 1855 samt Juni 1856.) Dito för uppförande af nytt lärohus i Wisby 50,000: ' — (Utbetaldes i Februari 1855 samt Augusti och November 1856). Dito för utvidgning och reparation af Carolinska skolhuset i Örebro 20,000: (Utbetaldes i Augusti 1855). Dito för en tjenlig byggnad åt Nya Elementarskolan i Stockholm 50,000: — —• —- — (Utbetaldes i Februari 1856). Dito för åstadkommande af skolor vid Lutherska församlingen i Paris 5,000: — —■ (Utbetaldes i Maj 1855). Återstående anslagssumman för National-mu seibyggnadens uppförande 200,000: (Utbetaldes under åren 1855 och 1856). Anslaget för inköp af en, Majoren A. Schiltzer crantz’s sterbhus tillhörig, marmorstaty 3,000: 3,000: — Af 1856 års anslag, 2,000 R:dr, för dito af Konstalster utaf Svenska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer 150: — » Dito, 2000 R:dr, för utgifvande från trycket af äldre, i statens eller enskildes samlingar befintlige samt för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga skrifter och handlingar 571: 20 (Utbetaldes i Mars 1857). 1854 års anslag för utarbetande af ordbok öfver Svenska språket 2,500: - (Utbetaldes i Januari 1855 samt för åren 1855 och 1856 i September 1856 och Mars 1857). Af 1856 års dito, 5,000 R:dr, för inköp.af äldre litteratur, som saknas i Kongl. Bibliotheket i Stockholm eller Universitets Bibliothekerna i Upsala och Lund 3,333: 16 (Utbetaldes i Januari och Juni 1857).
Måste man tiga för dig allena, att du försmäder, och ingen skall genhöfta dig? Du säger: Min lärdom är ren, och klar är jag för din ögon. Ack! att Gud talade med dig, och uppläte sina läppar; Och tedde dig hvad han ännu hemliga vet; ty han hade ännu väl mer med dig; på det att du måtte veta, att han icke tänker på alla dina synder. Menar du, att du vetst så mycket som Gud vet; och vill alltså fullkomliga råkat, såsom den Allsmägtige? Han är högre än himmelen, hvad vill du göra? djupare än helvetet, huru kan du kännan? Längre än jorden, och bredare än hafvet. Om han all ting omvände eller fördolde, eller kastade dem i en hop, ho vill förmena honom det? Han känner de fåfängeliga män, och ser odygdena, och skulle han icke förståt? En fåfängelig man högmodas, och en född menniska vill vara såsom en ung vildåsne. Hade du ställt ditt hjerta ([till Gud]), och uppräckt dina händer till honom; Hade du långt ifrå dig bortkastat missgerningena, som är i din hand, att ingen orätt hade bott i dine hyddo; Så måtte du upplyft ditt ansigte utan last, och vorde fast ståndandes, och intet fruktandes. Så vorde du ock förgätandes uselhetena, och såsom det vattnet, som framlupet är, komme du det icke ihåg; Och din lifstid vorde uppgångandes såsom en middag, och vorde skinandes såsom en morgon. Och du måtte förtrösta dig, att hopp vore på färde; och vorde med rolighet kommandes i grafvena. Och du skulle lägga dig, och ingen skulle rädda dig; och månge skulle knekta dig. Men de ogudaktigas ögon skola försmäkta, och skola icke undkomma kunna; ty deras hopp skall fela deras själ. Då svarade Job, och sade: Ja, I ären rätte männerna; med eder blifver visheten död. Jag hafver så väl ett hjerta som I, och är icke ringare än I; och ho är den som sådana icke vet?
Markegången åter, som sättes i November, kan öfverklagas, hvadan det alltid skall hända, att man d. 1 November icke känner hvad den rätteligen är, hvadan skatternas verkliga belopp för det kommande året lika litet kan dessförinnan i uppbördshöckerna intagas. Meningen med delta stadgande skall vara att merherörde böcker skola vara kompletterade och inlemnade till landskontoret så tidigt, att de der hinna genomses och påtecknas för öfverlemnande till kronofogden, för uppbördens verk - 138 Den 12 April f. m. ställande. Då nu emellertid uppbördsstämmorne icke börja förr än efter d. 15 Januari hvarje år, vanligtvis icke förr än efter d. 1 Februari och fortsättas in i Mars, sä synes det mig, som om det gjorde alldeles tillfyllest om uppbördsböckerne äro inlemnade före d. 15 Januari till K. bef:de, emedan vederbör, då hade några dagars rådrum att granska dem och de i alla fall i behörig tid vore färdige för uppbördsstämmorne. På dessa skäl anhåller jag, att R. o. Ad. behagade återremittera denna punkt, på det att Bevilln.Utsk. måtte komma i tillfälle att taga saken i ytterligare öfvervägande, vid betraktande af de omständigheter, som i verkligheten förefinnas. Jag måste äfven öppet erkänna, att i det län, der jag tjenstgör, hafva vederbör, under loppet af sednaste 12 åren icke inom d. 1 November inlemnat ifrågavar. uppbördsböcker och icke eller derom af K. bef:de blifvit påminte, af det skäl, att man ansett det vigtigare att få dem kompletta, än att få dera en eller annan månad tidigare, än de behöfvas. Vanligtvis hafva dessa böcker der icke varit inlemnade före d. 15 Januari; då de sedan blifvit granskade och försedde med vederbörl. påskrift. Hr Printzenskjöld: Som jag tror mig med visshet känna, att bevilln.-förordms föreskrift uti 128 §:n i de flesta län aldrig varit efterlefvad alltsedan K. och R.
Ståndet lemnade härtill sitt bifall; hvarom öfriga Riks-Slånden skulle Säenom protocolls-utdrag underrättas. Bih. till R. St. Remitterades lill Stats-Ulskoltet: l:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 1 i denna månad, angående colonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning; 2:o Kongl. Maijls samma dag meddelade Nådiga Skrifvelse, angående afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy. S. D. Föredrogos i ett sammanhang Lag-Utskottets betänkanden: N:o 14, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändrad lydelse af 1 § i 23 Gap. Ärfda-Balken och tillägg till 7 § i 20 Gap. af samma Balk, dels ock väckt motion om inrättande af förmyndarekamrar; och N:o 15, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående ändring af 8, 9 och 10 §§ i 17 Gap. Handels-Balken, samt förklaring af 2 § i samma Cap. Desse betänkanden blefvo af Ståndet afslagne. Den 24 och 25 October. Från Höglofl. Ridderskapet och Adei.n. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Ut skottets den 17 och 19 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 38, angående regleringen af ulgifterne under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut:
Alt Statens tillgångar skulle vara så ringa att de icke skulle tillåta det mindre betydliga anslag, hvarom nu ät' fråga, det har jag på intet sätt påstått; och vid truppens ringa antal har jag fä - 30 Den 23 April f. m. slat mig derföre, alt detta ringa antal gifver anledn. till den förmodan, alt en ytterligare utvidgning af korpsen blifver nödvändig om den skall motsvara sitt ändamål, och att kostnaden då måste blifva vida större. Då det nu är min enskilda tro, alt ett lämpligt manskap till bildande af en sådan trupp, som den, hvarom nu är fråga, finnes i den indeldta armeen, derigenom att den är vand vid arbete och icke till sysslolöshet; då jag icke eller kan förmoda att en större kostnad för statsverket kan npslå genom att bibringa den indeldta Soldaten en större öfning, än derigenom att en värfvad trupp erhåller samma öfning, utan tvärtom tror att en indeldt soldat icke skulle vara dyrbarare att öfva, än en värfvad, under lika lång tid, så har jag icke kunnat för mig göra klart, hvarföre icke efter en lämplig öfning den indeldta soldaten skulle kunna upfylla de åligganden, som af en Ingeniör-trupp fordras. Jag förnyar min anhållan om bifall till betänk. Hr von Knorring, Erik Oscar: Jag vill blott hafva äran tillägga, lill hvad som förut är sagdt ang. Ingeniörtruppers nödvändighet, att en, om icke ibland de hufvudsakliga orsakerna, åtminstone ibland väsendtligt bidragande, till den olyckliga utgången för Danskarne, i ett af de större fältslagen år 1849, var den, att en eller två bataljoner, som blefvo kommenderade att gå öfver Kolding-å kl. omkring.7 på morgonen i brist af skickliga Ingeniörtrupper, icke kunde komma öfver förr än kl. 9, emedan dessa bataljoner måste, två och två man i sender, gä öfver på en söndrig spång. Hr Aminoff, Joli. Fredr.:
2;o |>at ffattffpfbtg tcfe f lagat eftner SarertngSsGommtttcS åtgärb, inett SaubSsÄatneterare, ålteuofogbc eliev åpätabSffttfiuatc bertutb antttärfittng gjort, ocp finnér ^röfitutgSsGouttuttteeu ffältgt, att, antingen meb aitlcbntng beraf efter t öfrigt, utan förattlebattbe af några attmätfittitgat, SarettitgSmättS åtgärbcr råtta, [taff ^rotofolfSslttbrag, font upptager afft piuab för befiuärcnS attföranbe bör talttagaS, utfärbaS ocp be ffattffplblge behörigen belgtftuaS. 5:o Silla Ggpeblttoucr, t följb af ^röfntngSsGommlttecnS beflut, utgtftuaS fofhtabSfrttt. §. 126. l:o ålottgl. åtantmars9tättcu, font är Öfmer Ses falitt t ttgS f;a f tv a ttbeS Seflut, fFall beputont tWfointua, att enbaft upptaga o fp af Seftuar öfwer åtants marsfRättcnö beflut må poS åtongt9)?aj:t t unberbånlgpet fullföljaS, enligt ben pätilulSnlng, font utffaget eller refelutloneu bör tuuepålla.
Proposition framställda förslag om upphäf vande af Regerings-Formens §. 19, §. 21 mom. 2 och §. 88 morn. 2, uti samma Proposition, med hvilken Utskottet i närvarande Memorial sysselsatt sig, framställda alternativa förslag till ändrad ordalydelse af RegeringsFormens §. 21, måste Utskottet, som i serskildt Memorial af denna dag tillstyrkt upphäfvande af Regerings-Formens 21 §. 2 moment, afstyrka bifall till nämnde ändrings-förslag. Stockholm den 12 October 1840, Reservationer: Emot Utskottets beslut i ofvanstående Memorial reserverade sig Frilierrarne Tersmeden och Kantzow, Herr af Forssell, Biskop Nibeliusj Prostarne Ödmann och Hallström> Professor Geyer samt Herrar Elfbrink och Geijerj hvilka yrkade bifall till den Kongl. Propositionen. Ant. till Exp. Utsk, den i3 October* kl. 2 e. nu Memorialt med utlåtande öfver Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om Lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen. Kongl. Maj:t har, genom en den 6 Juli detta är aflåten NådigProposilion, hvilken af samtlige Riks-Stånden blifvit till Constitutions-Utskottet remitterad, föreslagit, att iq §., 31 §. 3 mom. samt 88 §. 2 mom. Rcgerings-Formen må upphäfvas, och lfföljd deraf behöfliga ändringar uti numerordning och citationer af Grundlags-§§. på andra ställen iagttagas. På de af Kongl. Maj:t anförde grunder, får Constitutions-Utskottet härmedelst tillstyrka, hvad Kongl. Majit, rörande upphäfvande af iq§-, 21 §. 2 mom. samt 88 §. 2 morn.
Någre större jordbrukare hafva dock med temlig framgång på djupare jord fortsatt och ökat odlingen af foderväxter, men hittills har det icke i någon betydlig mån verkat lill efterföljd bland allmogen. Få hemman hafva större antal hornboskap än hvad oundgängliga behofvet af dragare och mjölk för egen hushållning fordrar. Ända till på 1780-talet begagnades af allmogen ensamt hästar till åkerskötsel; Smalänningarne hafva här infört bruket af oxar, hvilka nu öfverallt, jemte hästarne, i landtbruket användas, utom på Fårön, sorn nästan endast har klapparstens-åkrar. Betesmarkerna äro af god beskaffenhet genom det kraftfulla, fast korta, gräset, men under torra somrar alltför magra för de större kreaturen. Stallfodring hela året om brukas af ingen, tvärtom ser man vedan i början af Maj mängden af allmogen utdrifva kreaturen på bete. Någon allmän håg till kreatursracernas förbättring märkes icke, ej heller finnas några allmänna anstalter dertill; några få landtbrukare förskaffa sig likväl kreatur af bättre slag. Hästarne, af öns race, äro härd ige, men särdeles i södra delen af ön små och svaga. Den ringa fodertillgången derstädes är orsaken härtill, likasom att bonden, ehuru god tillgång på säd han äu kan äga, aldrig beslår korn eller bafra åt sina hästar. Täflan bland allmogen, såsom i andra orter, uti att halva vackra hästar förmärkes löga. Hågen för det allmänt idkade, men föga 11 lönande fiskel gör båten lika kär som åkdonet, och föranleder troligen lill mindre kärlek för hästen. De förut på Roma kungsgård underhållna kronuhingstar hafva dock bidragit att till flere enskilda sprida bättre race; men för närvande linnes ingen kronohingst här stationerad sedan den vid Fuhrubjers i Tingstäde befintlige, sedermera till Roma kungsgård förflyttade, blifvit, såsom för gammal till fortplantning, bortsänd. Hästar införas obetydligt, någon gång från Tyska orter till vagnshästar.
Riksdags-Ordningen inskränkt dertill, att väcka och upptaga frågor derom, samt yttranden deröfver till Rikets Ständer afgifva. Det är således, i min tanka, ej med Grundlagarne förenligt, att tillerkänna Utskottet den vidsträckta rättigheten att , oaktadt trenne RiksStånds anmärkningar , vidhålla sitt förslag, och derigenom betaga Sik, till ftiki-Si. Prot. 1818—1830, J Sami. J 2$;de tl:t. • g Bil, till Constit, Vtsk. Memorial N:o 6$; Representationen möjligheten alt tillvägabringa en Grundlagsförändring, som densamma anser högst nödig eller nyttig, fastän den ej af Utskottet gillas. Jag anser, till följd häraf, jVoterings-propositionerna böra erhålla den redaction, som uti Herr Cederschjölds reser»» yation är föreslagen, STOCKHOLM, Elméus & Granbergs Ankom till Exped. Utskottet den j Mars rS3o. Memorial, i anledning af Tre Stånds återremisser på Memorialet N:o57, innefattande förslag till åtskilliga Grundlags - ändringar, som åsyfta Riksdags-göromålens ordentligare behandling , m. m, Tu, Constitutiörts-Utskottet hårdess, tinder N:o 57, framgifna Memorial, med åtskilliga Grundlags-ändrings-lörslag, åsyftande Riksdagsgoromålerts förenklade och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdags-kostnader, blifvit, på grund af anmärkningar, sorn förklarats innefatta resp. Stånds gemensamma tankar, återförvisadt, af Borgare-Ståddet deri s3 December 182g, i tlera delar, och af Bonde-Ståndet den it nästlidne Januarii, samt afRidderskapet och Adeln den 22 innevarande, i en enda punkt; hvaremot Preste-Ståndet godkänt alla dessa förslag, till grundlagsenlig åtgärd vid nästa Riksdag, Bih, till Rikt-St.
Varder, lill utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 örn morgonen, men sådan förbrytelse oj upptäckt; böle lörrällningsmnnnen från och med 5 lill och ined 50 B:dr, der han ej finnes hafva till undersökningen giltig anledning ball. Bil. till Bevilln. m. fl. Etsk. Bet. N:o 2. 21 Vägrar den, soin undersökning i bränneri anställt, alt betyg, sorn i § 94 sägs, åt bränvins-tiilverkare genast utfärda; böle 15 R.dr. § 83. Varder vid undersökning elier i anledning deraf förrättningsman våldlörd, eller föröfvar lian sjelf våld i oträngdt inål”; gånge dermed efter allmän lag. § 84. Böter, som enligt denna förordning ådömas, skola, då tillgång brister, till fängelse med arbete sålunda förvandlas: böter t ill och med 15 R-.dr motsvara fängel se med nr beli e i För liv arje bötesbelopp bärui löfver till och med 750 R.dr ökas fängelsestraffet med 1 månad, och så vidare intill 2 är, lil tolver hvil! i en lid, vid bölesförvandling, icke någon må för brott mot denna förord ning i fängelse hållas. § 85. Böter skola gäldas af den plikt fälldes egendom i löst och fast, så långt den räcker. Hafva böter till en del utgått, förvandlas återstoden efter de i Kongl. Brefven den 5 Februari 17(58 och den 27 Oktober 1820 stadgade grunder. § 86. Af böter, som enligt denna författning ådömas, samt värdet af bränneri-redskap och annan egendom, sorn förbruten anses, tillfälle två tredjedelar åklagaren och en tredjedel den stads eller sockens fattigkassa, hvari den åtalade förbrytelsen är begången. Finnes särskild angifvare, lage han hälften af åklagarens andel. Efter anmälan af Hang/.