Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Försäkran, med bibehållande af de, sednast för Ackerne af samma egenskap, antagna hnfwudgrunder; hwarom Refpec-uve Med-Sianden »vördsamt och wänligen skulle underrättas. 1^7t tupra Lx protocolko. 6abrist Oämsnn.' Utdrag af Protokollet, hället hos Hederwärda Bonde-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 21 Augustt 1810. S. D. .^ongs. Majus förleden Lördag, den i8:de dennes, Bonde.Ständer meddelade Nådiga Proposi» tion till Riksens Ständer, rörande Wal af en Efterträdare till Swerigeö Krona, upplästes. Den 21 Aug. Med undersåtlig wördnad, med hjertatS erkänfla, med fullt förtroende, har Ständer fästat all sin uppmärksamhet pä den listiga Mäkning, som denna Nädiza framställning wisar as Swerige» wid nrsi hällne Riksmötet tände, men beklagligen snart slocknade hopp; af »adan att sakna, fökiakteligen nödwändighelen, alt ä kvo söka ett stöd eill försäkrande af Swerige» urgamla Thron; af Hjelten, Statsmannen, Menniskowännen, den Konungen, som gjordt Folkets wäl eill sin Högsta Lag, Nödigt lytznandeät Desi önskan, efter Hemliga Uiskottel» och StarsRådet» hörande och tillstyrkande, föreslagit lill sin Efterträdare.
Wilh.: 1 likhet med den siste värde talaren anser äfven jag, att antagandet af denna §:s Usta mom. skulle nästan vara en tillinletgörelse af alla Privatbanker eller åtminstone tillfoga dem ett obotligt sår. Om denna åtgärd vidtages och, till följd deraf, Privatbankerna måste uphöra med deras rörelse, befarar jag, att många förluster, åtföljde af mycket missnöje, skulle upkomma i landsorterna. Så länge vi icke hafva sådana anstalter, som kunna ersätta Privatbankerna — ty de obetydliga Filialbanker, som för närvarule finnas, kunna ej göra det — Den 16 September f. m. 29 sä vore det i sanning en för jordbrukarne högst olycklig tilldragelse, om Privalbankerna uphörde. Jag fruktar att det kunde föranleda lill landtegendomarnes fall. Vid denna riksdag hafva fatlats flera beslut, hvilka, elium, jag medgifver det, af behofvet påkallade, kunna leda lill samma resultat. Landtbruket är likväl Sveriges modernäring och bör framför alla andra skyddas. Jag kan icke instämma uti Gr. Sparres yttrande, att den afundsjuka och det hat, hvarmed privatbankerna haft att kämpa, numera helt och hållet upphört. De existera verkligen ännu och bästa beviset derpå är just det förevaride stadgande!;, ty hvarföre skulle man eljest hafva föreslagit detsamma? För allmänhetens beqvämlighet är det onekligen bäst alt Privatbankerna få utgifva sedlar å små valörer. Skulle dessa banker hädanefter icke få utgifva mindre sedlar än å 6 R:dr 32 sk., skulle deraf många olägenheter upkomma, emedan det mesta småmyntet utgöres af silfvermynt. Om t. ex. smärre penningeremisser skulle afsändas, blefve postportot så dyrt, att det uppgick till en stor del af sjelfva remissen. Man bör väl i främsta rummet afse allmänhetens beqvämlighet. Skälen för den motsatta åsigten i denna fråga, hvilka redan blifvit af Gr. Sparre uptagna, äro i sanning så obetydliga, att jag icke ens kan fatta, huru de kunnat leda till det resultat, vi nu hafva för oss.
Södra Stambanan af — 4 1 221 — b. 23 Jan. b. 20 Jan. b. 27 Jan. g. 23 Jan. » om ersättning till Landshöfdingen i Orebro län för löningsjord, som frångått honom vid anläggning af Orebro-Skebäcks100 4 1 122 34 Se Sjette HufvudTiteln. Svar på återremiss — 4 1 101 — a. a. 15 Aug. l.b. 12 Aug. a.a. 12 Aug. a. a. 19 Aug. Voterings-resultat — 4 1 113 — a. a. 19 Aug. a. a. 15 Aug. a. a. 19 Aug. a. a. 19 Aug. 124 18 » i anledning af återremiss å frå- gan örn stationsplats på Södermalm i Stockholm — 4 i 114 — b. 2 Sept. b. 31 Aug. b. 5 Sept. g. 2 Sept. 124 angående anvisande af erforderliga medel till — 4 1 99 — b. 5 Aug. b. 12 Aug. b. 5 Aug. b. 8 Aug. angående sättet och ordningen för utbetalningen och förvaltningen af de medel, som anslagits till utförande af .. — 4 1 125 — 14 Oct. 14 Oct. 14 Oct. b. 14 Oct.
“Du är en god flicka, Johanna“, sade hon, och torkade sjelf bort mina tårar och log åt mig så vänligt som en kär syster. “Men var icke ledsen för min skull!“ sade hon vidare; “jag har en hjertesorg, men den skall snart gå öfver.“ Och dermed tryckte hon handen hårdt, hårdt mot sitt bröst. Sedan blef hon åter litet gladare och började tala om dig, Petrus ... – Om mig? inföll Petrus icke litet öfverraskad och stolt. – Hvad sade hon, Johanna? – Hon frågade, om jag älskade dig uppriktigt och af allt mitt hjerta ... – Du svarade naturligtvis: kära fröken, hvilken flicka kan annat än älska Petrus? – Nej, genmälde Johanna med en blandning af skalkaktighet och älsklig uppriktighet; – jag svarade: Gud skall veta, att Petrus är en ful pojke och färdig till all odygd, men ändå, min goda fröken, har mitt hjerta fäst sig vid ingen annan, och jag kan aldrig låta bli att älska honom. – Nå, det var bra svaradt, om du också ljög litet i början, utbrast Petrus och klämde Johannas hand duktigt i sin. – Men sade fröken något mera? – Jo, hon yttrade några ord så allvarsamt och ändå så vänligt, att jag aldrig glömmer dem. Om du älskar Petrus och han dig, sade hon, så lek aldrig med hans hjerta, Johanna, ty det är grymt och kan göra både honom och dig olyckliga. – Ack, sade hon det? inföll Petrus andäktigt. – Ack, den goda fröken! Gud välsigne henne! Hon är visst icke galen; tvärtom: aldrig har det gifvits en förståndigare menniska. Men säg mig nu till slut: hvad är det, som vållar hennes svåra sorg? Du vet det nog, Johanna. – Hvad du är nyfiken! Det är ju en sak, som icke angår dig. Jag har sagt så mycket som du får veta. Gå nu! Sednare i qväll träffas vi igen, och då skall du noga underrätta mig om allt, hvad du sett och hört. Nu går du bort till Ingrids stuga och lyssnar utanför fönstret; om du då hör friherrens röst, skall du titta in och försöka utspana hvad de hafva för händer derinne. Men glöm icke att läsa dina böner, då du kommer nära stugan!
Krigskollegium meddelad berättelse om fortgången af de tvänne Militär-författnings-samlingar, hvilkas ordnande och lifgifvande af trycket varit en inom Kongl. Kollegium inrättad byrå anförtrodt, hafva Revisorerne inhemtat: att, utom livad 1849 års revisionsberättelse omförmäler, samma år blifvit utaf det större arbetet, Samling af gällande författningar rörande Arméen, dess styrelse och förvaltning, af trycket utgifna, 9:de titeln: Inqvartering en, som vid nyssnämnde berättelses afgifvande var till tryckning fullbordad, samt 25:te titeln: Landt försvaret tillhörande hus och byggnader, och att sedan, till följd af Kongl, brefvet den 11 December 1849, arbetets fortsättning och lifgifvande blifvit tills vidare instäldt samt författningsbyrån upplöst, alla byrån tillhöriga handlingar blifvit till Kongl. Krigskollegii Sekreterare, efter inventering, aflemnade; äfvensom att utaf det mindre arbetet, Stadganden, rörande rotehällaren och soldaten vid de indelta infanteri-regementena, återstå, för arbetets fullbordan, utgifvandet af endast ett häfte, innefattande det af Rikets sednast församlade Ständer gillade nya knektekontrakt, med tillhörande handlingar, rörande inom provinsen Jemtland förlagda trupper. 14. — 106 -L Militie-boställshassan. Räkenskaperna, hvilka uti Kongl. Kammarrätten blifvit granskade, för år 1848 med och för år 1849 utan anmärkningar, utvisa följande förhållande: 99d)Ct. år 1848. år 1849. Balans från föregående året: Uppbörd: Credit. Balans från föregående året: Utgifter: Balans till påföljande året:
Konungen att till vissa embeten och tjenster kalla och nämna äfven utländske män, som den Evangelisk-lutherska läran bekänna; 2:o Förkastades förslaget till tillägg vid 28 § Regerings-formen, angående naturalisation af utländske män; 3:o Förkastades förslaget till ändring i 56 § Regerings-formen och 49 § Riksdagsordningen, angående remiss af motioner; , 4:o Antogs förslaget till tillägg i 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom. Riksdags-ordningen, angående propositionen om Statsverkets tillstånd och behof; 5:o Antogs förslaget till ändring i 69 § Regerings-formen, angående behandlingen af Stats-Utskotlets Betänkanden uti de i nämnde § omförmälda frågor; 6:o Antogs förslaget till ändring i 53 och 70 §§ Regeringsformen samt 31 § Riksdags-ordningen, angående åtskilliga Bevillnings-Utskotlets åligganden; 7:o Antogs förslaget till ändring i 71 § Regerings-formen, angående åtskilliga till förstärkt Stats-Utskott hänvisade frågor; 8:o Antogs förslaget till ändring i 68 § Riksdags-ordningen, angående tiden för revisionerna af Stats-verkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; 9:o Antogs förslaget till ändring i 14 § Riksdags-ordningen, angående representations-rättigheten för Stockholm; 10:o Antogs förslaget till ändring i 14 § 3 mörn. Riksdags-ordningen, angående grunderna för röstberäkningen vid Riksdagsmannaval i Städerna; lito Förkastades förslaget till ändring i 39 § Riksdags-ordningen, angående val af Ordförande i Utskott och andre Rikets Ständers delegationer; 12:o Antogs förslaget till ändring i 43 § Riksdags-ordningen, angående förändrade grunder för bildandet af sammansatta Utskott. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 1 och 4 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 49, angående Riksgälds-kontorets befrielse från skyldigheten att erlägga postporto för emottagna fribref samt betala arfvoden för detta verks posträkningar.
LXY. B. 435. LXYI. 12. A. 180. — om alla de under namn af Bevillning utgående skatters inlefvererande till RiksgäldsContoret. Se Bevillning. RiksgäldsContorets Fullmägtige, om förhöjning i arfvodet för. Se Fullmägtige. — Fullmägtige, om val af. Se Fullmägtige. — behof ifrån och med år i83o till och med år 1834, angående. XLYI. B. 1 XLVIII. Å. 199. LIV. U. 164. A. 258. — utgifler, om föreläggande för Stats-Utskottet att innom 8 dagar inkomma med förslag till. XLV. 346. — credit-sedlar, om upphörande af. XLIX. 23o. L. R. 25o. LXIV. B. 78. A. 358. RiksgäldsGontorets Domstols-privilegium, om upphörande af. LXIII. 13; 258. A. 3o. — smärre creditsedlars slutliga granskning och annullering, angående betalning för. XLIX. B. 280. L. A. i45. — skiljemynts-polletter, angående kopparen uti. LI. B. 90. LIV. A. i43. E. 1 26. — smärre creditsedlar, om granskningen och approbntionen af. LVIII. B. 53. LX. A. 228. B. 275. LXI. A. 107. — Reglemente, angående. LXII. B. 217. LXIII. A. 152. — Creditsedlar, om tiden och sättet för invexlingen och upphörandet af. LXIV. B. 78. A. 358. — Tjenstemän, örn löneförbättring för. LXIV. B. 148. LXV. B. 109. LXVI. A. 44. -—•
Genom de flere af åtskillige Ledamöter nu gjorde tillägg och förändringar i Herr Friherre Cederströms motion erkänner jag, att många af de betänkligheter mot densamma, som då den först framställdes, hos mig uppstodo, försvunnit, men desse tillägg torde dock icke göra alldeles tillfyllest då fråga äi om en förändring för alltid af jasteringssättet, och jag anser mig derföre böra ännu förblifva vid min anhållan om frågans hvilande på bordet. Dm 5 April c. in. Herr von Hartmansdorff: Sedan jag för enade mig uti Herr Moratlis begäran att ärendet måtte få hvila på bordet till nästa Plenum, har jag af discussionen blifvit upplyst derom, att (len nu föreslagna förkortningen af muntliga anförandens justering, vid förra Riksdagen varit öflig, enligt Ridderskapets oell Adelns beslut vid hvarje särskildt tillfälle. Jag får derföre vördsamt hemställa om icke Ridderskapet och Adeln äfven vid denna Riksdag kunde vid hvarje särskildt justerings tillfälle, efter sig företeende omständigheter, besluta, huruvida den kortare justeringsmethoden må begagnas eller icke. För min .del skulle jag anse, att för denna gången det förkortade justeringssättet må äga rum. * Herr Pereswetoff' Morath: Genom Herr von Hartmansdorff^ förslag blir frågan alldeles förändrad, den angår nu endast medgifvande för hvarje särskildt tillfälle, att antaga det af Friherre Cederström föreslagna justeringssätt, och jag kan vid ett sådant förhållande icke annat än instämma med Herr von Hartmansdorff; helst genom denna åtgärd det åsyftade ändamålet vinnes utan de olägenheter, som af ett ovilkorligt bestämmande för framtiden kunde uppstå.
Hemmansagare, hwilka innehafwa flera Hemman ekler Hemmansdelar, de dermed Ägarens eller Brukarens egna bade Folk och Dragare drifwas och stötas och aro, belägne inom en mils afstånd ifrån det ställe, der Ägaren eller Brukaren ar wistande, boende eller Mamalsstrifwen, ware berättigade, att pa ett ställe utöfwa Bränwinstillwerkningen för defla inom förenämnde afstånd belägna Hemman eller Hemmansdelar, till sa stor panricrymd, som swarar emot hwad för beha Egendomars sammanräknade warde är killaret alt begagna, utan att likwäl den tillförene förestrifne rymden af 92 kannorS panna derwid får ölwerstridas, om ock för sädana Hemman sammanräknade en större pannerymd stg belöper; i hwilken händelse för den öswerffjutande pannerymden kommer alt nyttjas särstild panna i enlighet med hwad oftvanföre i z Mom. ar stadgadt. Som pannerymden stall uppgif, was wid Mantalsstrifningen, farsör nästa ar pannor begagnas efter det wärde Ägaren d.rwid sjelf slåtter stna Hemman Ex Hemmansdelar, hwarun der - Den >8 Augusti. 2715 der detta wärde wid nästa ars Taxering icke får Upptagas för det äret. För de följande ören be stämmes pannerymden efter föregående årets wid Taxeringen fastställda wärde. ?:deMom. Den Hemmansägare, som ej will begagna stg af den i z:dje Momentet bestämda rättighet till sa stor panna, som Tariffen efter Hem, manswärdet utstakar, betalar afgift endast ester den pannerymd han nyttjar. 8:de MomWill någon inom ett Werk i flere smärre Bränwinspannor, ehwad de nyttjas till Drankning eller Klarning wedela den tillätna pannerymden, ware det ej förwägradt, dock ma sadan! kj förändra den fastställda afgistens belopp, ester pannornas sammanräknade rymd. 9:de Mom.
På desse grunder och då inrättandet af Hof-Råtten öfver Skåne och Blekinge, utan att hafva medfört någon rubbning uti vanliga rättegångsordningen , deremot i betydlig mån befrämjat Lagskipningens skyndsammare och oafbrutna gång och rättsökande medborgares deraf beroende vål; anser Lag-Utskottet sig för sin del böra tillstyrka denna Hof-Råtts fortfarande, såsom för desse vigtiga ändamål, af behofvet påkallad. Stats-Utskottet åter tillhör det upplysa, att, enligt Kongl. Brefvet d. 27 Oct. 1820, till Kongl Stats-Contoiret aflåtet, den nya Hof-Råtten öfver Skåne och Blekinge består af en President, 2 Hof-Råtts-Råd och 4 Assessorer, samt till nödig betjening en Se crete - Stal,';- Utskottets Betänkanden. 865 creterare, en Advocat-Fiskal, 2:ne Fiskaler, g:ne Notarier, en Actuarie och tvånne Hof-Råtts-Poster, hvars aflonings-stat utgör 11,389 R;<^r 44 s^- io rst., der under begripne 1254 Tunnor Spannemål, hvilket, jemte 533 R:dr 16 sk. Hushyres-medel och af hvad som till Skrifmaterialier, Expencer m. m. erfordras, Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof åskat måtte uppforas på Ordinarie Stat. Stats-Utskottet afvaktar Riksens Håglöf!. Stånders Beslut, huruvida anslag för dessa med den nya Hof-Råttens inrättning förenade utgifter skulle på Stat uppforas; men att, såsom Herr Lindström föreslagit, anvisa sådane anslag lill uppförande på allmänna Indragnings Staten, anser Utskottet mindre låmpligt, emedan deras egenskaper bestämma dem till utgående af Andra Hufvud-Tittelns StatsSumma. Likväl har Utskottet trott sig bora öppet förklara, att om Rikets Håglöf!.
Os la (Zarstis förmodade likaledes att de Herrars mening hwilka tillstyrkt Kronogodsens styckande och försäljning icke kannat wara annan än att ä ena sidan tillskynda sörwärfwaren en säker be» sittning, och ä den andra, Kronan en högre förmän. Herr Grefwen trodde att begge besia ändamål bäst wuniws om besia lägenheter bibehölles wid sin förut innehafoe natur; förnpandes för öfrigt Herr Grefwen sia förut yttrade kanka, att i händelse Hemmanens egenskap förändrades, ntföllo hela winsten deraf till det kringliggande Skaltccs förmän. Gref - 1442 Den 27 Aebruarri. Grefwe körner, ^äolpk 6öran. Det är wifierligen afstgren an Stare, stnllo winna wid Hemmanens styckning och försäljning; fräsan är endast hwaruti denna winst Mll bestå, antingen uti cn högre Köpeskilling eller uri en högt npdrifwen ränta ? I min ranke är ej att bestrida hwad RiddersVaper och Aeln i derra afftendet behagat besluta; jasi finner att saken allt för lätt kan bade pä ena och andra sidan förswaras; det är endast i afseende till framrida ägares säkerhet som jag ännu en gäng will hemställa om icke da ägande rätten, af Kronan uplätes och Hemmanet således förwandlas r«ll Kronoskatte det synes wara säkrast alt med andra Hemman af samma egenstap läka del dela lika stylvig. Heter och jag tror ej der kan ske, om ärliga räntan blir pä Auction till det högsta updriswen. Detzurom blir ju winsten dä Hemmanen dela Zandra onera, i samma män ökad för samhället. Okad rotering är ju ostridigt en ny tillgäng för Staten och om jordägaren kan någor winna är det jn också efter nu amagna BewillningSgrunder cn winst för samhället, sa att pä Vetza skäl del skulle synas nyttigast all de delade 'ika skyldigheter med alla andra. Grefwe ve la 6ar6ie.
Manuf. smide. Bräder. Salt Till jemförelse upptages hvad exporten af enahanda varor under de feni nästförutgångna åren, eller i8a3—1827, per medium för året, utgjorde nemligen . skepprd 28,724. skepprd 63 r. tolfter. Till inrikes orter hafva under de fem sistförflutna åren, per medium afgått: Under de fem nästförutgångna åren, eller 1823—1827, utgjorde skeppningen till inrikes orter, per medium för året . Stångjern. skepprd. Manuf. smide, skepprd. 711. 645. Af de väsendtligaste artiklar, som för öfrigt utgjort föremål för skeppningen till inrikes orter, hafva under de sista fem åren per medium ärligen blifvit afsände: 138,851 U. kardustobak, 8i4p al nar segelduk, 17,910 kannor ätticka och 4,608 U. toppsocker. Till upplysning i afseende på importhandeln, upptages här medelbeloppet af de förnämsta utländska varor, som under de fem sista åren till Gefle årligen inkommit, nemligen: Salt, direkte från utrikes orter 18,212 tunnor. Medium af införseln under åren 1823—1827 var för året 18,141 dito. Tobaksblad och stjelk för härvarande tvenne Tobaksfabriken till det mesta från utrikes orter 249,968 K Införseln under åren 1823—1827, utgjorde per medium för året 298,281 U. Puått socker för härvarande Sockerbruk, till största delen från utrikes orter 160,873 U. Under åren 1823—1827 infördes deraf årligen per medium 145,480 U Kaffe, till någon del från utrikes platser, men till vida betydligare belopp från inrikes orter Medium af införseln under åren 1823—1827 var för året . Hampa, direkte från utrikes orter Linfrö d:o d:o Torr fisk, dels från utrikes, dels från inrikes orter .
Om rättegången i konkursmål och deras behandling. Härunder höra hänföras nedannämnde serskildt upptagne och behandlade framställningar. a) Under åberopande af nödvändigheten att konkursrättegångar, så vidt sig göra låter, måtte förkortas, hafva Herrar Lundelius och Arnberg föreslagit: den förrej att proklamadag i konkursmål må bestämmas till fyra månader från den dag, då gäldenären till vederbörlig Domstol ingifvit eessionsansökning, och den sednare, att berörde dag må utsättas för de borgenärer, som bo inom länet, till två månader, för öfrige inom Riket boende till fyra månader och för utländske fordringsegare till sex månader från stämningens utfärdande. Al dessa förslag föranleder det af Herr Arnberg framställda ovilkorligen till erinran om olämplighelen att i samma konkurs hafva tre olika inställelseeller proklamadagar. Att här omnämna all den oreda och alla de olägenheter, som deraf skulle uppstå, är dock öfverflödigt; men med afseende å möjligheten att tillvägabringa en sådan förändring, anser Utskottet sig böra fästa uppmärksamheten derpå, att Härads-Rätterne eller de >7 Lag-Utskottets Betänkande, N-o Sy. de Domstolar å landet, som handlägga konkursmål, högst hafva tre sammanträden årligen, emellan hvilka flere månader förflyta, hvaraf följer, att en lag i denna syftning ej vore tillämplig i större delen af riket; och vidare torde icke behöfva anföras för ådagaläggande af förslagets oantaglighet. Till förkortande af den i lag föreskrifna proklamatiden synes ej eller Utskoltet vara skid. Enligt Konkurslagens 66 och 67 §§, skola borgenärer stämmas genom offentligt anslag å Rättens dörr, att sina fordringar bevaka, i Rådstufvu-Rätt och Hof-Rätt å utsatt dag näst efter sex månader, sedan borgenärerne öfver afträdesansökningen hörde biifvit, och vid Härads-Rätt å det Ting, som infaller näst efter det, då stämningen utfärdades.
»Vida omkring har jag varit i natt», svarade hon, »och nu vet jag, hvad jag icke visste förr: Tormod, mina söners och dina bröders baneman är ännu i lifvet — han håller till hos Grima och Gamle i Eriksfjorden. Nu vill jag fara dit och med en smädlig död löna Tormod för all den skada, han vållat oss. Men först skola vi draga till Torlef Leifsson, den mäktige höfdingen på Brattalid, och bedja honom göra oss sällskap. Han håller alltid sin hand öfver det folket där borta och skall icke tåla, att något ondt vederfares dem.» Sonen Bödvar var redo att genast fara med. Och midt i natten stodo de upp, togo en skuta, som de bemannade med femton man, och rodde till Eriksfjorden. Det var den årstid, då det är ljust om nätterna. Samma natt, berättas det, våndades Grima svårt i sömnen. Tormod Kolbrunarskald bad mannen Gamle väcka henne, men han svarade: »Grima vill icke väckas, ty ofta händer det, att hon under sömnen får veta ting, som tyckas henne viktiga. De talade ej mera härom, och om en stund vaknade Grima. »Du gaf dig illa i sömnen», sade Gamle; »hvad drömde du?» »Så mycket drömde jag», genmälte hon, »att jag vet, att Tordis från Långonäs är stadd på färd med femton huskarlar och att hon ärnar sig hit; ty genom trolldom har hon fått kunskap om, att Tormod, skalden, är hos oss; och hon tänker taga honom af daga. Nu är min önskan, Gamle, att du stannar hemma i dag och ej går ut på jakt, ty I ären alldeles icke för många, du och Tormod, när femton man komma emot eder, hälst som han, Tormod, är sårad och för den skull icke vapenför. Och ingen lust har jag att sända er upp bland jöklarne; nej, hällre mån I hålla er hemma.» Emellertid kom kvinnan Tordis till höfdingen Torkel Leifsson, som efter åtskilliga invändningar dock till sist följde henne på eget skepp tillsammans med tjugo man, ty han ville ej vara henne underlägsen, ifall de skulle blifva osams.
Idan8 liixeellenee du8titise 8tat8-Nini8tern, Heil' l^rilrerre 6^//s??/r<?L!^ I3an8 lixeellenee, 8tats-iVIini8t6rn kor Vtrilie8 Xrendena, Herr k^ritierre d/r?'s,- 8tat8 Iläden: d^d/vrs»^ l?rilrerre ^as/ vo» //o^^svr^ M?»r/rs^ l^rilierre d^e^?'o?r, I^ril^erre ^Vo/v/s??/??/^, ä?//v6?'§ro/oe^ d^a?/vr ooli ibri^erre 8tat8-Iläd6t ooli Llreken kör I^andtkor8var8-l)epart6in6ntet, IHilierre d^s^/'o?r npplä8te i nnderdäniA^et till ju8terinA de, i ökv6r6N8tänrinel86 werl I^onAl. Ilti underdänig 8krifvel8e ak don 3o Oeeemker i84o, anmälte
Företog R. o. Ad. val af de 12 Electorer, jemte 4 suppleanter, hvilka skulle äga alt, tillika med Electorer af de öfriga RiksSt:n, utse R. St:s just.-ombudsman samt den man, som i vissa fall skall honom i embetet efterträda; och befunnos, vid valförrättningens slut, följande Hrr hafva blifvit ulsedde lill Electorer: N:o 35. Gr. Gyldenstolpe, Adolf Fredric Nils, 193 röster. — 110. von Lantingshausen, Erik Albrekt, . 193 99 — 139. , Wirsén, Axel Emil, 190 99 — 119. Frih. Lybecker, Fullm. Hr Peresvetoff Morath, And. Wilh., Palmstjerna, Carl Otto, 194 99 4 Den 1 Mars. N.-O 254. Frih. Lagerbjelke, Johan, 192 röster. — 330. 11 Silfversparre, Fullm. Frih. Hr Svenske, Fullm. Croneborg, Fullm. Hr Björnstjerna, Joli. Magnus, 191 19 2209 11 af Harmens, Henrik Otto, — 1901 Hr Olivecreutz, Fullm. Gr. Sparre, Erik, 178 ii -— 102 11 Oxehufvud, Olof Philip, 177 ii — 135 Gr. Cederström, Fullm. Frih. Cederström, Jakob, 165 ii efter lottning emellan Grafvarne Lewenhaupt och Lagerbjelke. Upplästes en af Ilr af Edholm, Erik, inlemnad sålydande motion: I anledn. af professoren och riddaren Cederschjölds under riksdagens lopp nyligen timade död, och med stöd af 56 § i Riksd.- Ordn., anser undertecknad sig pligtig, att hos H. R. o. Ad. göra anmälan om hehofvet att för barnmorske-undervisningens jemna gång få reservera det anslag af 600 r:dr, som 1840 års Ständer beviljade åt professor Cederschjöld personligen.