Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad under, att högfärd och uppstudsighet grasserar bland bönderne. Förr visste bonden hut, nu vet han knappt lyfta på mössan." "Nå, Johan", sade Fleming till sin tjenare, som var sysselsatt med att skura blankt ett stycke af hans vapen. "I morgon resa vi. Hvad menar du om att åter lemna Finland?" "Jag önskade blott att eders herredöme redan vore hos hans kunglig majestät och andra, som längta efter eder. Krig och oro vänta här, och", här log den gamle tjenaren ett förstulet leende, "jag vet väl att det finnes ett par ögon, som speja efter min unge herre der borta." Johan rodnade lätt, men låtsade ej höra sin trogne tjenares frispråkighet. Han steg opp, slog några slag öfver golfvet, derpå sade han, som en fortsättning af sina tankar: "och dock befriades så många andra finska fruar af Arvid Eriksson, men min mor och mina systrar, ack de bevakades bättre! Att nödgas resa, utan att träffa min morkär och mina kära systrar, det är dock hårdt och mitt hjerta blir tungt vid tanken på dem. Johan Bertelsson, om jag ej mera får se dem, skall dock du en gång säga dem huru kära de voro mig", sade Fleming drömmande. "Herr Johan, min ädle, älskade, unge herre, huru kunnen J tala sådana ord! Skulle jag, den gamle tjenaren, vara den, som efter eder skulle framföra helsningar! Sådan sorg skall väl, med Guds hjelp, icke vara mitt gamla hjerta bestämd. Hvi talen J så?" I detsamma anmälte en tjenare att herr Arvid Eriksson anländt och önskade träffa herr Johan, och denne gick, något förvånad, för att möta sin oväntade gäst. "God dag, unge herre", tilltalade honom nu den ankommande. "J synes mig helt förvånad att se mig, och det är väl icke eller att undra öfver, ty när hertigen håller på att elda badstu åt oss, kan man nog behöfva vara hemma och binda qvastar. Men jag önskade dock sjelf nu få råka eder." Johan Fleming välkomnade sin gäst och förde honom in i det inre tornrummet.
I afseende å detta anslagsbelopp inhemtas af Statsråds-protokollet, hurusom, med afseende på angelågenheten att snart och inom landet kunna erhålla nödig bestyckning för de under byggnad varande nya tornfartygen och enär, genom en något större beställning at dylika kanoner, ån detta behof fordrade, kundo vinnas en nedsättning af icke mindre ån 25 procent i anskaffningskostnaden, E. K. Maj:t föranlåtits att under den 28 Februari sistlidet år i nåder uppdraga åt Förvaltningen af Sjöärendena att med egaren af Finspongs styckebruk uppgöra kontrakt om leverans af 10 kanoner af 9 Svenska decimaltums kaliber till det af honom för sådant fall erbjudna nedsatta pris af 7,500 K:dr för hvarje samt att den till 75,000 R:dr belöpande kostnaden för denna beställning tills vidare förskottsvis af de för krigsfartygs byggande afsedda medel bestrida, samt att E. K. Maj:t sedermera, i saknad af annan tillgång, nödgats på nämnda fond jemväl anvisa kostnaderna för dels föråndring af en nyssberörda beställning tillhörande kanon för anbringande derå af bakladdningsmekanism och samma kanons profning samt dels anskaffning af nödiga projektiler för hela den ifrågavarande kanonbestållningen med tillhopa R:dr 19,200: — så att, om härtill lades den redan uppgifna kostnaden för kanonernas anskaffning „ 75,000: — summan af de sålunda från fonden för krigsfartygs nybyggnad förskottsvis bestridda utgifter uppginge till „ 94,200: — Varande de på omförmålda sått anskaffade 9-tums-kanonerna afsedda att, tillsvidare och intilldess kanoner af svårare kaliber kunde inom landet tillverkas, utgöra bestyckning på de nya tornfartygen, hvarefter, sedan kanonerna för dessa fartyg icke vidare behöfdes, de skulle blifva särdeles användbara för sjöfåstningarne, hvilka i allt fall måste, i den mån de hunne tidsenligt förändras, förses med kraftigare bestyckning ån som nu å dem funnes.
Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o //. ligheten af elen uli nu gällande Lego-Stadga föreskrifne flyttningstid för tjenstehjon, samt de olägenheter, sorn derigenom tillskyndas landlhushållningen, förnämligast ladugårds-handteringen, äfvensom den liknöjdhet^ hvarmed afflyttande tjenstehjon behandlar sine tjensteåligganden, föreslagit, att berörde flyttningstermin måtte utsäLtas till midsommarstiden, såsom den lämpligaste, så väl deraf, att transporten under en vackrare årstid vore mindre kännbar och besvärlig, som synnerligast derföre, att vid denna tid vårbruket i Rikets fleste orter vore verkställda höslåttern ännu icke allmänt påbörjad och dessutom de fleste, åtminstone angelägnaste, till ett landtJoruk hörande, arbeten under hvila; förmenande motionären derjemte, att för de städer eller landsorter, der halfårs-flyttning egde rum, skulle således jultiden, svarande emot midsommarstiden, blifva den del af året, som ombyte af tjenstefolk kunde komma i fråga, och hvilken årstid ingalunda vore otjenlig; Från Vällojl. Borgare-Ståndet, af Herr C. berglund, som jemväl yrkat, att flyttningstiden för tjenstefolk måtte utsättas till midsommarstiden, i stället för den nu varande, den a4 October, emedan den senare vöre för Bergslagen den mest olämpliga., i anseende till skogsarbetet vid milorne, och ett hinder för de flyttande, dels derigenom att vägarne denna tid vore djupa och svåra, och dels deraf, att sjö-communicationerne oftast icke kunna begagnas; hvaremot midsommarstiden, oberäknadt de lättare transporterne, medförde den fördel, att det nya tjenstefolket sjelft finge inbärga den gröda, de på vintern skola uppstilla; och trodde motionären dessutom, att de local-förhållanden inom Skåne, hvilka må hafva gjort den nu bestående flyttningstiden der lämplig, likväl icke bordt framkalla en allmän, för det hela olämplig, Författning, utan på sin höjd en serskild för nämnde province.
Författning om utrifning eller ändring af vattenverk, som genom uppdämning skada jord, eller hindra dess odling. Herr Hjerta, Gustaf: Som, enligt min öfvertygelse, Ridderskapets och Adelns beslut i denna del kan anses för det bästa, så anhåller jag_ att Betänkandet måtte få hvila på bordet, till dess de andra Stånden i frågan fattat sina beslut; och emedan jag trorRidderskapets och Adelns beslut vara af den beskaffenhet, att det bör bifallas, så böra vi sedan med mycken försigtighet söka sammanjemka de andra Ståndens meningar. Friherre Cederström, Jacob: Den enda del, hvaruti Ridderskapets och Adelns Beslut är skiljågtigt från de andra Ståndens, består uti en redactionsförändring. Ridderskapet och Adeln hehöfver således ej frångå sitt beslut, innan man inhämtat, hvad de öfrige Stånden behaga yttra, angående jemkningsförslaget. dag instämmer derföre med Herr Hjerta däruti, att Betänkandet måtte intill dess få hvila på bordet. Herr Grefven och LandtMar ska ike forlarade, att då flere Ledamöter begärt, at 4? 2 Den 10 November e. m. Lagoch Oeconomie-Utskottens förevarande Förslag måtte ytterligare hvila på bordet , bomme detsamma ock, att, enligt 4f) §• Riksdags-Ordniugen, derstädes förblifva hvilande till nästa Plenum. Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets den 3o sistledne October under N:o 2i6 afgifne, samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, om anslåenende af ett Canlzlist-arfvode, beräknadt från den 1 sistledne April. Företogs till pröfning Statsoch Bevillnings-Utskottens den i4 sistlidne October under N:b 564 afgifne, samt den apderpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående postfrihet för utkommande Tidningar, och deras förseende med CharUe-Sigillatae stämpel. Herr Rosenblad,Bernhard:
M:s nåd. skrifvelse, ang:de tillämpningen i vissa delar af sednast fastställda stats-reglering; N:o 109, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 75; N:o 110, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 80; N:o lil, i anleda, af erhållen återremiss å utlät. IV:o 88; N:o 112, i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 37, ang:de beräkningen af statsverkets inkomster; N:o 113, i anledn. af väckt motion, ang:de oplions-rätt vid utarrendering af militieboställen; N:o 114, i anledn. af väckte motioner,ang:de skogsplantering; N:o 115, i anledn. af väckt motion, ang:de ränta å en vä dermjölqvarn vid Broby rusthåll i Östergöthlands län; samt N:o 116, i anledn. af föreslagen försäljning af en mängd i riksg;s-kont. förvarade äldre räkenskaper. Upplästes följande af Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik, inlemnade mern.: Af enskilte angelägenheter föranledd att lemna riksdagen, får jag härmed afsäga mig min plats inom BankoUtsk., under an - c Den 1 A p r il hållan ali, det oaktadt, blifva vid min riksdagsmannarätt bibehållen. R. o. Ad. bilöll denna anhållan, och i följd deraf anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Electorer att i deras nästa sammanträde utse en ledamot i BankoUlsk. efter Gr. Cronhjelm. II. R. o. Ad. åtskildes kl. 2 e. m. In fidem protocolli, silbert Munck. Onsdagen tion 5 April 1848. Plenum kl. i) f. m. Justerades 2 prot.utdr. för d. 1 dennes samt pleni-prot. för d. 18 sisth Mars. Upplästes lill justering samt godkändes följande från Exped.- Utsk. inkomne förslag lill R.
Elektorer, Bidderskapets och Adelns, ledigheter ibland: se Afsägelser. val af, angående: se Val. — Förrättade: se Lista. — —, till utväljande af Rikets Sländers Justitie-Oinbudsman och hans Suppleant, angående val af: II. 119. — Förrättadt: II. 257. — —, till utseende af Kommitterade för Tryckfrihetens vård, angående val af: II. 119. — Förrättadt: II. 210. — E — 47 Elementar-läroverk, angående uppskof med full tillämpning af Kongl. Stadgan om afgångs-examen vid Rikets högre Elementar-läroverk; motion af Herr Carl Samuel Pajkull: se Motioner. —, att tillfälle måtte hercdas för erhållande inom Rikets allmänna elementar-läroverk af undervisning i Stenograf!; motion af Friherre Ludvig von Platen: se Motioner. —, angående anslag till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga sådane: II. 505; lil. 7, R. 7. (Se vidare Stats-lftskottets Utlåtande N:ool39, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hulvud-Titel.) Elemcntar-läroverken, angående tillsättande af ett särskildt
Den allmänna Hypotheks-banken öppnar sin verksamhet så snart från en eller flere Hypotheks-föreningar anmälan blifvit gjord om inträde och det sammanlagda beloppet, för hvilket delaktighet tecknats, uppgår till minst fem millioner R:dr R:mt.» § 7. Hvad som vid behandlingen af denna äfvensom af § 9 inom Preste-Ståndet blifvit anmärkt och som förauledt bemälda RiksStånd att till Utskottet återremittera dessa båda <§§, rörer uteslutande frågan om åstadkommande af någon begränsning i Hypotheks-bankens upplåningsrätt; och öfver denna fråga, deri yrkanden jemväl inom de öfriga Riks-Stånden blifvit gjorda, kommer Utskottet vid g 10 här nedan att vidare sig yttra. De anmärkningar åter, som specielt angå § 7, äro framställda inom Borgareoch Bonde-Stånden samt åsyfta att föreskriften i lista momentet ej må göras så ovilkorlig, som deri nu är föreslagen, utan på det sätt modifieras, att Hypotheks-banken endast i den mån, som allmänna penningeställningen finnes derför vara lämplig, bör i uppgifven ordning vidtaga åtgärder för låns upptagande; att, då den i 2:dra momentet utsatta grund för lånemedlens fördelande mellan flere samtidigt lånsökande Hypotheks-föreningar kunde vid tillämpningen komma Sammans Statsoch Banko-TJtskotlcts Memorial M 40. 7 att leda till orättvisa, berörde grund borde borttagas och ersättas af någon annan mera lämplig; och att lån till Hypotheks-föreningarne måtte äfven i obligationer kunno utlemnas, när vederbörande dermed förklarade sig nöjde.
Arfvodet lör den sistnämnde föreslås till 550 Rdr, och för de två adjunkterne till 2,500 Rdr för hvardera, dock sålunda, att det nuvarande antalet af de högre adjunktslönerne i de verldsliga fakulteternas skulle med nämnda två anslag ökas, antalet af de lägre adjunktslönerna förblifva oförändradt, och en hvar i adjunktsklassen i tur efter tjensteålder fortfarande få tillträda högre lön vid inträffad ledighet. 5:o. Ett förslag af medicinska fakulteten om inrättande af en profession i fysiologi och af en adjunktur i kirurgi och barnförlossningskonst, samt löneanslag för dessa lärarebeställningar. 4:o. Förslag af juridiska fakulteten, åsyftande den juridiska undervisningens ändamålsenliga ordnande, och uti hvilket förslag ingår undervisningens fördelning på åtta professorsstolar, af hvilka fakulteten likväl för det närvarande inskränker sig att begära tvenne med dertill nödiga löner, nemligen för en profession i Fäderneslandets rättshistoria och för en i politisk ekonomi och statistik, eller åtminstone anslag för två nya adjunkturer, derest löneanslag för två nya professorsstolar ansåges nu icke kunna ifrågakomma. 28 Bil. N:o 6 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket 1859. 5:o hemställan om förhöjning till 4,500 Rdr af de två emeriti-löner för professorsklassen, som på Riksstatens nionde hufvudtitel äro med 4,000 Rdr hvardera uppförde, och 6:o hemställan om lika stor förhöjning af den vid sednaste riksdag för en profession i ny-europeisk linguistik, modern litteratur m. m. med 4,000 Rdr anslagna lön, den enda ordinarie lön, som numera till detta belopp är bestämd. Af dessa anslag äro de till
Der star 2)0,74) R:d., inberäknadt afgiften för afsuttit, onödigt Lgvaltsrie, som de sednare Krigen aldrig blifwit begagnadk. Om ifrån Mili Upgift, ehuru utan något gäst lande stal, afföres de i labellen I. såsom VacLNLe-afgift beräknade 170,74; R:v. ärligen eller för alla ; arén 855,72; N:d., sa aterstar ändock Lil faveur af min LslLuI et Sklaö af circ» Z milliöner, om hwars obehörighet jag annu icke fakt emottaga nägon öfwertygande wederiaggning. Och ar det således et oriktigt anförande, ar i mit Förflag yppas en brist af 2,299,686 R:d. 4; H. 11 rst., som Utskottet än ytterligare ökat Lil 3,592,411: 45: rr. - Jag Den 2 Mars. zr Jag hanförer endast til min 1-rbcgl x.z, hwars blotta genomläsande ar den fullständigaste förklaring. Mitt Förflag ar gansta oriktigt fattadt, om man förmodar, at jag hoppats kunna fylla hwad Ulstottet kallat brist, genoin besparingar. Jag har endast förmodat, ar sadant stulle bidraga at göra den calcul ännu säkrare, som jag sökt grunda pä noga beräknande och fullkomliga tilgangar. Jag föreflär uptagande af Inrikes Län ti! belopp af 2,82O,ooo N:d., det är gansta sannt, men också lika werkeligt och som icke bör glömmas, at jag deremot afstyrker alt anlitande af l^Pwri, svin man wil förmä, at ytterligare ukgifwa 4,väo,oos nya sedlar. Och bör härwid a nyo erinras, at med denna mindre Lanesumma som jag yrkar, enligt mit krojeLt, kon6 hålles til atstillige angelägne utgifter, som Högloft. Utstottet ansett omöjelige at fullgöra.
Angående de olika jordnaturerna samt jemkning i jordegendomarnes skattebördor. Departements-chefen, som, med afseende å hvad kommitterade härvid anfört och upplyst i fråga om jemkning af grundskatterne, äfvensom rörande den så kallade mantalsräntans tillkomst och beskaffenhet, ansåg något förslag, vare sig i förstnämnde hänseende eller om mantalsräntans upphäfvande, icke för det närvarande böra till Rikets Ständer framställas, fann sig ej eller böra tillstyrka någon framställning till Rikets Ständer att nu fatta beslut i den af kommitterade väckta fråga om upphörande af den för vissa hemmansnaturer hittills åtnjutna befrielse från serskildta onera och besvär, dels emedan en slik förändring, åtminstone i de flesta fall, icke skäligen kunde ifrågasättas utan ersättning åt de hemman, som i följd af berörde jordprivilegiers upphörande finge vidkännas ökade onera , dels ock emedan, äfven om nämnde förändring sålunda kunde åstadkommas, de hufvudsakligaste skiljaktigheter, som i öfrigt förefinnas emellan de serskilde jordnaturerna, med hänsigt till sjelfva beskattningen, ändock komme att qvarstå. Kongl. Maj:ts Nåd.
Numera, sedan Utskottets berörde Betänkande exnedlertid af samtelige RiksStånden blifvit gilladt, vill jag visserligen icke vidare framställa min oförändrade och tvärt deremot stridande öfvertygelse, hemställande blott, om, sedan man i det hela afslagit ali förändring, det skulle passa »ig, att komma efteråt, och begära ett ensidigt upphäfvande i en Lag, som nyss förut var sa fullkomlig. Jag har i de förenade Utskotten reserverat mig mot denna del af Utskottens Betänkande, och tillstyrker nu afslag dera. Ben 3 Öclober e. m, Herr von Hartmansdorff, Avgud'. Sorn Utskottens Första Betänkande innehåller åtskilliga olika punkter, bland hvilka Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs kunde finna för godt att gilla några och förkasta andra; anhåller jag att de måtte särskildt föredragas, de nemligen öfver hvilka något beslut skall fattas. Herr Grefven och Landt Mar skalk en hemställde, om icke, enär Utskottens första Betänkande innefattade flere särskildte punkter, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att hvarje punkt finge serskildt för sig företagas och pröfvas Bifölls. l:sta Punkten, angående PoliceLagttiJtningen. Herr Cederschjöld, Pehr GustafDen fråga som jag väckt om PoliceLagstiftningen, och hvilken utgör föremål för Utskotten3 behandling i denna punkt, är kanske ännu allt för ny, att opinionen kunnat derom tillräckligen stadga sig. Jag har derföre icke något emot, att Betänkandet, i denna del, nu må bifallas, i hopp'att en opinion i detta hänseende må hinna fullkomligt utvecklas till en kommande Riksdag. Herr Grefven och Landt
angående aflöningen för honom samt för den hos honom anställda Kanslioch Vakt-betjening: B. VI. 274, 388, A. 388. Jönköping och Fahlköping, angående anvisande af medel förskottsvis till fullbordande af Statens jernbana mellan nämnde städer; motion af Grefve Jacob Essen Hamilton: se Motioner. K. Kalling, Grefve Carl, dess yttrande: 1. 253. Kammar-Collegium, angående löne-förhöjningar åt kammarskrifvare och vaktmästare, samt förökning i anslaget till extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjening i nämnde verk; motion af Herr Gustaf Reinhold Charpentier: se Motioner. —, att lösen för de från nämnde embets-verk utgående expeditioner måtte såsom löne-förbättring tillfalla Collegii tjenstemän, eller ock Notariernas löner förhöjas till 2,800 Riksdaler; motion af Herr Emil von Qvanten: se Motioner. —, angående förbättring af de tre yngre ledamöternas i nämnde verk lönevilkor; motion af Herr Rudolf Cederschjöld: se Motioner. Kamph, Ehrenfrid Jeremias, andre Bataljons-Läkare vid Kalmar Regemente, angående pension å Allmänna Indragnings-Staten för honom: I. 46, R. 46. (Se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153, angående regleringen af utgifterna under RiksStatens Nionde Hnfvud-Titel). Kansli-betjening, Riks-Ståndens, i anledning af väckt fråga om en sådan tillökning deraf, att en sammanfattning af förhandlingarna må kunna dagen efter hvarje plenum i tidningarne införas: B. I. 109, lil, A. lil. 100 — K — Kansli-betjening, Riks-Ståndens och Utskottens, angående förskott å aflöningen för densamma: B. I. 180, 194, A. 194. Kanslister och Notarier samt Sekreterare i de särskilda Utskotten, om anställande af och arfvoden till —: se respektive Utskott.
Ijmab, efter be t bettna ©tabga antagne gruttber, af honom bör ertäggaö; ben aUntäitua föreffrtft gäller, att afbrag för ffttlb eller ränta bera Icke tttå cga runt. §. 108. l:o $u8, åbpggttaber od) tomter {©täbertte fantt h«S « lägenheter od) lufts fiätten på ©täbemaS grttnb ffola uppffattaS t förhådanbc till beraS beffaffenhet, läge, förmåner od) citera, htwarlwfb be basbelopp, font cgeuboutar rnöjltgtmtb lemna t affaflntng, tttå tjena SajcertttgSmännen till lebntng od) jern för elfe; ffos tanbe, t affeenbe på branbförfäfrabc bttggttaber, minimum af tvärhet bl t fina bet, 73 Ijmartttt t;u3 efter bpggttab Wtfmtt utt allmänna ottjern fia S3ranbftob3 Éeräfttab, bör, mtb 23cmiffnt'ng§ DranbförfäfrtngéMnrättntng tomt odj åb^ggttab fått ett fam Dm ctbömåba inträffar, afrälnaö mib taxeringen bett bet af fjufet, font är ttppöräitb, odj, t faff f)cfa f)ttfet brttntttt, uppffattaS enbaft tonttenb märbe, ättba titt bef bttfet åter ött fm 11 nppöpgbt. g-ör merfftäfftgbeteit häraf, åfiggcr bet ej ntittbre affmättna ©rattbfiobö* odj Draitbförfäfringb^nrättntngarö £)trec
Lill bildande af en fond till Emcriti-löner för Lärare vid Upsala Stifts Läroverk. (U. A). 1 anledning af Stats-Utskottets, uti dess Utlåtande N:o 63 angående regleringen af Allmänna Indragnings-Staten, afgifne yttrande, rörande väckt fråga om anslag till aine Emeriti-löner för hvarje Stift i Riket, har Prosten Ödmann inom Preste-Ståndet väckt en till Utskottet remitterad motion, deruti, på grund af det utredde förhållande, att, sedan under loppet af flere år, dels genom indragning å Gefle Gymnasii löne-anslag blifvit samlad en en summa af 9,360 R:dr, som till Upsala Stifts Byggnads-Cassa öfverlemnals, dels, genom nedsättning af lönerne för Lärare vid Gefle och Hudiksvalls Skolor, blifvit bildad en under Upsala Dom-Capitels förvaltning släld fond af 8,742 R:dr 26 sk. 9 r:st., dels ytterligare ett belopp af 3,164 R:dr 26 sk. 4 *:st. samlats till en serskild fond af besparade Capellanslöner, vederlag under extra nådår vid Upsala Stifts Pastorater, samt Tredjedels Proste-Tunnor, eller tillsammans 21,267 R:dr 4 sk1 Banco, desse medel, oagtadt JDom-Capitlet hos Kongl. Maj:t, uti underdånigt Utlåtande af den 18 Juni 1882, på det kraftigaste anhållit, att desamma måtte vid Stiftet få qvarstanna, för att till en af behofvet ytterst påkallad Emerili-fond användas, blifvit disponerade i och för senast fastställde lönereglering vid Rikets Elementar-Läroverk, Prosten yrkat, att berörde summa 21,267 R: 4 sk. 1 1 :st. Bih. lill n. St. Banco målte af Statsmedlen återgäldas, lill bildande af en Emeriti-fond för Lärarne vid Elementar-Läroverken inom Upsala Stift, hvilket icke hade det minsta att för sådant ändamål disponera.
Om således en myntförsämring nu inträffar, så blifva tjenstemännen mera än någon tid tillförne plundrade, och jag kan icke inse, titt vi böra låta sådant öfvergå oss, sädinge vi hafva öppna ögon. Vårt lands finansiella ställning är i sanning ganska svår, och det är visserligen att önska, men knappt att vänta, att den snart skall blifva väsendtligen förbättrad. Men hvad som är säkert, det är att den icke blir bättre derigenom att vi ouphörligt åsamka oss större skulder till utlandet. Låtom oss i stället, likasom våra förfäder, heldre några år underkasta oss försakelserna och svårigheterna, afbidande tåligt tills (örhållnnderna återkommit i det normala tillståndet! Jag tillstyrker bifall till Utsk:ts med K. M:s nåd. Propus, öfverensstämmande förslag. 11, Esc. Hr Grin o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit Utfärdad t till fortsättande af plenum kl. 6 e. tu. Hr Tornerhjelm, Rudolf: Om nödvändigheten alt. fullborda vestra och södra stambanorna, torde väl icke någon tvist kunna upstå hvarken vid denna eller nifsta Riksdag, oell det iir då af största vigt att i tid försäkra sig öm medel dertill. För dessa arbeten erfordras 35 mill., och jag har derföre hyllat deras åsigt, som anse, att denna summa borde på en gang uplårtas. Då man står i affärsförhållande till en person, är det väl alltid bättre att på en gång upgifva hela sitt behof, än att för hvarje särskildt tillfälle gå omkring och låna, hvilket mäste hafva en mindre god inverkan på krediten. Salomon Heine har också sjelf sagt mig, att han ganska vill känner och förstår det egendomliga i Svenska Statens sätt att uptaga sina lån, men att han omöjligen kan göra det begripligt för andra. Man föreställer sig nemi. utomlands, att Sverige består af flera mindre delar, som hvar för sig hafva sin särskilda hushållning.