Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. N-.o 41. icke inpractiseras, hvarföre ock Rikets Ständer ansett Dykeri-Inrättningeri, såsom nyttig och nödvändig, höra bibehållas; men tillika, i afseende på Dykeri-Inrättningens ifrågaställdta bedrifvande af Staten, af anförda skäl förklarat, att densamma icke må för Statens räkning öfvertagas, utan borde från och med detta års början, då 1111- varandeOctroy skulle upphöra, till enskildt Bolag å nyo upplåtas; äfvensom Rikets Ständer, hvilka funnit ett billigt afseende Röra fästas å den allmänt yttrade klagan öfver de för sjö-nödlidande betungande vilkor, som uti det hitintills gällande Reglemente funnits stadgade, trott, att lindring i dessa vilkor rättast och ändamålsenligast kunde beredas, om ett vidsträcktare tillfälle lemnades de sjöfarande, alt genom egen omtanka hjelpa sig ur iråkad olycka; i anledning hvaraf Rikets Ständer i underdånighet föreslagit vissa från denna grundsats utgående hufvudgrunder, i enlighet Rvarmed de i underdånighet anhållit, att 1802 års Reglemente för Dykeri-Inrättningen måtte ändras och sedermera tjena till grund för Inrättningens upplåtande å nyo till privat Bolag, efter nuvarande Octroyens slut, hvarförutan Rikets Ständer slutligen i underdånighet framfört den önskan, det Kongl. Maj:t täcktes anbefalla vederbörande, att så tidigt låta kungöra den nu gäl - Kongl. Mapts Kådiga Propus. N.o x 3 lande Octroyens slut och Verkets upplåd tande å nyo från och med d. i Januarii detta år, att tillfälle måtte beredas för deri enskilde Speculanten, att öfverväga och uppgifva vilkoren för Inrättningens öfvertagande, samt alt bland de skeende anbuden det må företrädesvis antagas, sorn för Dykeri-Verkets vidmagthållande samt ett noggrannt uppfyllande af det blifvande Reglementets föreskrifter, utsätter de billigaste vilkoren och de minsta afgifterna. Kongl. Maj:t, som i anledning häraf först infordrat
Nä-ej, sex och tjugefem sa' jag. Sex hå sjuttifem då! Sju riksdaler! HULTING. Sju var det, ja! Sju kronor är bjudet! Det är ett bra tal, det! Sju var de visa jungfrurna, och sju fästmän hade de hvar och en och sju underverk kan ni läsa i Kajsa Varg om att di hade ute i stora verlden och sjuskinnsgröt kan ni koka i kastrulln, om ni lägger bra med smör i och sju var di magra nötena, som åt opp de sju feta, som också var sju och sju var det bjudet, ja, sju kronor för kastrulln första, andra ... Trettonde scenen. DE FÖRRE. BOMAN och ANDERS (från fonden, höger). BOMAN (uppe i grinden). LÄNSMAN. ALLA (vända sig förvånade om). Håtta kronor hä' bjudet! Hä? och blir stående). Hvad tänker 'an på! HANNA (på trappan, färdig att gå in, vänder sig om Se, Janne Boman! HULTING. Åtta kronor är bjudet! Skynda er nu, annars rakar kastrulln er näsa förbi! Åtta kronor var det ja! Första, andra, tredje gången åtta! (slår klubban i bordet). Åtta kronor! BOMAN (kommer fram). Min var 'an! 88 LÄNSMAN (till Berg). Skrif: Janne Boman, skutskeppare! (till Boman.) Du måtte tänka sätta bo, Janne? BOMAN (med en blick på Hanna). Det kan nog 'ända det! (går till Österman och hälsar; denne besvarar hälsningen snäft.) HULTING. Ja, gifter han sig då också, så blir han en riktig bo-man! (skratt.) tror 'Ulting 'ar qvicknat ve' sen 'an kom hut på landet? som gör'et! derborta! HULTING (visar på länsman). Det LÄNSMAN (till Victor). Ro BOMAN. Jag är sällskapet hit med stekpannan HULTING. Den med amerikanskt fläsk till, gubbar! Den ska' vi vara tillsammans om! regera! Nu åt han opp mitt fläsk! (tar stekpannan af Victor och visar upp den). Det här är en stekpanna, det, ska' ni tro!
Utlåtande och förslag N:o 32?, angående RiksStåudens särskilta Beslut rörande RecognitionsSkogarnes upplåtande och försäljning till skatte, pröfvade Prest-Ståndet skäligt att, med godkännande af de föreslagne Voterings-Propositionerne, hänskjuta herörde ärende till afgörande af Förstärkta Stats-Utskottet på sätt uti RegeringsFormens 6g §. föreskrifves. S, D. Upplästes Stats-Utskottets Utlåtanden N:o 327 och 328, rörande Riks Ståndens skiljaktiga beslut i frågorna 1. om Riksens Ständers Revisorers rätt att indraga Creditivet å Banken för Allmänna Magasins Inrättningen , och 2-derom, huruvida det för Manufactur-Diskonten ställda Creditiv å Banken må kunna af Riksens Ständers Revisorer indragas,- hvarefter Prest-Ståndet, med godkännande af de föreslagna Voterings-Propositionerna, beslöt hänvisa dessa ämnen till afgörande af förstärkta Stats-Utskottet, på sätt Regerings-Formens 69 §, omförmäler. S, D. Banko-Utskottets Utlåtande N:o 71, i anledning af en inom Vällofl, Borgare-Ståndet väckt motion, angående afbetalning i silfver på Bankens Fastiohets-Lån, upplästes, då PrestStåndet, i betraktande deraf, att denna fråga redan blifvit af Riksens Ständer afgjord , fann, att berörda Utlåtande icke fordrar annan åtgärd, än att läggas till Handlingarne. S. D. Biföllos efterföljande Betänkanden, nemligen:.
Det lärer tvifvelsutan icke kunna motsägas, att det nära nog gränsar till det omöjliga, alt inom loppet af en riksdag afgöra en så beskaffad genomgripande fråga som denna, om den skall genomgå granskning af bela vår personal. Här har blifvit sagdt af en person, att lian icke kunde förmoda, att 48 personer skulle kunna blifva så eniga, alt icke förslaget skulle sönderryckas. Jag ber att få fästa uppmärksamheten på, att, då ett sådant förhållande kan ifrågasättas för en delegation af 48 personer, så måste det väl så mycket mera komma i fråga för de 4 Stånden tillsammantagna. Förutsättningen af enighet skulle der gränsa nära nog till en omöjlighet, och sjelfva det anförda skälet kan icke anses annorlunda än nära nog såsom cn sophism, grundad derpå att man icke vill förslaget. Jag återupprepar, att det är naturligt att meningarna skola vara delade, och derföre kunna vi icke komma till ett resultat annorlunda än genom en votering.- Jag måste erkänna, alt det för min känsla har varit i högsta måtto uppskakande, att inom della Hus, under 19 seklet, höra anspeglingar på vådor af del nya lagförslagets mildare grunder. Jag hade icke föreställt mig, att ett så beskaffadt skönhetssinne för stegel och hjul, som vi, vid en föreg:de riksdag af en annan värd talare, här erforo vid fråga om den straffbestämmelse, som då ändrades, äfven nu skulle söka att göra sig gällande, icke föreställt mig, alt afhuggna hufvuden och blödande ryggar skulle inom detta Hus sättas i fråga såsom bildande medel för samhället. Jag hade icke väntat mig, alt så beskaffade utvägar skulle nu för liden anses behöfliga, för alt bibehålla jemvigten emellan husbönders och tjenares inbördes förhållanden. Jag har icke kunnat undgå att upptaga till besvarande dessa yttranden, på det att den stora allmänheten, inför hvilken vi yttra oss här måtte se, att det inom delta Hus funnits åtminstone en röst, som fästat sig vid dessa uttryck och yttranden, uti hvilka jag för min del icke har kunnat upptäcka någon annan mening, än farhågan för de mildare lagarnes möjliga antagande och för en bättre lagstiftnings införande inom landet.
Palmstjerna nyss anfört, och lill dem jag tagit mig friheten framställa vid disculeran det af punkten i dess helhet ber jag att få tillägga några af de uplysningar, som Chefen för Myntoch kontrollverken afgifvit och hvilka innefattas i följande yttrande: ”Behofvet af ett litet silfverroynt visar sig vara oafvisligt genom begärligheten af R:dr-Specieslyckena, men orimligt är det alt prägla ett så litet mynt, som 246 Den 22 Februari e. m. är dyrt i tillverkning oell aldrig beliöfvcr sändas öfver Rikets grånsor, till lika skrot oell korn, sorn de större silfvermynten. 1 flera länder, såsom Norrige, Preussen, Bayern, Sachsen, Hanover, Amerikanska Staterna, m. fl. utmyntas skiljemynt af ringhaltig!, silfver till temligen högre prägladt värde än som motsvaras af deri befintligt både silfver och koppar, och i Danmark präglas 2, 3 och 4 Riks banks-skillingar af 4-lödigt silfver till 21 Rbd. på fina Cölniska marken, dä det egentliga myntet slås lill 9| Rbd. på samma mark, hvadan nämnde skiljemynt blir 127 proc. underhaltigt. Det föreslagna 10-Öret är i förhållande till de sistnämnde utomordentligt godt såsom varande endast 20 proc. underhaltigt. De större mynten slås nemi. till 66| R:dr Rgs af 1 Sf Sv. v. v. finsilfver, då af 10-Ören skulle slas 80 R:dr af samma Sf, hvadan 120 R:dr i 10- Ören äro i silfvervärde
Majit, som jemväl funnit Rikets Ständers förslag om Gymnastiska Central-institutets och öfriga allmänna gymnastik-anstalters i riket ställande under en gemensam styrelse på förhanden varande förhållanden väl grundadt, har i likhet med Komiterade ansett, att vid detta institut professorer med erforderligt antal biträdande lärare böra anställas, en för den pedagogiska, en för den militära och en för den medikala gymnastiken. Men då genomförandet af en fullständig organisation på dessa grunder, hvilken organisation E. K. Majit äfven i dess detaljer ansett böra verkställas i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Komiterades förslag, påkallade större penningetillgångar än de. som nu äro Central-institutet anvisade; har E. K. Majit föreslagit, att Rikets Ständer för detta ändamål måtte bevilja en summa af 29,400 Ridr årligen, att fördelas på det i Komiterades sednare förslag upptagna sätt, endast med den förändring, att, då institutets vaktmästare för närvarande på stat åtnjöte högre lön än 500 Ridr, hvilken summa af Komiterade härtill blifvit föreslagen, hans lön måtte bestämmas till 550 Ridr, hvaremot de till aflönande af portvakt eller gårdsdräng på stat upptagne 400 R:dr syntes kunna minskas med 50 Ridr och återstående 350 Ridr lämpligen uppföras under rubriken -diverse utgifters, deribland någon kostnad för målskjutning icke skulle komma att ingå, enär, enligt Komiterades förslag, undervisning deruti icke borde vid institutet lemnäs. För öfrigt har E. K. Majit ansett att, i likhet med hvad under nästföregående statsreglerings-period egt rum, ett belopp af 2,000 Ridr borde anvisas till stipendier för institutets civile elever, med rättighet för E. K. Majit att, beträffande sättet för fördelning af dessa medel, utfärda de närmare föreskrifter, som blifva af nöden. Sammanräknade be - 54 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd.
Jag besvarar denna invändning dermed, att Secreteraren har i hvarje vecka att bivista 2 Sessionsdagar , på hvilka Protocoll skola föras, att båda dagarne föranleda till Expeditioner , och att Secreteraren dessutom nästan hvarje dag i veckan hemma hos mig särskildt sysselsattes med Skrifvararbete; i hvilket jag under de framflutna 2 åren sjelf deltagit, på det ärenderne icke måtte afstadna; men Den 2 Juli. e. m. att deremot Kamreraren och Casseuren aldrig bi vistar, och ej behöfver bivista mer än en Session i veckan , och att , under den tid jag varit hans förman, har jag saknat all anledning att honom hos mig sysselsätta , eller att af honom ens begära någon upplysning, som fordrade tid. Förgäfves skall man ock använda det skälet, till nedsättande af Secreterarens vilkor, att han omöjligen kan föras i bredd med Secreterare i Kongl. Collegierna , utan aldrahögst förliknas med DepartementsSecreterarne x Kongl. KrigsCollegium. Det befinnes, att Secreteraren vid Ofverlntendents-Embetet är Secreterare vid ett Publikt och Kongl. Verk, att han har ingen annan Secreterare öfver sig , och att han äfven i ChefSecreterare egenskap betjenar eif Kongl. Direction, hvars värdighet är lika med de Kongl. Collegiernas. I öfrigt måtte det mig tillåtas anföra att, då Secreterarebeställningarne i dessa Collegier merendels leda till Ledamotskap i samma Verk, stundom äfven till högre embeten i Staten, äger Secreteraren vid Kongl. Öfverlntendents-Embetet ingen carriere för“sig öppen, och kan, åtmindstone inom detta Verk, aldrig avancera; oberäknadt alt detta Verks tjenst leder till föga eller ingen recommendation på annan tjenstbana. I följe af alla dessa skäl får jag än ytterligare yrka, att nämnde Secreterarelön måtte i allt bestämmas iz6
Riks-Stånden ingifne' Memorial, inhemtat, att Kongl, Kammar-Räitens anmärkningar emot senare årens Bevillnings-Comitéer varit ställda, icke blott emot det Län, der Herr Grefven bodde,’ utan äfven mot nära hälften af Rikets öfrige Län, och då en noggran öfversigt af dessa mål, i Motionairens tanka, torde blifva mycket gagnelig, ej mindre för Bevillnings-Utskottet, än för Rikets Höglofl. Ständer, för att i tid få utredt, i hvilka delar de förra Författningarne gifvit anledning till olika tydningar, har Herr Grefven dels hemställt, om icke Bevillnings-Utskottet skulle finna nödigt, att, på sätt 42 §, Riksdags-Ordningen föreskrifter, denna upplysning infordra, dels ock anhållit, att densamma måtte Rikets Höglofl. Ständer meddelas, samt att de Summor, som varit i fråga, blefve, såsom af vigt i Statistiskt hänseende, specifikt upptagne. Utskottet har, under handläggning af de Memorial, som Motionairen åberopat, och hvilka åsyftat inskränkning uti Kongl. Kammar-Rättens granskningsoch pröfningsrätt i Bevillnings-ärenden, icke funnit för sig nödigt att infordra de upplysningar Motionairen ifråga, ställt, emedan desse icke hafva något egentligt inflytande på den ofvannämnda princip-frågan,| samt dessutom de anmärkningar, hvilka, unde< 48 BwillnrUtskotteis Beiänkanden N-ris 13, 14.- den förflutna tiden må hafva skett, till följd af möjlig tvätydighet 11823 års Bevillnings-Förordring, icke äro föremål för Bevillnings-Utskottets i Grundlagen bestämda tillgörelse; och da Utskottet i serskildt Betänkande, utan vägledning af ifrågaställde uppgifter, uti ätit sig öfver det, som i hufvudsaken blifvit framstäidt, har Utskottet alitsa icke ansett sig böra vidtaga någon serskild åtgärd, i anledning af Herr Grefvens anförande; hvilket förhållande härmed hos Rikets Höglofl. Ständer vördsamt anmäles. Stockholm den 7
Och tag oljokrukona, och gjut den ut på hans hufvud, och säg: Detta säger Herren: Jag hafver smort dig till Konung öfver Israel. Och du skall låta upp dörrena, och fly, och icke förtöfva. Och Prophet ens tjenare, den unge mannen, gick åstad till Ramoth i Gilead. Och då han inkom, si, då såto der höfvitsmännerna för hären. Och han sade: Höfvitsman, jag hafver något säga dig. Jehu sade: Hvilkom af oss alla? Han sade: Dig, höfvitsman. Då stod han upp, och gick in; men han göt oljona på hans hufvud, och sade till honom: Detta säger Herren Israels Gud: Jag hafver smort dig till Konung öfver Herrans folk Israel; Och du skall slå dins herras Achabs hus, att jag skall hämnas mina tjenares Propheternas blod, och alla Herrans tjenares lod, utur Isebels hand; Så att hela Achabs hus skall förgås; och jag skall af Achab utrota den som på väggena pissar, och den innelyckta, och den igenlefda i Israel; Och skall göra Achabs hus, såsom Jerobeams hus, Nebats sons, och såsom Baesa hus, Ahia sons; Och hundar skola uppäta Isebel på åkren i Jisreel; och ingen skall begrafva henne. Och han lät upp dörrena, och flydde. Och då Jehu gick ut till sins herras tjenare, sade de till honom: Går det allt väl till? Hvar efter är denne rasaren kommen till dig? Han sade till dem: I kännen dock mannen väl, och hvad han säger. De sade: Det är icke sant, säg du oss det. Han sade: Så och så hafver han talat med mig, och sagt: Detta säger Herren, jag hafver smort dig till. Konung öfver Israel. Då hastade de sig, och hvar och en tog sin kläder, och lade under honom invid säjaren, och blåste med basuner, och sade: Jehu är Konung vorden.
Doctor Heurlin_, Prosten Ödmann> Contracts-Prosten Hallström; och skulle underrättelse härom, genom Utdrag af Protocollet, Expeditions-Utskottet meddelas, med anmodan att utföra dessa ledamöter uti den underdåniga skrifvelse ifrån Rikets Ständer, hvilken, till svar å förrberörde Kongl, skrifvelse, blifver uppsatt och kommer att innefatta uppgift å samtlige Riks-Ståndens valde ledamöter uti ofvannämnde Utskott. S. D. Fortsattes den i förmiddagens Plenum började föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 44, angående regleringen af utgifterna under Riks-Slatens Tredje Hufvud-Titel, i sammanhag med samma Utskotta Trot. Utclr. d. lo Aug. 1840. Utlåtande N:o 2.02, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 44, hvarvid följande punkter förekommo och afgjordes, nemligen: 8:0 Artiller i-Staten. Anslaget 2,800 R:dr, beviljades. 9:o Commendants-Staten. Hvad Utskottet i denna punkt föreslagit beviljades. 10:o Kongl. Krigs-Academien. Ståndet, som beviljade det till Kongl. Krigs-Academien nu utgående anslaget 37,200 R:dr, ogillade det af Utskottet föreslagna sätt för den underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t, hvilken Ståndet ansåg kunna och böra motiveras och allättas på följande sätt: Som Rikets Ständer anse, att de ynglingar, hvilka vid Kongl. KrigsAcademien intagas, kunna erhålla sin förberedande bildning vid de allmänna Elementar-läroverken, så anhålla Rikets Ständer i underdånighet, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes vidtaga de åtgärder, i följd hvaraf Academien kunde småningom förändras till och blifva en Tillämpnings-skola till bildande af befäl för Arméen och Flottan. liro Allmänna Garnisons-Sjukhuset.
Hr Westfelt, Nilsi StatsUtsk:s betänk, i denna fråga tror jag är ganska riktigt och väl grundadt. Utsk. har 21 II. 2 10 Den i Mars. beräknat eller fått underrättelse derom, att Pein af Kammarråden i detta collini varit och äro sjuka , men det kan väl icke vara troligt att desse fem ledamöter hela året kunna vara sjuka. JNar således StatsUlsk. har för år iS/ft gifvit en summa af 1,600 r:dr, och, om jag icke missminner mig, K. M. har begärt för fyra kammarråd 4>^oo r:dr, det vill säga för hvardera 800 ridr, så om nian nu antager att af dessa fem eller fyra ledamöter två beständigt skulle vara sjuka, torde Hr von Hartmansdorff finna, att det blir fullt tillräckligt för Iva ledamöters, arfvoden, 0111 i stället för 4oo r:dr, hvarmed Utsk. ansett tillförordnade ledamöter kunna åtnöjas, de erhöllo 800 r:dr ; ty om icke mera än två äro sjuka, så förslår det tillstyrkta anslaget till samma summa som K. M. har omnämnt , nemi, 800 r:dr för hvar och en, och då efter statsreglering slut besparingarne blifva kända på den summa af extra-utgifterna , som kan belöpa på delta departement, så tror jag alt K. M. har tillräckliga tillgångar för att bestrida de här ifråga var. behof af dessa tjenstemän. Jag tror att StatsUtsk. har gjort ganska riktigt, då det fördetta år föreslagit 1,600 r:dr b:co; hvarföre jag fortfar att begära bifall till Utskis betänkande Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Jag kan icke frånkänna Utsk. riktigheten af den princip det i sitt betänk, yttrat, nemi. det afseende på ledamöter i embetsverk , som sjuke ej kunna göra sin tjenst. då det efter gällande lagar öfverallt bör tillses, att de få afstå en del af sin lön åt deni, som vicariera; ty en annan princip i detta afseende skulle blifva af en vådlig följd, om den allmänneligen godkändes.
Solisterna blifva de samma som förut, nämligen fru Edling, hrr M. Strandberg, S. Smith och H. Nygren. Säkerligen skall ingen musikvän försumma att återhöra det märkliga tonverket. Filharmoniska sällskapet är äfvenledes färdigt att gifva sin första konsert för året, tisdagen den 4 mars. Denna torde ock varda en af de intressantaste, som här på länge gifvits. A densamma kommer nämligen att utföras Joh. Seb. Bachs Mattheus-Passion, skildringar af Jesu lidandes historia efter evangelisten Mattheus af Picander, öfvers. till svenska språket af Adolf Lindgren. Orkesterbearbetningen är af R o b. Franz, ackompagnementet till recitativen af N. W. Gade och A. Hallen, sällskapets nitiske och skicklige dirigent. Som solister uppträda fru Dina Edling, fröken B. Wichman, hrr M. Strandberg (evangelister), C. F. Lundqvist (Jesus) och G. Holm (öfverstepresten, Pilatus). Orkesterackompagnementet utföres af Balduin Dahls orkester från Köbenhavn, förstärkt med flere härvarande musici. Det hela lofvar en sann musikalisk högtid. Konserten hålles i Östermalms kyrka och börjar kl. 7,30 e. m. o Matiné gifves söndagen 2 mars i musikaliska akademien till förmån förBrefbärarnes enke-och pupillkassas grundfond. Medverkandearo fru Ostberg, frö- ken Jungstedt, operasångarne Ödmann, Lundquist, Nilsson, Edberg och Bröderman, premieraktör Backström, brefbäraren Vestin samt en utvald manskör. Programmmet är mycket anslående. I Blanch ' konstsalong förevisas tills vidare alla dagar tvänne fonografer. Se vidare annonsen! Kärleken är kvinnornas lefnadshistoria; hos männen är den en episod. Fm de Stael. " Bildning. " En berättelse från af Skåne Jane G e r n a n d t (Forts.) fjllfjet var en sex sju år sedan August Jonathan ^ j ^ &gt; Collin fick Tyddinge pastorat och gifte sig med Truls nämndemans äldsta dotter.
Med öfverlemnande af Bancooch Riksgälds-Fullmägtiges Protocoll, rörande Förste Éxpeditions-Secreteraren J. G. Richert# insättande i Justitiae-Ombudsmans-Embetet. Förstärkta Statsoch Banco-Utskottenst Rörande beläning i Banken af exportable effecteiv Bevillnings - Utskottets: Rörande en förändrad Tariff för Husbehofs-Bränvins-brännings-afgiften. Lag-Utskottets: Angående befrielse för Banken att 1 Concourser och Års-Proclama bevaka fordringar mot lös pant; om mildring i straff för fångspillning; rörande -expeditionssättet af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner i Besvärsmål; rörande Herr A. Grönhagens åtskillige Lagförfindrings-förslag; rörande yrkad företrädesrätt 324 Der, 31 December m. för Jordägare till Brukares lösa Egendom; ' om Jordägares rätt lill Arrendators afhysande. 7:0 Instämmande uti inbjudning från Högloft. Ridderskapet och Adeln: I frågan om närmare bestämmande af tiden för allmänngörandet af Bankens tillstånd; och rörande nödvändigheten af vissa åtgärder till controll öfver Post-expeditionen. Högvördige Preste-Ståndet: Angående en underdånig anhållan till jKongl. Maj:t, i följd af Förstärkta Stats-Utskottets beslut rörande CapitationsFyllnadsoch Öfverflöds afgifterne; samt rörande åtgärder till vinnande af snart slut på Riksdagen. Vcillojl. Borgare-Ståndet: I anledning af Lag-Utskottets Utlåtande med svar på återremiss i frågan om tillägg i 24 §• af 1818 års Intecknings-Förordning; rörande en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, i anledning af Oeconomie-Utskottets Utlåtande, om yrkad vidsträcktare frihet i afseende på tillverkning af, och handel med Tackjern; i anledning af Lag-Utskottets
Ständer vördsamt hemställa, att ders af bemålte Stånd på Utskotten anförde skål troligen åsyftade rättighet till anläggning af större undsättnings förråd i Landet afven må af Rikets Höglofl. Ständer bifallas, under iakttagande af de vilkor som för District-Magaziner och Låne-anslag till deras bildande blifvit i allmänhet bestämda. Skulle ater Vållofl. Borgare-Ståndet icke medgifva den slutföljd Utskotten trott sig. böra hemta från Vållofl. Ståndets beslut, och derjemte hvarken Vållofl. BorgareStåndet eller Hedervärda Bonde-Ståndet finna för godt att frånträda den förändring, som vid 3:dje puncten och användandet af Låne-anslaget för de Norra och Vestra Lånen blifvit gjord, hemställa Utskotten vördsamt, att frågan må afgöras genom Votering af Nämnd i den ordning förr åberopade 73 §. af Riksdags-Ordningera utstakar, och hvilken Nämnd då kunde utgöras af sammansatte StatsBancosamt *78 StatsUtskottets Betänkandet). Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten; till det antal af 120 persöner, som nyssnämnde $. bestämmer uti frågor af denna egenskap; hvarvid följande Voterings Proposition torde framställas; Den, som bifaller, att 60,000 Tunnor Säd af Råg, Korn eller Hafra må till Låne-understod för anläggning af District Magaziner, uti de Norra Lånen jemte Stora Kopparbergs och Vermlands Lån, anslås utaf Allmänna Magazins-Inråttningens qvarblifvande behållningar med de vilkor och föreskrifter StatsBancosamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens den 10 sisth October afgifne Utlåtande innehåller, voterar Ja, den det ej vill, Neji Vinner Nej, så komma förenämnde 60,000 Tunnor Säd att ofverlemnas till K:gl. Maj:ts Nådiga disposition, för att efter Lånens folkmängd och olika