Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För erhållande af delta lån, aflemnade Enkan Lidbäck ej mindre sitt skuldebref, med derå skrifvet bevis, alt detsamma blifvit, den 5 Juni 1833, intecknadt uti ”Säteri-Rustliållet Cathrineberg” i mantal och Frälse Säteriet Ryd, i mantal, bägge belägne uti Refvesjö Socken af Kinds Härad inom Elfsborgs Län, än äfven, bland andre säkerhetshandlingar, i:o Ett af Kinds Härads-Rätt, den i5 Juni 1829, för Grosshandlaren C. Lidbäcks Arfvingar, i laga form, utfärdadt fastebref å ”Rusthållet Cathrineberg” och derunder af hyste Säteriet Ryd , hvaraf upplystes, att bemälde Arfvingar tillhandlat sig desse fastigheter å exsecutiv auction, hållen den .20 Maj 1826; 2:0 Fyra särskilde, af Kinds Härads-Rätt, under den 23 Januari 1834, för Enkan Lidbäck utfärdade Fastebref å de andelar i Säteri-R.ust"hållet Cathrineberg ^ mantal” och derunder afhyste Säteriet Ryd, hvilka tillkomme Grosshandlaren Lidbäcks Arfvingar, men hon dåmera af Arfvingarne sig tillhandlat; 3:o Utdrag af Intecknings-Prolocollet, hållet vid Kinds Härads Sommar-Ting den 5 Juni i833, vid beviljandet af omförmälde Inteckning, deruti förklaras, att ”Enkefru Lidbäck vore ensam och ”rätt ägare till de pantför skriftie fastigheterne samt följakte ligen kunde ”dem lagligen pantsätta” och t\[:o Utdrag af 1828 års Bevillnings-Taxerings handlingar för Elfsborgs Län, upptagande, under titel, Kinds Härad, Refvesjö Socken, ”'Cathrineberg, Säteri, A mantal 1 Fast Egendoms Ryd, dito, 1 dito J värde io,5oo R:dr.
Enär någon af de i i § omnämnde EmbetS» män tilltalas, som redan utur stensten blilwir endt^edi» gad elier afftstd tagit, och warder om beqängne förbrnrelstr öswcrkygad, ware han förfallen till enahanda answar, såsom wore han tv-rkeliqen tjenstgörande och sware förlusten af hwad han i Prästön eller andre förmoncr as publigue n:-2el kan i ineyafwa e not för» lusten as Embert, om han det ännu innehade. H. ir. Hwad emot Stars-Rads Protoc el! imil den dag dä Riksdagen börjas. under da påstående Riksdag ,ck« anmärkt blifwer, dera mä stdan wrd päsöstande Riks» dagar ätal icke äga rum. LadeS pä Bordet. Högloft. Ridderffapet och Adeln ätffiljdeS kl. no. In k lern ?rotyoo!Ii. 6. 8ilvsrsta!^e. Fjerde Landet tTls 72. Män» H22 Dcn i8 Decander. Mandagen ben 18 Decencher. Plenum kl. Z i. I anledning af Kongl. Majus genom ansiog gjorda Nädiqa kallelse till Riksens Ständer, akt sig denna dag i Plenum Plenorum infinna, uprrädde kl. L under anförande af Herr Landt-Marfikalken Högloft. Riddersikapet och Adeln pä Rikö-Salcn, hwarest, i anseende lill Hans Majus fortfarande opasslighet, Hans Excellence Stats» Ministern för Utrikes Hrendcrne, Herr von LnZerrrLm ester ett korrt Tal till Riksens Ständer upläste Kongl. Majus Nådiga Sanction ä den af Riksens Ständer anragnc SuccessionsOrdning, samt sedermera Kongl. Majus Nådiga lillkännagiswam de att freden med Konungariket Dannemark bliswit den 9
( 10 ) Fjerde punkten innefattar endast anmälan, det Fondens säkerlietsliandlingar funnits i behörig ordning samt säkerheten tillräckligt betryggad; men i Femte punkten hafva Revisorerne anfört, att ehuru Saltpetern nu mera icke utgör någon krono-intrad, utan blifvit föremål för uppköp, i likhet med andra varor, som för Statens behof erfordras, och fastän Saltpeter-handteringen genom ändamålsenligt vidtagne anstalter utvecklat sig till en allmän och lönande binäring inom de orter, hvilka egna sig dertill, qvarstå likväl ännu hufvudsakligen de former, som ansetts nödiga vid sjelfva förberedandet af det mål, man nu upphunnit: i hvilket afseende Revisorerne trott sig icke böra lemna oanmärkt, att kostnaden i och för emottagandet af vid pass 25,ooo Lisp. Saltpeter, efter bestämdt upphandlingspris i värde uppgående till 189,000 R:dr, stigit år 1800 till icke mindre än 26,235 R:dr 4° sku rst., när deruti inräknas högre och lägre Tjenstemäns Löner, arfvoden, pensioner gratificationer m. m. Genom ett nytt Reglemente af den 17 Mars i83a hade Eders Kongl. Maj:t väl, med upphäfvande af alla förutgällande Författningar i ämnet, meddelat förändrade stadganden för Saltpeterärendernas förvaltning hädanefter, men som samma Reglemente ändock syntes vara beräknadt på en fortfarande förvaltning med särskilt Lönestat samt deraf följande expectance-stat och pensions-stat, hafva Revisorerne ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på Saltpeter-ärendernas numera förenklade beskaffenhet, till hvilkas handhafvande således de enklaste anstalter kuntfe göra tillfyllest, samt Statsmedlen vid denna upphandling användas på ett med grunderna för allmänna hushållningen mera öfverensstämmande sätt. Comitén har, till ådagaläggande, huru förhastadt Revisorernes omdöme härutinnan i sjelfva verket är, skolat i underdånighet närmare utveckla förhållandet. Revisorernes uppgift, att kostnaden för emottagandet af vid pass a5,ooo Lisp.
Borgare-Ståndet har i i morn. uteslutit sista perioden från orden: ”De i smärre brännerier till ångornes afkylning begagnade pipor vare från försegling frie;'’ samt, i fråga oin kostnaden för redskapens försegling, antagit det stadgande derom, som innefattas uti 3 mom. af 24 i Utskottens förslag till Förordning, enligt Betänkandet N:o 6j, hvilket moment är af följande innehåll: ”Kostnaden för denna försegling ersättes kronobetjeningen af egaren med 6 rst. per kannerum, jemte skjuts för en häst, då resor för detta ändamål erfordras;" hvaremot de t vänne öfrige Stånden utan förändring bifallit denna §. Beträffande Borgare-Ståndets beslut, att sisla perioden i irsta momentet skall utgå; så, enär de öfrige trenne Stånden antagit Utskottens förslag i denna del, anse Utskotten Borgare-Ståndets serskilda mening böra förfalla. I händelse icke Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet skulle finna för godt att frånträda deras beslut och förena sig med de tvänne öfrige Stånden uti sisla momentet, angående kostnaden för redskapens försegling, kommer denna fråga, såsom varande af bevillnings-natur, att genom votering af förstärkt Stats-Utskott afgöras; och som trenne meningar uppstått, anse Utskotten första voteringen böra blifva om hvad eontra-propositionen skall innehålla; i hvilket afseende Utskotten föreslå följande voterings-proposition: Den, som vill, att såsom contra-proposition i hufvud frågan framställes, att kostnaden för redskapens försegling skall, i enlighet med Högv. PresteStåndets beslut, godtgöras, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Yinner Nej, skall contra-propositionen innehålla, att denna kostnad kommer att, på sätt Vällofl. Borgare-Ståndet derom beslutit, ersättas. I hufvudsaken föreslå Utskotten följande voterings-proposition:
Understöd till Riksgälds-kontorets Enkeoch Pupillkassa » 635: 17. Postporto och expenser » 6,716: 89. Summa R:dr 92,174: 83, — 55 — Såsom tillägg till den i berättelsen om sednaste revisionen meddelade uppgift å de Ytterligare af Riksgälds-kontoret bestridda kostnader för 1853 och 1854 års riksdag, deruti dessa kostnader för kostnaders sammanräknade belopp uppgifvits utgöra R:dr 461,305: 69. anse sig Revisorerne böra upplysa, att, efter sagde berättelses afrs rics(a gifvande, till kostnader för samma riksdag ytterligare från Riksgälds-kontoret utbetalts » 37: 50. hvadan de af detta verks medel bestridda kostnaderna för nämnde riksdag uppgå till R:dr 461,343: 19. Efter afslutandet af den utaf sednast församlade Revisorer granskade redogörelse Kostnader för för de, till bestridande af kostnaderna för 1856, 1857 och 1858 års riksdag, från 1856, 1857 Riksgälds-kontoret förskottsvis anordnade medel, hvilken redogörelse omfattade tioc,‘ års den till slutet af Juni månad sistförlidet år och upptog ett sammanlagdt utgiftsbelopp 11 '* L‘LI' af R:dr 677,394: 85. hafva, till liqviderande af enahanda kostnader, ytterligare utbetalts från detta verk: under sednare hälften af samma år » 17,924: 66. och under Januari med Juli månader innevarande år » 13,148: 31.
StatsRåden äro väl de högste Embetsmännen, men äro icke Chefer för någon Corps, och således icke eller tjenande till den stimulans, som jag skulle anse af behofvet påkallad. Utomdess vill jag gerna antaga den ifrågavarande jemförelsen. Utskottet har föreslagit en tillökning för StatsRådet, den Ridderskapet och Adeln ytterligare förhöjt till 6000 R:dr, i stället för /poo, och således 2.ö procent högre, än de förut hade; då man deremot sätter i fråga, att nedsätta Generalernas lönebelopp under hvad de nu hafva. Är väl detta, att ställa dem på samma fot med StatsRådet? Som StatsRådels lön, hvilken af Utskottet proponeiades till 5o00 R:dr, af Ridderskapet och Adeln uppsattes lill 6000, och Utskottet för Generalerna föreslagit 5öoo R:dr, så Den 3o September f. m. 20g så får jag, efter samina förhållande, föreslå för de sistnämnda en förhöjning till 65oo R:dr, hvilket torde få antagas till Contraproposition. Grefve Cronhjelm, Otto August: Jag borde måhända också, såsom här på sednare tider blifvit mycket brukadt, börja med bevis om min opartiskhet att tala i denna sak, när jag icke tillhör Ammen. Men må det tillåtas mig alt anföra, det jag, då Finska Tullfrågan för någon tid sedan bär förevar, och jag hörde en talare förklara sig tala opartiskt för hög lull å Finska Yictualier, emedan han sjelf köpte smör m. 111. årligen, och en annan Ledamot, som talle för låg tull, äfven förklara sig tala opartiskt, emedan han såsom egendomsägare årligen till Stockholm sålde smör och andra Yictualier, att jag, säger jag, då tyckte att Representantens benägenhet att bevisa sin opartiskhet, gick något långt, och jag föresatte mig, ali om min egen opartiskhet såsom Representant aldrig orda, öfvertygad att hvarje Representant, som uppfattat vigten af sitt kall, alltid yttrar sig opartiskt.
Den dag, då Bonde-Ståndets ifrågavarande beslut fattades, voro från Ridderskapet och Adeln lill Utskottet remitterade omkring 6o motioner, hvaraf dit öfverlemnats 21; från Preste-Ståndet remitterade 33, hvaraf ankommit 3; från Borgare-Ståndet remitterade 43, hvaraf lemnats 9; samt från Bonde-Ståndet remitterade omkring 13o, af hvilka till Utskottet insändts 16; eller tillsammans 266 remitterade motioner, hvaraf Utskottet fått emottaga 4p* Dessa till Utskottet dittills inkomna ärenden voro således högst få, när hela antalet af remisserne tages i betraktande, och desamma hafva destorninclre kunnat föranleda Utskottet att för deras handläggning sammanträda, som af de uppgifter, hvilka från Riks-Ståndens Kanslier lemnats om de till Utskottet remitterade men icke afleinnade motioners beskaffenhet, älven vunnits kännedom derom, att bland dem funnos sådana, som rörde de flesta ämnen, som innehöllos uti de redan ankomna; — hvilka förhållanden Utskottet ansett sig, i anledning af ofvanberörde till Utskottet afgifna protokollsutdrag, böra inberätta, äfvensom att först under förlidne gårdag och i dag en stor del, ehuru icke alla, af de ej inkomna motionerna till Utskottet aflemnats Stockholm den 11 Januari 1848. Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Utlåtande, JY:o 3. 3 JW 3. Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Jan., kl 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om vidtagande af lämpligare åtgärder än bildande utaf Kommittéer, för att tillvägabringa förslag till nyttiga förändringar. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har från Hederv. Bonde-Ståndet blifvit öfverlemnad en af Riksdagsfullmäktige!!
Håfve vi, vid förliden riksdag, betagit de ringare folkclasserne deras lilla lotteri, för all 1111 i stället göra riksförsamlingen till spelare i stort? Sto Att man ej väljer efter Stånd, utan ejler egendom, ej omedelbart inom sin ort, utan genom valmän och öfver hela riket. Egenskapen att tillhöra eli. Stånd är, om den rätt bestämmes, så väsendtlig för den sjelfständiga duglighetens framhafvande, att! ägandet af en viss förmögenhet ej kan jern förås dermed Bestämmandet af en valcensus har, antingen han sättes hög eller låg, den olägenheten, att det blott är ägandet af en stöfvelknekt eller af ett runstycke, mindre än en annan, som utestänger från utöfningen af den dyrbaraste bland alla medborgerliga rättigheter. Delta runstycke är derföre eli ständigt ämne för prutning och en uppdragen gräns kan aldrig bibehållas, förr än man sjunkit sä lågt att intet mera finnes att pruta pä. Det är derföre som statsmän i andra länder prisat oss lycklige, att hafva ståndsinrättningen till grund för våra val. Likväl är det denna, som fördömmes, som man vill truga oss lill alt förkasta. Det vore så mycket oförsigtigare, som valen endast då kunna göras med kännedom af personer och följaktligen med nit och egen urskillning, när de ske omedelbart inom det yrke och den ort, dit väljaren sjelf hörer. Blott derigenom kan en vald representation äga den rot i folkets sinne, och den fullständiga kännedom af behof och möjligheter, hvilka hon så väl behöfver. Då man väljer inom sitt Stånd och sin ort, ske valen mera lugnt, emedan de, som ej hafva med dem att göra, svårligen kunna förskaffa sig inflytande derpå, och, i alla fall, icke komma längre, Ben 28 Augusti. 71 än att en af samma Stånd, i samma ort, väljes i stället för en annan. Men dä valen ej äro inskränkta lill något Stånd eller någon ort, så kan en hvar försöka att låta välja sig sjelf eller någon af sina vänner, för hvilken ort' som helst. Hvilka röslvärfningar och hvilka valstrider skulle ej uppkomma?
Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden hafva godkänt detta förslag, men Ridder skåpet och Adeln har, med bifall till förslaget i afseende på glasögon och lorgnetter, beslutat, att cirklar, passare och cirkelbestick skola förtullas lika med det ämne, arbeladt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Med hemställan att Ridderskapet och Adeln ville frånträda sistnämnde beslut och instämma i de öfrige Ståndens godkännande af Utskottets förslag, föreslår Utskottet, för annan händelse, följande omröstning: N:o 37. Den, som bifaller Utskottets? af tre Stånd godkända förslag, att införsels-tullen å »Instrumenter: Fältskärs-, Mathemaliska, Fysiska och Navigations-, med eller utan fodral: Cirklar, Passare och Cirkelbestick» skall bestämmas tiil 24 sk. $C:det, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma Cirklar, Passare och Cirkelbestick att förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Enligt gällande Taxa skola särskildt inkommande tillbehör tiil Musikaliska Instrumenter förtullas efter 15 procent af värdet, och hade Utskottet, i afseende å denna bestämmelse, icke föreslagit någon förändring. Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden hafva ock bibehållit detta stadgande oförändrad!, hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att särskildt inkommande delar eller tillbehör, ej specificerade, af Musikaliska Instrumenter, skola förlullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Så vida Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda detta sitt särskilda beslut, lärer följande omröstning böra anställas: N:o 38; Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 46. 17 N:o 38.
Expedilions-TJtskoltets Förslag lill and, Skrifvelse} IV.-o 364- 797 N:o 364. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juni i84f< Presle-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet den 5 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Jörändrad fördelning af Riks-Statens Hufvud-titlar. (Stats-Ulsk. Ull. N:ris 428 och 487 samt Mein. N:o 511 och 536.) S. A. K. Uli Skrifvelse den 19 Dec. sisllidet år, angående regleringen af utgifterna under Riks-Slatens ltsta Hufvud-Titel, hafva Rikets Ständer underdånigst tillkännagifvit sig vara betänkte att vid Riks-Statens upprättande, uppgöra en ny fördelning af Ilufvud-Titlarne, i ändamål, alt anvisningar på samma Hufvud-Titel icke må bero på olika Departemenls-Chefers föredragning; och hafva Rikets Ständer nu, med ledning af den utaf E. K. M. under den 16 Maj förlidet år utfärdade Nådiga Stadga, angående ärendenas fördelning emellan de serskilda Stats-Departementen, fördelat Riks-Staten uli följande Hufvudtitlar; nemligen: l:o Kongl. Hofoch Slotts-Staterne. 2:o Justitia:-Departementet. 3:o Utrikes Departementet. 4:o Landtförsvars-Departementet. 5:o Sjöfors vars-Departementet. 6:o Civil-Departementet. 7:o Finans-Departementet. 8:o Ecclesiastik-Departementet. 9:o Pensionsoch Indragnings-Slaterne; å hvilka Hufvud-Titlar de serskilde anslagen blifvit fördelade, på sätt den af Rikets Ständer för år 1842 och följande åren fastställda Riks-Stat utvisar, I sammanhang härmed få Rikets Ständer i underdånighet anmäla deras beslut, rörande åtskillige med Riks-Statens reglerande gemenskap egande omständigheter, nemligen: l:o.
Stads samt öfriga Städernas Källare-friheter, IV. 329. Stats - Register. 41 Stats Utskottets Betänkande, angående Krono Utlagornas debitering och quittering efter Markegängspris, IV. 342. ang. Landshöfdingen m. m. Focks Lön för 1813! IV. 346. — ang. Slottsbyggnaden på Kungsöhr, IV. 351. ang. tillstånd, att få erlägga Krono-utskylder na i Spannmål, IV. 356. — ang. tillökt Penninge-anslag för Lag-Comi téen, IV. 364. __ — äng. Löners anslående för Landsfiskaler och Länsmän, IV. 370. ang. indragning och reglering af öfverflödiga Embeten och Tjenster, IV. 372. ang. Organisatiönen af en Comitée, till utarbetande af förslag tili ny reglering af Statens Embeten och Tjenster, IV. 376. Utlåtande, ang. inqvarteriDgen för tågande troup par m. m., IV. 459. äng rSio års Hamnst-ängnings-kostnader m. m., IV. 463. ang. Stats Verkets inkomster och deras be räkning i Riks-Staten intill nästa Riksdag, IV. 468. — —- äng Ådelforss Guldverk, IV. 7R4. — ang. bestämmandet af någon Fond, för att dermed ersätta Svenska Medborgares genom uppbringningar lidne förluster, IV. 62Ö. „ ang. Bevillningens jemnare fördelning m.m.; IV. 630. ang. reglering af de så kallade Gernings-ö ren, IV. 632. ang. ersättning till Invånarne uti Elfsborgs och Carlstads Län för deras lidande och besvär under sista Fälttåget, IV. 637. _ ang. Krono rentornas utgörande i persedlar och varor i stället för penningar, IV. 640. ang. åtskilliga omständigheter, hvilka äga sammanhang med regleringen af Rikets Pen. ninge-väsende, IV. 973. Stats - 42- Register.
Det förefaller mig nemligen oförklarligt, att då vi äga en lag, som berättigar hvar och en att stifta privatbanker, hvarföre capitalisterna icke hellre söka draga nytta deraf. När de försmå detta, men föreslå att komma in i Statens Bank, frågar jag, om det icke ser ut, som skulle de vilja draga vinst på Statens penningar Jag fritager motionären för en sådan afsigt, men har trott mig skyldig fästa uppmärksamheten på detta förhållande; och jag hemställer till motionären, om icke de capitalister, som eftersträfva att i StatsBanken inträda såsom delägare, vunne samma ändamål, om de i stället upprättade en privatbank vid sidan af Statsbanken. Jag tror, att allmänheten derför skulle vara den högligen förbunden. Jag anhåller, att dessa anmärkningar må åtfölja till vederbörligt Utsk., så framt formfrågan ej lägger hinder i vägen för en remiss. Frih. Cederström, Jac.: Då jag begärde motionen på bordet, var det för att bestrida remiss derå, emedan den, i dess dåvarande skick, var grundlagsstridig. Nu är den deremot sålunda förändrad, att motionären derifrån uteslutit sitt Den i3 Mars f. ni. förslag om actieägares ombutls deltagande i Bankens styrelse. Motionen innehåller nu ej ett ord, sorn kan gifva anledning till livad den siste talaren derom yttrat i afseende å formen; ett är sedlar och annat är actiebref. Hvad sjelfva frågan beträffar, vill jag endast framställa ett exempel. Om jag hos en handlande, hvarsgiörelse drifves med 12 procts vinst, insätter 10,000 R:dr smetl rättighet att til! fullo hos honom belåna depositionsbeviset mot 6 procts ränta, och jag sålunda för detta uttager ett lika belopp, som jag dagen förut insatt, men får beräkna del i vinsten för hela året i mån af de insatta penningarna, som jag likväl icke varit utaf med mer än en dag, skulle 6 proc. blifva min fordran vid årets slut.
Hon berättade dervid, att hon tisdagsaftonen inkommit till staden för att hemta några mattor, genast begifvit sig till liolell Göteborg för att erhålla logis, men, då detta icke lyckats, gått till timmermannen Anders Jönsson och dennes hustru, i hvilkas bostad, n:0 5 Hökénsgatan, hon förut vid några tillfällen logerat, samt, sedan hon erhållit deras löfte att der få tillbringa natten, begifvit sig till Strömparterren, åtföljd af en 7-årig dotter och en sin barnpiga, omkring 14 år gammal, hvilka medföljt henne från landet. I Strömparterren hade hon uppehållit sig till omkring kl. tre qvart till 10 samt derifrån, åtföljd af en herre, med hvilken hon under tiden sammanträffat, begifvit sig åt S der. Vid slussen hade denne herre lemnat henne ungefår kl. 10. Från slussen hade hon, åtföljd af pigan och barnet, direkt fortsatt vägen Brunnsbacken, Götgatan och Hökensgatan till Jönssons bostad, der hon qvarstannat till kl. 9 påföljande morgon. Makarne Jönsson såväl som barnflickan och ofvannämnde herre hafva vitsordat Högströms uppgifter. Sjömanshustrun M. S. Jonsson, n:o 16 Södermalmstorgs gatan, som någon tid bott och passat upp hos Dahl berg, har uppgifvit, att Högström vid åtskilliga tillfällen af Jonsson sökt upplysningar angående Dahlbergs förhållanden och äfven velat betala Jonsson för erhållande af sådana. Jonsson, som tyckes äfven hafva gått Högström tillhanda i detta hänseende, liar uppgifvit att hon tillbragt hela den natt, då mordet skedde, i sin bostad, och har en hos henne inneboende flicka bestyrkt detta förhållande. En kontorsdräng, C. G. Torling, lär varit fästman åt Dahlberg och skall, såsom uppgifvits, hafva för omkring fem veckor sedan å gatan träffat Dahlberg, som sedermera beklagat sig öfver honom. Han har berättat, att han visserligen vid nyssnämnda tillfälle träffat Dahlberg på gatan, men, så vidt han vet, icke gifvit anledning till hennes klagan.
Hurudan än temperaturen må vara behålles den eleganta kappan på så länge, att omgifningen fått tid att noggrannt mönstra och grundligt afundas den; och när den slutligen faller, har man i stället att fröjda sina blickar med hennes eleganta, cremefärgade atlasrobe, som, modet underdånigt, är djupt urringad. På detta sätt herrskar äfven på de enklaste teatrarna hvarje afton en prakt i toaletter, som man på fastlandet knappt möter vid galaföreställningar. De flesta London-teatrar kalla sig så stolt » Royal » — Her Majesty ' s, Prince of Wales ' s och Princess ' s — men för dem allesamman är detta blott en tom titel. Det finns i England inga kungliga teatrar i den bemärkelse, som vi äro vana vid. Drottningen gör ingenting, staten heller ingenting, staden lika litet för de engelska teatrarnas höjande. Teater-företagen äro här rätt och457 LONDONS TEATRAR. slätt affärsspekulationer eller tjäna såsom medel — stundom inbillade medel — för äregiriga, tillräckligt förmögna konstnärer att på bekvämaste sätt komma till ära och ryktbarhet, — alltför ofta visserligen i stället till bankrutt. De engagera en framstående skådespelaren en teater och utvälja ett lämpligt skådespel samt anställa behöfligt antal medspelande, vanligen blott » for the run of the piece », d. v. s. så länge samma stycke kan spelas afton efter afton, må detta så bli under månader eller blott några få dagar. Sedan måste aktörer och aktriser på annat håll söka sitt bröd. Den på så sätt mer eller mindre improviserade impresarion är vanligen på sin egen scen: direktör, regissör, förste hjälte, förste älskare — åtminstone i reklamerna — och förste allt annat, ej sällan äfven förste författare till dramat, eller åtminstone låter han vanligen sin egen roll omskrifvas i enskilda partier och kan sedan få sitt namn på afficherna såsom den egentliga författarens medarbetare. De fleste af desse själfvalde aktör-regissör-författare-impresarier försvinna naturligen snart nog från ' sin bemärkta plats; men några af dem äro sådana universalgenier, att de kunna bibehålla sig på dessa tusenkonstnärs-platser och slutligen blifva ej blott stora, utan äfven rika män.