Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet godkände det härutinnan framställda förslag till voteringsproposition. Punkten "■ /0. Lades till handlingarne. 654 Prot.-Vld.rag Punkten 11. Den föreslagna voteringspropositionen godkändes. Utskottets hemställan bifölls. Lades till handlingarne Punkten 14. Förslaget till voteringsproposition godkändes ■s\ Lades till handlingarne. Den föreslajina voteringspropositionen godkändes Punkten 17. Lades till handlingarne. Utskottets i dessa punkter afgifna förslag till voteringspropositioner godkändes. Lades lill handlingarne. Förslaget till voteringspropositionen godkändes. Lades till handlingarne. De i dessa punkter föreslagna voteringspropositioner godkändes. Lades till handlingarne. Voteringspropositionen godkändes. Yttrandet vid slutet af memorialet. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Sammansätta Statsoch Banko-Utskottets Utlåtanden: JS1 47, i anledning af viickt motion om ändring af remedium i vigt och finhet för hela, halfva och fjerdedels specier, m. m.; och JV2 48. i anledning af väckt motion om tillökning i kopparhalten af nu bruk liga tio-öre-stycken. S D. Vid förnyad föredragning bifölls Lag-Utskotte!s Betänkande, M 71, i anledning af motion om förändring af lagstiftningen rörande jords och lägenhets afståeude för allmänt behof. Prot.-Utdrag den 17 Oktober 1863. 655 S. D.
Om fecommendations - penningar för bref, fåt jag nämna, att jag uti BevillningsUtskot-; tet ensamt påstöd, att de borde höra till BeVillningen, och mina skäl dertill vörö, att hvil* ken inrättning som förbinder sig ätt ersätta ten gifven förlöst, miste väl äfven få begagna äig af dén ersättning, Och dfe inkomster, Som i och för denna skyldighet terläggas. Öet ar besynnerligt, att Postverket skall vara för» bundit till ersättning för hvarje förloradt tefeommenderadt bref, utan att få de inkomster* Den 29 Julii f. m. som deraf härflyta. Otn denna summa alltså utgör blott en aflöning åt Postverkets betjening, så borde dessa snart sagt vara förbund* ne* att ersätta förkomne bref; så förefaller det mig. Jag yrkar således, ätt samina cassa, som förbundit sig, att ersätta de recommenderade brefven, äfven matte komma i åtnjutande af inkomsten, och derföre anser jag recornmendations-afgiften höra till Bevillningen. Friherre Anckarsvärd? Jag fattar icke me* ningen af Herr Thams yttrande, att en förändring uti recommendations afgiften icke skul* le tillhöra Bevillningsutskottet, utan ensamt Styrelsen. Jag tror säkerligen, att något missförstånd måtte hafva gifvit anledning till denna tvist oss emellan. Den nuvarande recornmendations-afgiften så vidt den blott är ett arfvode till Postmästarne, medgifver jag, ej kunna komma under Bevillnings-förhållande; men då nu fråga är om en total förändring i récommendationsprincipen, då man anser den såsom en assurance inrättning, då Staten får ersätta förlusterne ej blott när Postbetjente cedera, utan äfven vid röfverier, så kan jag ej anse recommendationen annorlunda, än såsom en assurance-inrättning, hvilken ligger Staten till last och för hvilken Staten således bör uppbära en billig prasmie.
Dito , i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående en af Ble kinge läns Landsting gjord ansökning om inköp af en Kronan tillhörig tomt i Carlskrona. » 7. Dito -t-, angående befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon N:o 1 i Jemtlands län. » 8. Dito —, angående öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla läns fängelsebyggnaden i Umeå med tomt, » 9. Dito —, angående öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla läns fängelse-byggnaden i Ostersund. Dito —, angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt. » 11. Dito -, med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt. Bilt. till Ii. St. Rikets » 13. Dito » 14. Dito » 15. Dito » 16. Dito » 17. Dito » 18. Dito » 19. Dito » 20. Dito » 21. Dito » 22. Dito » 23. Dito » 24. Dito » 25. Dito » 26. Dito ■» 27. Dito X» 28. Dito » 29. Dito » 30. Dito )) 31. Dito » 32. Dito Ständers underdåniga skrifvelse, angående ändring i nu gällande föreskrifter om skyldighet för vissa Statens tjenstemän att ställa borgen för den uppbörd de omhänderhafva. —, angående riksdagens förlängning på en månad. , angående verkställd omröstning öfver Högsta
Publiken reste sig, och så smattrade en applåd, så lifiig och ihållande, att själfva Eleonora Duse — Italiens Sarah Bernhardt — kunde varit belåten med den. Drottningen smålog åt den glada välkomsthelsningen, viftade med sin näsduk och satte sig. Och så började orkestern uvertyren om igen från början. Drottningen synes ofta på teatern. I fjor vintras blef ett lustspel efter första föreställningen förbjudet såsom omoraliskt. Oppositionstidningarna skyndade ögonblickligen att framhålla, att drottning Margherita hade bevistat premieren till slutet och synoch hörb ärligen haft mycket roligt åt stycket. För öfrigt är hon oppositionens gunstling lika mycket som de lojales. Crispis stora motparti höll henne räkning därför, att hon alltid bemötte honom med så pass stor köld, som det gick an för drottningen gent emot det fria folkets näst främste ämbetsman, och äfven därför att hon i det längsta vägrade att mottaga signora Crispi på hofvet — Crispis äktenskapliga förhållanden ha varit litet trassliga. Men Crispis vänner kunde ej annat än hålla henne räkning för, att hon ej försökte intrigera emot honom. Lojal liksom konungen. Lojal äfven i fråga om religionen. Många anse henne bigott och tro, att hon ej skulle önska något lifligare än att sluta fred med påfven och kunna fara och helsa på fången i Vatikanen. Men en dylik visit tillåter ej politiken. Nu få deras majestäter nöja sig med att från Kvirinalens fönster blicka öfver staden bort till Vatikanen, som reser sig, grå och förnäm, bredvid Peterskyrkans blåa jättekupol. Kung Umberto är populär, därför att han är så orädd — en man i hvarje tum — och därför att han aldrig sökt maka åt lagen, som bestämmer hans ställning och hans makt. Drottning Margherita blef folkets afgud, därför att hon var italienska och vacker och oemotståndlig — därför att folket kännt, att hon aldrig behöft förställa sig, då hon närmat sig sina medborgare. Monteverdi gaf folkets känsb r ett vackert uttryck, då han gaf hennes drag åt sin » Italia ». G-g N. H ä r jag skall dö. Svar till Daniel Fallström. Med anledning af hans poem i mr 56.
Revisorerne anse derföre att föi hållandet bör utredas och fordringarne, om sådana linnas, antingen indrifvas, eller, i händelse af bristande tillgång hos de skyldige, i laglig ordning till afskrifning anmälas; hvarefter den uppkomna bristen bör fyllas, antingen genom anslag, eller genom de innestående deponerade medlens förräntande, så framt icke, efter skedd utredning af de äldre depositionsmedlens beskaffenhet, hvilken utredning Revisorerne äfvenledes finna sig böra föreslå, det utrönes att ett emot den uppkommande bristen svarande eller densamma öfverstigande belopp, i följd af försummad ut - — 164 — tagning af dylika mede], kan komma Stats-Verket till godo. En sådan åtgärd synes vara så mycket ar ra nödvändig, som en, emot depositionerna svarande, obestridlig tillgång ovedersägligen bör finnas. Kongl. Brefvet af ilen io Juli 1816 föreskrifver, i afseende på den under Öl ver-Slåihållare-EmbeietsKansli stålblå Depositions-Kassas medel: ”att de frän förra åren. till ock med t8r3, qvarstående de position smedel skola uti Riksgälds-Kontoret, emot 5 proc ränta, under de för län till samma Kontor föreskrifva villkor, insättas, och de påföljande årens, uti Banken i vanlig ordning, levererade, enahanda medel, efter räknings öppnande med Götha Kanal
— Deremot hafva utgifterne för Departementets skrifmaterialier och expenser till någon del blifvit bestridde med det å Salje Hufvud-titeln härför uppförda förslags-anslag, hvarjemte ifrån och med sednare hälften af år 1854, utgifterna för befordring af telegraf-depescher i stöd al Kongl. Brefvet den 15 December 1854, blifvit Departementet å sistnämnde anslag godtgjorde af Svenska Statsverket. Samma förhållande eger rum med utgifterne för den ministeriela brefvexlingen, dock med den åtskillnad, att ersättningen för den, enligt Kongl. Brefvet den 11 Sept. 1837, utgår från General-Post-Styrelsen. Detta sätt alt bestrida dessa slag af utgifter synes mig dock mindre lämpligt och icke öfverensstämmande med den ordning och enhet, som böra råda i afseende å deras anordning och redovisning, samt med det förhållande i hvilket dessa utgifter böra bäras af hvartdera Rikets Statsverk. Till följd af sin natur måste de alla betraktas såsom gemensamma för båda Rikena och dessa derföre i viss proportion till deni bidraga, så att icke, såsom nu är förhållandet, Sverige ensamt bekostar den ministeriela brefvexlingen och telegraf-utgifterne och Norrige ensamt lemnar medel för extra och hemliga utgifter, under det att detta Rikes Statsverk gemensamt med det Svenska bekostar skrifmaterialier och expenser.
Majit 1 Nåder bifallit för ytterligare 10 år, med vilkor att Städerne skulle erlägga Vacance-afgiften efter Markegångs» beräkning, enligt de grunder’ som innehållas uti de af Utskottet i dess Förslag åberopade Kongl. Bref af den 21 Maji 1816 och 5 Augusti nägtlidfit år; Och, som Städerne härutinnan ingått, lärer Utskottet finnas hafva uppå galande Contracter och således icke, såsom Herr Grefve Mörner synts förmena, uppå godtfinnande grundat sitt tillstyrkande om 25,000 Rldrs uppförande under denne Titui; Börandé Utskottet, i anledning af Herr Grefve Gyllenborgs serskilda förfiågan, upplysa, att antalet af Städernes Båtsmän, Stockholms undantagne, uppgår till 722 Man, hvarföre Vacance-sfgiftär påräknad. Till grund för bestämmandet af Lotsoc£ Bak-af gifter ne, har inom Vällofl, Borgare-Ståndet upplysning blifvit begärd om beloppet af desse medel de senare åren. I)å någon förändring af den summa, sorn tillförene under ifrågavarande Titul varit upptagen, icke blifvit föreslagen , har Utskottet trott en närmare specification af årliga Inkomsten Jiihang till Riks.St. Frat. i%ij - igig. *:de Sami. N-.r <j06 Stats-Utskottets Betänkanden. vara öfverflödig, hälst de under Riksdagens lopp, af Trycket utkomna Tabeller öfver StatsVerkets Inkomster och Utgifter L allmänhet, derom lemna all nödig upplysning. Emedlertid får Utskottet nu vid handen gifva, att Uotsoch Båk-aFgifterne uppgått år 1814 till 38,968 R:dr 8 sk. 7 r:st, år 1815 till 53,601 R.dr 39 sk. samt år 1816 till 25,009 R:dr 15 sk. iortst.
Att vänta rättelse af en framdeles större upplysning och förmildring i tänkesättet gör ej tillfyllest för det närvarande. De fleste bildade Nationer hafva i sin Criminal-lag intagit straffbestämmelser mot husdjurs misshandling. Äfven Norriges nyaste Brottmåls-lag bar i 23 Gap. 19 § ett stadgande af detta innehåll: Viser nogen grusomhed ved misshandling af kreatur, der ere ham selv ti/lhörendeJ straffes hem med Roder eller Famgsel. Må Svenska folket ej blifva det enda, som härutinnan uraktlåter, hvad den sanna humaniteten ej mindre än christendomen af detsamma fordrar. Affatta* straffbestämmelsen i så allmänna ordalag, som den Norrska, så bör till - Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 3. 3 lä rapning utan fara för misstag kunna ske efter domarens pröfning: och lagen skall genom sin blotta tillvaro gifva tänkesättet och sederna i denna del en bättre rigtning.” Af Herr Lector IVallman, som instämde uti de af Herr Prosten Scive uttalade åsigter; men trodde, att en lag i förenämnde ämne, som fullt uppfyllde ändamålet, icke för närvarande kunde stiftas. M 3. Ank. till Exp. Utsk. den 29 Aug. kl. 10 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj As Nådiga Proposition, angående bestämmande af vissa villkor för vinnande af dispositionsoch jordegande-rätt till de så kallade Kyrkohemmanen i Halland. Enligt ett, den 21 dennes, ankommet prolocolls-utdrag, har Högv. Preste-Ståndet till Lag-Utskottets behandling remitterat Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående bestämmande af vissa villkor för vinnande af dispositionsoch jordegande-rätt till de sä kallade Kyrkohemmanen i Halland; men som till Utskottets kännedom kommit , alt ifrågavarande Nådiga Proposition, blifvit remitterad af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet till Stats-Utskoltet och af Hederv.
Om vi lemnade sjelfklokheten å sido, och togo exempel af andra nationer, hvars vidsträcktare erfarenhet uti sjökrigsväsendet omöjligen kan bestridas, sä skulle vi finna ett märkligt bevis för de större krigsskeppens öfverlägsna stridsförmåga, icke allenast på verldshafvet, ulan äfven öfver allt der de hafva rum att röra sig, uti det förhållande, att vid Engelsmännens och Americanarnes sjöstrider på de stora Amcricanska insjöarne användes icke kanonslupar och jollar, utan större seglande fartyg, och slutligen byggde roan för detta ändamål Den 24 October. 309 linieskepp af aldra största dimensioner (tredäckare). Men majoriteterne inom föregående och denna riksdags StatsUlsk. ha måhända större erfarenhet än Englands, Frankrikes, Förenta Staternas, Rysslands, Danmarks, Egyptens, Turkiets, Hollands och Neapels sjöstyrelscr, hvilka alla bygga och underhålla linieskepp af de aldra största dimensioner, och det emedan de anse dem för de kraftfullaste sjökrigsmachiner, som verlden ännu känner; likasom de minst dyra, jemförelsevis emot kanonantalet. Då under loppet af 10 år så myckel blifvit ordadt och så många afhandlingar utkommit ang:de Sveriges sjöförsvar, och enär jag är öfvertygad, att den som enligt 14 § Reg.F. äger högsta befälet öfver krigsmakten till lands och sjös, från sin höga ståndpunkt, bäst är i tillfälle bedomina det med landets tillgångar och läge mest ändamålsenliga försvar, så skall jag icke vidare uppehålla R. o. Adis lid, utan anhålla, att desse ord i inledningen till StatsUtskis betänk. N:o 38, ”det Sveriges sjöförsvar väsendtligen hvilar på en talrik, väl utrustad och öfvad skärgårdsflotta” må blifva afslagen, hvarom anhålles att H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa propos. Gr. von Platen, Baltzar:
Bevillmngs*Utsköttets Bti&nkwdtn* 445 Frun Hedervärda BandeStätidet. Ett Memorial af Riksdags*Fullmägtigeh Ni/s Mänsson » deruti föreslås, att importen från Finland af victualiet, slagtkreatur och spannmål må beläggas med så hög Tull, att införseln af dylike varor från inrikes orter Iean derigenom finna nödig uppmuntran, samt att sådant äfven måtte iakttagas i afseende pä utländskt Lin, söm till Sverige införes, så att Svenska Linet kan med det utländska ut* härda täflan i pris t 1 hvilken sistnämnde om* ständighet menirtgarne inom Ståndét varit skilj, aktige i det, att yrkadt blifvit, dels att ut* ländskt Lin måtte helt och hållit till införsel förbjudas, dels att det måtte med en hög Tull beläggas, dels att dylike åtgärder ej mätte ega rum, då det inhemska Linet ej skall kunna nyttjas till vissa behof vid fiske och sjöfart. Dessutom hafva följande motioner blifvit från Högloft. Ridderskapet Och Adeln, Vällofl. BorgareStåndet och Hedervärda BondeStåndet till Ekonomi-Utskottet ensamt remitterade, hvilka, såsom åsyftande samma ändamål, som i förenämnde Memorialer blifvit yrkadt , Ut* skotten ansett i ett sammanhang med dem bö* ra upptagas och gemensamt behandlas, neml.s Af Grefve Gyllenborg, J. II., att sådane victualier och andre varor, som Sverige till eget behof kan producera, med undantag af Ved allena, antingen efter viss föreskrifven tids förlopp, må förbjudas till införsel, eller beläggas med sådane Tull - afgifter, att de icke kunna här säljas under de pris, hvartill styn - 445 Bevillnings■ Utskottets Betänkahdeh. ma varor af inhemsk production böra, i jern» förelse t i i l öfrige förhållanden, uppgå. Af Friherre Wrangel, II., att alldenstund Handels-Tractaten mellan Sverige och Fin» laad för sistnämnde
T y vår bildning börjas inte, när vi först kunna läsa, utan när vi m e d klappande hjärta första gången läsa en saga, ej när vi första gången examinera en växt, utan när vi första gången inse det storartade i naturens ordning. * Friherrinnan Emma Sparres intressanta och synnerligen sevärda stora oljemålning » Porträttgnipp af Grefve Hans Wachtmeister med sonen, af sedd f ö r porträttsalen å Johannishus, utställes under en kortare tid i T h e o d o r Blanch ' s konstsalon, 16 Hamngatan (midt för Kungsträdgården). Dessutom exponeras där samtidigt ett stort urval n y a oljemålningar, akvareller o c h pasteller af ino c h utländska berömda konstnärer. En svensk sångerskas minne och en drottnings jubileum. Bland d e många åtgärder, som nu vidtagits öfver allt i England till firande af drottning Victorias diamantbröllop m e d engelska kronan, kan omnämnas en s o m äfven hugfäster vår fräjdade landsmaninna Jenny Linds minne. Earlen af Leicester o c h mayorn i Norw i c h ha föreslagit, att till firande af jubileet insamla en fond till uppförande af ett nytt Jenny Lind-sjukhus i Norwich. Ett sjukhus, s o m bär detta namn, skänktes nämligen till staden år 1849 genom denna sångerskas frikostighet, o c h m e - ningen är nu att väsentligen utvidga denna inrättning. Mr Colman, f. d. parlamentsledamot för Norwich, har till detta ändamål skänkt en tomt på flere tunnland. — Teater • och musik. Kungl. operan återupptog i fredags Wagners storslagna musikdrama » Valkyrian ». A t t detsamma allt fortfarande gör ett mäktigt intryck framgick af det lifliga o c h djupa intresse, hvarm e d d e n ganska talrika publiken följde operan akt efter akt. Bifallet var o c k synnerligen intensivt. Utförandet var på det hela taget värdt allt erkännande. D o c k vore framför allt önskligt, att textuttalet blefve tydligare. Särskildt gäller detta hr Bratbost o c h fru Bundberg.
Bankens egna medel må deruti endast göras fiuktbara till det belopp, som kan förenas med denna Cassas och Sedelstockens lämpliga förhållande till hvarandra, beroende »let dessutom af Banoo-Styrelsen, att, derest omständigheterna så fordra, för längre eller kortare tid inskränka de eljest för län och borgensförbindelser i denna Discont stadgade maxima.” "Den Banco-TJtékottels Utlåtande, N:o 44• 33 ”Den afsatla Reservfonden må. såsom öfverflödig, aflemnas till VexelBanken. ” Till en början bör Utskottet, såsom svar på de gjorde anniarkningarne, förklara, det Utskottet inseende fördelen deraf, att ett bestämdt stadgande finnes, angående sättet och ordningen för förminskning af Bankens vid anfordran betalbara förbindelser, då sådant af omständigheterne fordras, bär nedan, bland annat, föreslagit, det Banco-Fullmägtige må ega, att i förrberörde ändamål, i första rummet, göra indragning af de medel, hvilka äro anvisade för utlåning genom Handelsoch Närings-Disconten. Hvad beloppet af den föreslagna fonden beträffar; torde Utskottet böra hänvisa till Betänkandet N:o 21), der det blifvit ådagalagdt, att den af Utskottet tillstyrkta summa understiger den som hitintills varit i omförmälde låne-gren använd; hvarom de zifler-uppställningar, hvilka längre fram i detta utlåtande förekomma jemväl lemna upplysning. Utskottet får, med afseende å det inom Bonde-Ståndet framställda förslag, endast erinra, att vid Handelsoch Närings-Discontens första inrättande, Banken icke egde medel att densamma förlägga; i följd hvaraf, för sådant ändamål, upplåning måste ega rum; men de i denna väg upplånade medel, återbetalades sedermera, i den mohn, Bankens egna medel lemnade tillgång för ifrågavarande låne-rörelses bedrifvande.
minnesgåfva i en form, som synes Hon kunde också beskrifva för dem, hur väl harmoniera med sakens innebörd. såg ut — att hon hade ett vacMed anledning af jubileet har deras ett mor stort ansikte i samt ett par milda blå ögon. charmant porträtt af konung kert Oscar Litet mindes amiralsuniform efter en fotografi af Gö- de nog själfva, men det var så ofullständigt — de voro blott något öfver sta Florman blifvit idförd i färgtryck år, när hon drunknade. och betingar i konsthandeln, tre i praktfull förgylld ram med sniderier under kungLiksom deras mor före dem hade de en lig krona, ett pris af 40 kronor. För vek och känslig natur och ett omedvetet det bidrag under rubriken: » Hvad behof af jag kärlek — och liksom hon fingo minns om kung Oscar », som bland samtde aldrig detta behof tillfredsställdt. Endast liga insända mest tilltalar oss, när komma de fingo luta sina små ljusa hufvuden vi att som en hedersgåfva till mot insängamla Gretas slitna ullkofta och se daren öfverlämna ett dylikt det inramadt vänliga ansigtet med den tandlösa " munkonungaporträtt. nen öfver sig, endast då kände de en stilla tillfredsställelse, Samtliga bidrag böra åtföljas af insom kunde ta sig uttryck ett adress skratt eller i en liten glädjeglimt ur sändarens fullständiga namn i och o ' skyldiga, bedjande barnaögonen, hvilka (hvilka dock, om så önskas, ej de publiceeljes till så ofta ras) samt måste vara ingångna Bevoro fulla af tårar. voro nu på väg att fylla fem år, och daktionen af Idun, Stockholm, De senast den 15 juli. Red. af Idun. * Vilsna lam. Skiss af Sophie Linge. Ingen kunde säkert säga det, men man och man emellan hviskades det om, att » mor på Gransätra, » då hon för ett par år tillbaka — vid klappning af kläder — omkom genom drunkning, skulle ha varit själfförvållande till olyckan.
Ehuru jag visserligen, i likhet med mången, hade önskat, att de förbättringar, sorn möjligen kunna anses nödiga i It. o. Adis representations-sätt, hade utgått från detta hus, så och då sådana icke egt rum, och vi nu ega att yttra oss olver inom Konst.Utsk. upgjordt förslag, hvilket Utsk. är sammansatt af ledamöter såväl från vårt eget som från öfriga Stånd, de der sednare, enl. mitt förmenande, egentligen ieke hafva någonting att bestyra med ifrågavide reform, är jag dock af den tanke, att om förslaget är godt och nyttigt för R. o. Adis fortfarande bestånd, såsom ett af de fyra RiksStånd, som böra försäkra fosterlandet om dess sjelfbestånd, så vill jag gerna förbise uphofvet dertill, och icke, såsom jag nyss hörde en värd talare göra, hardt bedöma detta uphof, utan jag inskränker mig blott att på det bestämdaste förklara, det hela förslaget uteslutande beror på R. o. Ad. Men, mine Hrr, jag yttrade i början af mitt anförande, att jag är djupt genomträngd af frågans vigt, och då måste äfven ovilkorligen höra till dess utredande, att noga pröfva, huruvida den föreslagna reformen är behöflig eller icke. För att verkställa en sådan undersökning med det allvar och den ärlighet, som oss egnar, bör man i främsta rummet känna de motiver, som föranledt en ledamot af BorgareSt. att väcka motion om förändring i vårt Stånds representations-sätt. Konst.Utsk. har i sitt Betänk, blott autydt, att en sådan motion varit anlednm till det steg Utsk. tagit. Jag känner icke innehållet af denna motion, och således icke heller de motiver, som föranledt förslagets framläggande, och hvilka motiver måste hafva varit af en ganska stor vigt. Jag beklagar detta upriktigt, ty möjligen kunna dessa motiver vara sådana, att de äfven inverkat på mina åsigter.