Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter sådana långvariga, med teatern införlifvade relationer och intressen var det klart att han skulle blifva mycket kunskapad i dess inre historia. Och då han sista gången fick afslag på sin gamla anhållan, var det kanhända mindre att undra på, om det heta blod, hvilket brann under den ständigt lugna och kalla ytan, började känna sig besväradt af den stränga tygel, hvarunder hans skarpa förstånd höll det. En man af hans djupsinnighet visste väl att i samma stund han gaf efter för det farliga begäret att visa hvad han förmådde, sedan tålamodet brustit, han med detsamma skulle öppna ett slags afgrund, hvilken kunde blifva djup nog för honom sjelf. Jag har hittills endast vidrört Lindebergs poetiska och romantiska sida, och visst låg det någon romantik i hans hufvudpassion, förutom i den obestridliga sanningen, att då han fattat ett beslut, hindren endast stadgade det. Men nu måste en annan sida af hans verksamhet beröras, emedan de båda sidornas sammanverkande och slutliga sammanstötning framdrefvo händelserna till den vändpunkt i hans lif, der han först lärde sig väga den kraft, som Gud nedlagt hos honom, och hvilken han sedan alltid påstod varit för honom en ovärderlig studiekurs, som han ej ville haft ogjord. Lindebergs skriftställeri sträckte sig åt så många håll, att det är svårt att fatta, hvarifrån han tog tid till allt. Hans poetiska arbeten voro långt flera än jag nämnt, derjemte utgaf han svensk biografi och Ephemerider eller de märkvärdigaste händelser i verldshistorien; förutom en mängd afhandlingar i alla tänkbara frågor som kunde yppas och yppade sig i mensklighetens intressen och framskridande. Men huru ansedd denna hans litterära verksamhet var, vann han dock ett vida större namn för sin publicistiska verksamhet, af stor omfattning, men allra störst för politiska skrifter. Liksom han var mycket ung då han började sina vitterhetsförsök, så var han också ganska ung då han kastade sig hufvudstupa ut på politikens oroliga farvatten, der han blef en af de väldigaste kringseglare. Det var 1815 som han började denna seglats på grund af Napoleons flykt från Elba och landstigning i Frankrike.
Lars Olsson, från Stora Kopparbergs län. J. Jonasson, från Kronobergs län. C. J. Kjellman, från Jönköpings län. från Kronobergs län. C. I. Bengtsson, J. M. Björkman, från Elfsborgs län. Johan Erickzon, från Jönköpings län. Johannes Andersson, från Jönköpings län. Jöns Andersson, från Malmöhus län. J. F. Fredricksson, från Upsala län. 308 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Tarif för Inforsel-tullen. • Qvantitet Inforsel-tull. tullberäkningen. Riksmynt. ; Blår, hampa och lin 1 Skålp. R:dr. öre. Korn, omalet 1 d:o. d:o, malet 1 d:o. _ Hafra, omalen 1 d:o. 20 d:o, malen 1 d:o. 30 Glryn, alla slag, under denna rubrik 1 d:o 50 Malt, omalet 1 d:o. 25 30 60 7 d:o, malet | d:o. Arter Stärkelse af hvete, potatis eller andra vegetabiliska ämnen 1 Skålp. Talg 1 Centner •2 : Tråd, jern och stål 1 Skålp. 1 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Nils Petersson från Calmar län, om andag för anläggande af en jernstambana frän Wexiö till Carlskrona och Calmar. Enär det ingalunda kan vara nyttigt att vissa delar af en samhällskropp förlamas, under det andra förbättras, omhuldas och vårdas i möjligaste måtto, så kan det icke heller vara med allmänt väl förenligt, att åtskilliga orter allt framgent förblifva i saknad af nödiga kommunikationsmedel, sedan flerfaldiga andra erhållit sådana i ganska rikt mått. Alla kunna väl icke på en och samma gång komma i åtnjutande af lika förmåner, men hvad som kan och bör göras, är, att den ena orten efter den andra upphjelpes i den mån tillgångar af medel och arbetskrafter dertill lämpligen finnas att tillgå. Nu hafva redan ett större antal af rikets provinser blifvit hugnade dels med kanaler och andra för trafiken tjenliga förbättringar, dels med dyrbara jernvägsanläggningar och dels med kommunikationsmedel af båda slagen.
Hon är rik och vacker och hennes man vårdslösar henne skriflig makt öfver mig. Hon är fullkomligt hon älskar, blir en lycklig män. Sådana kvinnor som hon ha en obe fördomsfri, men så nobel och fin. Den man, Jag blir nog hennes offer en dag LOUISE har vändt sig bort; kämpande med sin sinnesrörelse. ERNA. i ett sår. Man tycker, man vill dö af smärta. Han är en mästare i att vrida knifven om Man börjar tro på sin makt att binda honom, trots hans egna försäkringar. Men man binder honom aldrig. Han är hal som en ål. Man må kan ändå inte hålla honom kvar! rispa honom så att blod kommer fram man LOUISE. Har han berättat det der för dig? ERNA. Hvilket? LOUISE. henne som han höll på att modellera? Som du talade om nyss det der om 88 - ERNA. var efter det, som jag gaf mig. Ja. Och jag har skäl att minnas det. Det LOUISE. sant det der Tror du tror du också att att det var ERNA. furstinna, som han modellerar. Och han vet i sin kvinnojagt. Jag har förstått det sedan. Sant men färglagdt. Han har alltid någon att använda henne. Han gör henne till bulvan Jag har i minnet gått igenom hans plan steg för steg efteråt är man alltid så klok! Jag kunde ha slitit håret af mig i blygsel öfver att ha låtit öfverrumpla mig. Men det var ingen öfverrumpling. Jag kunde inte annat. Tanken på, att en annan skulle få de smekningar, han nyss gett mig den tanken brände mig som jag måste välja att jag antingen måste helt och hållet. Det kunde jag inte. liga minnen. eld. Och jag visste, att han talade sant, att bli helt och hållet hans, eller också uppge honom Dämpadt och mjukt, med ett tonfall genombäfvadt af lyck Så kom det. LOUISE går fram till henne och lägger sin arm kring hennes lif. Du var lycklig? 89 - ERNA lutar sitt hufvud mot hennes axel. Några sekunders tystnad; så rycker hon sig lös. Ja. Det var den skönaste tiden i mitt lif. Det är inte sant. Det är en olycka. Det är Nej, nej! skam och förnedring.
Vid motionernas föredragning lill remiss hos de respektive Riksstånden har, hos Ridderskapet och Adeln, friherre Hamilton, Hugo, förklarat sig biträda herr von Troils afgifna förslag, äfvensom herr von Hartmansdorff, A., yttrat sig i enahanda syftning; och hafva uti professor Selanders motion Presteståndets samtlige ledamöter instämt. Lika med motionärerne anser Utskottet det Svenska nationen värdigt, att åt minnet af den store vetenskapsmannen, hvars långvariga gagneliga verksamhet så väsendtligen bidragit att främja fäderneslandets ära, hembära en gärd af saknad och erkänsla, äfvensom Utskottet tror denna tacksamhetsförbindelse kunna i någon Bilt. till R. St. Prol. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 band. 57 Häft. 1 2 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 312. mån gäldas genom öfverflyttning på friherre Berzelii enka af den hennes framlidne man i lifstiden tillagde pension; hvadan Utskottet funnit sig böra hemställa, att enkefru friherrinnan Elisabeth Berzelius, född Poppius, må förklaras berättigad att å allmänna indragningsstaten uppbära en årlig pension af 2000 r:dr banko, att utgå från och med år 1849. Stockholm den 22 Augusti 1848. Reservation: af Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län: Med fästadt afseende såväl å statens knappa tillgångar som enkefru Berzelii ekonomiska ställning, har jag icke, med min röst, inom Höglofl. Utskottet kunnat tillstyrka berörde enka en årlig pension af 2,000 r:dr, utan ansett henne varit fullt belåten med hvad utgiftsafdelningen föreslagit 1,200 r:dr och derjemte tillika trott, att den hädangångne stora vetenskapsmannens ädla minne, lika ärofullt skall fortgå i tidernas längd från slägte till slägte. Ank. till Exp. Utsk. den 30 Aug., kl. 3 e. m.
Maj årligen, skulle inom de norra orterna, såsom Norrbottens och Westerbottens län, föranleda olägenheter och skada samt att, till förekommande deraf, fråga blifvit väckt om framflyttning af tiden för dammluckas öppnande inom nämnda län till den 1 Juni; med underdånig anhållan derjemte, att Kongl. Majit täcktes låta, genom vederbörande embetsmyndighetcr, undersöka, huruvida förändring af omförmälda tidsbestämmelse i allmänhet vore af behofvet påkallad, samt derefter till påföljande Ständer i ämnet aflåta Nådig Proposition. Med anledning häraf erhöll Kongl. Kammar-kollegium Nådig befallning att med underdånigt utlåtande inkomma; Och sedan Konungens vederbörande Befallningshafvande blifvit hörda samt förklarat, att den ifrågaställda förändringen skulle, särdeles inom Norrbottens och Westerbottens län, blifva af mycken nytta för såväl jordbrukare, som vattenvcrks-egare, enär, ty förutan, den sentida snösmältningen i Lappmarkerna hindrade tillgodogörande af flodvattnet för ängsvattning och vattenverks drift, samt Kongl. Kammar-kollegium, på grund häraf, i underdånighet tillstyrkt, att tiden för dammluckas öppnande måtte för Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands län bestämmas till den 1 Juni, der vatten kan åker eller äng skada, behagade Kongl. Majit till Rikets år 1851 församlade Ständer, i öfverensstämmelse härmed, aflåta Nådig Proposition. Den blef ock af samma Ständer bifallen; Och dermed var den lagförändring beslutad, som till efterrättelse kungjordes genom Kongl. Förordningen den 23 Augusti berörde år.
En motion har blifvit gjord om undersökning af Riksg.Contts ställning, som äfven verkar på Bankens; men denna motion hafva vi ännu icke sett besvarad af StatsUtsk., och vi veta således icke, hvilket inflytande förhållandet i Riksg.Cont. kan hafva på Banken; med ett ord, det är omöjligt att med betänksamhet i afseende på följderna för samhället yrka, att BancoUtsk. kan eller skall, innan det hunnit granska allt, hvad till dess handläggning i frågan blifvit remitteradt, afgifva ett bestämdt utlåtande om den tid, då realisationen bör gå i verkställighet. Jag anhåller, att Utsk:s mentor., såsom välgrundadt och icke erfordrande någon åtgärd, må läggas till handlingarna. Frih. af Nordin, Carl Joli.: Innan jag går att yttra mig i hufvudsaken, ber jag fa nämna, att jag allt ifrån förra riksdagen ifrigt önskat, att beslutet om realisationen må komma till verkställighet, så fort sådant med säkerhet kan ske; denna min öfvertygelse har jag aldrig under någon öfverläggning i BancoUtsk. vikit ifrån att hafva till synpunkt. Efter detta förklarande anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet vid hvad som är meningen med en remiss från RiksSt. till Utsk. Meningen måste vara den, attUtsk., som har närmare tillgång till handlingarna och som känner de motioner, hvilka i de öfriga Stånden i samma ämne kunna vara väckta, må komma i tillfälle att taga noggrann kännedom 0111 de på ämnet inverkande förhållanden, för alt sedermera med sakkännedom afgifva sitt utlåtande. Nu är dock förhållandet sådant, att i denna stund icke ens alla remisser kommit BancoUtsk. tillhanda; mycket mindre har Utsk. haft tillfälle att taga kännedom om dem så fullständigt, som för afgifvandet af utlåtande i en så vigtig sak som denna erfordras. Här har af en ledamot inom R. o.
(550) NACKORDERING önskas för en herre f v ö id rfru h sn u a dlö le s m m a hos r, vi b d arn ligg m. sår m. hos m. sju ka, Ju sv äldre ul nad den i h engelska alsen, m undersalvan ot spikbölde r, mot örsprång, h e t m. bllfver, desto för någon tid för hälsans stärkande T ^ N B I L DAD musikalisk flicka kunnig I b i eh so ö m bättre resultat! I hvarje f ' ' j hör alltid finnas ett förråd af detta enda hjälpmedel. Minfver vistas på landet. Barrskog, högt alla inomhus förefal ande göromål, hand - d e r f e terk än raf. Svar med prisuppgift m. arbeten^ samt något hemma i sömnad, l m. d postporto, fraktsedel och inpackning m. m. kr. skar från början af maj, mot fritt vivre, till .Hög diet », Iduns Exp. D e n Talrika attester till förfogande. S v a r m ä r k t » AnJag varnar mot inköp af värdelösa förfalskningar och ber att noga iakt ages att E på ingå som kompanjon i en 10-arig, väl språkslös 23 år », Iduns exp. hvarje degel måste ofvanstående skyddsmärke och firma » Schutzengel-Apotheke des A. upparb. modeaffär. 2000 som kapit. fodras. Thierry In Pregrada » vara inbrändt. För att utom föräldrahemmet tillägna sig S v a r in. d e n n a m å n. ut g. (568) no so m gå h t jälp 7-kl o a c s h sig s t äl s lä k ro verk, äld ö r n e ska r n s - tudier nu i juni ö U, plats för en 16-årig vä CllUd IIIKUjJöSlclIIt;, Pregrada bei Rohitscb-Sauerbrann.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf ytterligare, att vid lörromnämnda sammanträde Talmännen jemväl öfverenskomma göra hemställan lill Riks-Sl:n, att nedannämnde, i grundlagarne föreskrilna val skulle å följande dagar förrättas, nemligen: Onsdagen den 21 dennes, val af den nämnd, som enligt 103:dje §:n R. F. skall döma, huruvida högsta domstolens samtlige ledamöter gjort sig fört jente att i deras vigtiga kall bibehållas; Deu 14 Januari f. m. 119 Lördagen den 24 dennes, val af de Elektorer, hvilka, jemlikt 108:de §:n R. F., skola utse komiterade till tryckfrihetens vård; Lördagen den 31 dennes, val af de Elektorer, hvilka, jemlikt 97:de och 98:de §§:na R. F., ega att utse R. Stms Ju stitie-Omhudsman och hans suppleant; Onsdagen den 4 nästkommande Februari, val af R. St:rs fullmägtige i Ranken och Riksg.-Kont.; äfvensom af direktörer vid låne-kontoren i Göteborg, Malmö och Wisby; samt slutligen Lördagen den 7 i sistnämnde månad, val af R. St:rs Revisorer för den granskning af Stats-Verkets, Bankens och Riksg.-Kont:s tillstånd, styrelse och förvaltning, som kotnme att ega rum under så väl innevarande år, som åren 1864 och 1865; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, alt R. o. Ad. skulle besluta anställandet af dessa val på de sålunda föreslagne dagarne. Sedan Ståndet härtill lemnat sitt samtycke, föreslog Hr Gr. o. Landtm., att R. o. Ad., i öfverensstämmelse med hvad vid föregående riksdagar förfarits, skulle dels vid valen af ledamöterne i den s. k.
Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer, som fått emottaga sistnämnda nådiga Proposition, hvilken äfven blifvit, på sätt Rikets Sländers underdåniga skrifvelse under denna dag utvisar, i hufvudsakligaste delarne bifallen, funnit skäligt att under nu stadgade vilkor fastställa ifrågavarande anslag till det af E. K. Majit i nåder äskade belopp, 458,333 R:dr, deruti någon förändring till följd af Rikets Ständers beslut angående bevärings-inrältningen icke påkallas. Lönereglering. I anledning af E. K. Majlis nådiga framställning om definitivt uppförande på stat af de förhöjningar uti förut fastställda aflönings-anslag, som vid innevarande riksmöte varda beviljade för särskilda embetsverk, korpser och stater, hafva Rikets Slän - 484 Expeditions-l]iskotlels Förslag lill underd. Skrifvelse N:0 H6. der ansett sig böra bär afgifva yttrande i hvad angår de till Fjerde Hufvudtiteln hörande löntagare, hvarvid och enär, enligt hvad Rikets Ständer inhemta!, i det af särskilda Kommitterade nästiidna år afgifna underdåniga betänkande, rörande Styrelseoch Förvaltnings-verken, väsendtliga förändringar äro föreslagna i afseende på Krigskollegii organisation, och äfven Krigs-akademien lärer komma att i viss mån förändras, Rikets Ständer ansett definitiv lönestat för bemälda Kollegium och läroverk ej lämpligen böra vid nuvarande riksmöte fastställas; äfvensom och då af Rikets sednast församlade Ständer fråga blifvit väckt om indragning eller förändrad organisation af Lifbevärings-regemenlet, det anslag, som för detta regemente varder beviljadt, endast tills vidare kommer att å stat uppföras.
V&amp;r memoirförfattare, t y hvarför ej gifva honom detta namn, trots det att hans intressanta anteckningar från en lång lefnadsbana ej ännu kommit annat än vänkretsen till del, uppdrar i sina minnen^ en parallel mellan de tre samtida berömda svenska romanförfattarinnorna, friherrinnan Knorring, Fredrika Bremer och fru CarlBn, med hvilka alla han kommit i närmare personlig beröring. r Om än friherrinnan Knorring och mamsell Bremer W ytt-, rar han, r till följ d af börd, uppfostran, samhällsställning och umgängeskretsar i viss mån voro representanter för ett mer aristokratiskt element, så representerade .fru Emelie FlygareC a r l h det tredje stånciet, den bourgeoisie, som på 30- och 40- talet blef en viiganda makt i stat och samhälle, ja, ett ännu mer demokratiskt element, det folkliga.^ aHämtammande från en köpmansfamilj med en talrik barn skara, i en af västkustens småstäder, i nare befiriiig under barndomsoch mgdornsRren med sk~r.g.Hrdsbefo&amp;ni~ige~i, med h a r s lif, seder och alla förlikllaideii Iioii var föl.ti.olig, blefvo hennes skildringar af dessa företrädesvis glanspiiiikter i hennes författarskap. När det g q d e a t t teckla folket, ' le bas peuple ', var hon därför sina litterlira medsystrar 18ngt iifi-ei.1iigsen.a .Hennes uppfostran, utveckling och bildning m r, elnini ' ingalunda f ö r s i m a d, dock helt naturligt en annan ii11 deras. löpande in i en helt annan riktning. Det torde furst ha varit under lifvets växlande skiften hon forvtirf ' vat och tilliignat sig htskilligt af l n a d de redan iigde i rikt mhtt vid själfva utträdet i lifvet. % Minnestecknaren, redaktör föi.
Ibland sådana inrättningar må egentligen nämnas, dels den, som blifvit Capitainen Rosen•miiller beviljad, emot förbindelse , att ifrån 1727 hvart tredje är afbetala å Rikets gäld 30,000Daler S:rnt , hvilket Lotteri fortfarit till 1739, men då , i anseende till Rosenmiillers underlåtenhet, att uppfylla sitt ofvanberörde åtagande, upphört ; dels ock de Lotteri inrättningar, som till Trollhätte Slussverksbyggnads iståndsättande , samt till förmån för åtskillige Städer, såsom Halmstad , Strömstad och Askersund , och en del Församlingar, till understöd vid kyrkobyggnader och reparationer, blifvit beviljade. Uppå af Kongl. Majit gjord framställning till R. Ständer, vid 1769 års Riksdag, om inrättande af ett Genuesiskt Lotteri, inkommo R. Ständer till Kongl. Majit den 30 Januarii 1770, med underdånigt tillstyrkande, att en dylik Lotteri-inrättning måtte gå i verkställighet och taga sin början , då det för Trollhätte Slussverks Lotteri interessenter utfärdade Privilegium upphörde, hvarjemte R. Ständer anslogo en Fond af 16,666 R:dr 32 sk. B:co , med vilkor, att denna summa al inflytande Lotteri-inkomster skaile , så snart ske kunde , Statsverket ersättas ; och Kongl. Majit utfärdade derefter, den 16 April 1771, Dess Kungörelse om Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 37 inrättandet af ett Genuesiskt Lotteri här i Riket. Vid 1772 års Riksdag åter , då fråga väcktes om förutnämnde fonds afsättancfe , förklarade R.
­ 18 ­ FRU BERG (härmar honom). kommer med skeden. Mamma, jag ä' ba nu. Men det hjälps inte. DAHLMAN. FRU BERG. Ba nu! Ja, så låter det alltid, när man Töta mamma, fåj jad lippa! ska jag laga i ordning. Nej, det lyckas inte. Tag hit litet vatten, så DAHLMAN. ledninnen. Det finns inge vatten. Det ä tlut i vattenFRU BERG. vatten på bordet där borta. Finns det...! Trösta mig för det barnet! Men det finns allt DAHLMAN. KERSTIN. FRU BERG (tar fram ett pulver ur påsen och sysslar med det). Jag ska gå efter, jag. din pappa kunnat lefva, innan jag fick hand om om han fått fortsätta med Karolinas mat. KERSTIN. Vet du, Kerstin, jag kan då inte begripa, hur honom. Jag undrar just, hur det skulle ha blifvit, Jag har inte hört någon klaga på hennes mat. ­ 19 ­ FRU BERG. katarr passar den inte riktigt. Seså, nu ä det vid med vattenglaset.) Nej, bevars, den duger nog, men för mag här färdigt. (Räcker skeden åt Dahlman. Kerstin sfår bredDAHLMAN (tar pulvret, sedan vattnet, dricker, frustar och grinar). Vatten, mera vatten! (Kerstin springer efter vatten, men förekommes af fru Berg. Dahlman dricker.) man slå i så litet vatten! Var det för litet...? Hur kan KERSTIN. DAHLMAN. flicka lilla. Fru Berg vet alltid, hur mycket det ska vara, hon. KERSTIN. DAHLMAN. Ja, det där tycks du inte förstå dig på, min Ja se, jag ä' inte något mönster, jag! Kan bli, kan bli. (Klappar henne.) Adjö nu. Du kommer väl in på kontoret, innan du går till Klints. KERSTIN. Ja. (Dahlman går. Paus. Kerstin tar fram en bok ur bokskåpet och kastar sig ned i soffan. Fru Berg sätter sig att arbeta.) FRU BERG (ser upp). det där. Det måtte vara en mycket intressant bok, ­ 20 ­
Dito Östergöthlands Dito Göthlanda Dito Cäknare Dito . » Blekinge Dito Jönköpings Dito . Kronobergs Dito . Christianstads Dito Malmöhus Dito Hallands Dito . Götheborgs och Bohus Dito Elfsborgs Dito Skaraborgs Ditö Nerikes Dito . Vermlands Dito Vestmanlands Dito • • Kopparbergs Dito Gefleborgs Dito Vesternorrlands . Jemtlands Dito Vesterbottens Dito Norrbottens Dito . Indeld Spänne mai under Lönerna å 6 \:drT unnan. Riks-Stätens Blifvande Tredje Hufvud-Tittel, Arméen och Försvars-Verket till Lands. 3i,565 •— Lönings-Staterne, i enlighet med 1822 Års Riks-Stat Tillkommer för Artillerie Regementcrnas TygStat Vermelands Fält-Jägare Regemente Penningar. l,5öo 2,700 S:gr Af Allmänna Anslaget i,3oo,ooo R:dr hör Försvars-Verket till Lands erhålla ji5,ooo R:dr: hvaraf p8 Öfverskottenie 8 Stats-Verkets Inkomster anvisas i33,333 R;dr 16 sk., och här utföras . Af Anslaget för Spannmåls - Upphandling och Bageri - kostnader . Af Dito för Skrifmaterialier och Expenser m. m > Af Dito för Reseoch Tractaments-penningar Ved och Ljus för Fästningsoch Garnizons Orter med tillökning af 2,100 R:dr Värfningsoch RecapitulationsPenningar Betänk.) N:o 244. s. *4*7- Riks-Statens blifvande Tionde Hufvud-Tittel. Bloltornc och Försvars-Verket »4>545 — till Sjös. Lönings-Statcrne, i enlighet med 182a års Riks-Stat Tillkommer för Amiralitets - Consistorium, Ex438,854 3a 3 l4<63j 8 8 9,549 ‘ -* £0,928 — . 604,419 4o II penser .
För öfrigt finnas ICommitterade hafva anmält, att nytt karakters-hus erfordrades för Stallmästaren; och, enär dermed ej kunnat uppskjutas, har Kongl. Maj-1, med gillande af det mindre kostsamma bland 2tne uppgjorda förslag, funnit godt tillåta, att de till detta behof erforderliga 22,344 R:d 44 sk., med afdrag likväl för dé dertill af Barthelemejska medlen förut anslagna 3000 R:d, skulle på 2:ne år med 8172 R:d 22 sk. förlidet och återstoden 11,172 R:d innevarande år förskottsvis anordnas af öfverskotteind på Stats-Verkets Intrader för att sedermera hos Riksens Ständer till ersättning eller afskrifning i Kiks-Stalen anmälas. Underdåniga Skrifvelser. 7*5 Dä Kongl. Majrt, genom ärendets öfverlemnande till Riksens Ständers åtgärd, bifallit Kommitterades tillika gjorde hemställan, att Flyinge och Dahlby Kungsgårdar och Stuteri, ehuru vid 1812 års Riksdag upplåtne till KonglMajas disposition, likväl komma att fortfarande betragtas såsom Statens samt alltså förvaltas efter de grunder Riksens Ständer i fnrmågo af 77 §. Regeri ngs-formen föreskrifva, hafva Riksens Ständer beslutit, att Stuteriets organisation må så Väl nu som för framtiden lämpas efter den tillgång , sorn berörde Kongsgårdar kunna lemna ti il Stuteriets årliga underhållande , sedan det först blifvit bragt i den ordning, som funnits nödig och hvartill serskilda Statens medel redan äro anslagna. I fråga om den styrka af Nittio hästar, ettorn årsfölungat , sorn Komrnitterade för Stuteriet föreslagit, anse Riksens Ständer, att, då Kom* mitterade sökt ådagalägga, det Kongsgårdame skola kunna underhålla ett sådant antal endast ined et*, tillskott för innevarande år af 2400 R:d, må samma belopp, lika med de anslagna Byggnadsmedlen , anvisas att utgå på Stats-Verkets öfverskott å Intraderna för detta år, och finna Riksens