Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till förekommande af det besvärliga ropandet, då propus, skall göras, anhåller jag på förhand, alt, om Hr Frih. o. Landtm, ej kan vid loista svaret utröna hvilken mening som är den öfvervägande, vi genast måtte få votera 0111 saken , och att contrapropostn malle blifva frågans läggande till handlingarna. Frih. Boye, Fredr.: Enär nu redan finnas 7 ledamöter, som anmält sig att tala i denna sak, oell deras yttranden tilläfventyrs föranleda 7 andra alt yttra sig, och vi derefter möjligen kunna få 2:11c voteringar, den ena om rättigheten ail aflemna en adress, den andra om Hans Janssons eller någon annans adressförslag; så hemställer jag, 0111 det icke vore bäst, alt debatten uppsköts till kl. f>, emedan kl. redanär 3, och vi i annat fall kunde få ett permanent plenum. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Efter den splittring i opinioner mellan för öfrigt lika tänkande, som gifvit sig tillkänna i förevar, fråga, torde dess öde vara afgjordt, det nemi. att den blir ulan något resultat. Jag skall således icke länge upptaga R. o. Ad:s tid; men ehuru jag icke hatens det mest aflägsna anspråk, att hvad jag yttrar skulle kunna rubba någons mening, anhåller jag dock att få min åsigt till prot. antecknad. Lika med Hr von Troil finner jag både behörigheten och lämpligheten deruti, alt en adress, vid riksdagens början, från Representationen frambäres till Konungen. — Man har sagt, alt 26 §:n Riksd.Ordn. berättigade Konungen att vid början af en riksdag, i ett s. k. throntal, meddela R. St. sina åsigtcr öfver regerings-systemet och dess resultater; vid genomläsandet af denna § finner man likväl icke någon sådan rättighet vara för Konungen uttryckligen medgifven. Ty grundlagen stadgar endast, att Konungen skall låta Ständerna ”afhöra berättelsen 0111 hvad i ”Rikets styrelse sedan sista riksdag sig tilldragit.” Emedlertid, när nu
J»g hemställer nu, om denna betydliga utgift varit påkallad af något verkligt Statsbehof, då Stockholms Stad drager inqvarteringstungan för dessa 800 man till hvilka» casernerande Statsverket nu dessutom kommer att belastas med den nya Byggnadskostnaden. Jag frågar om Rikets försvar vunnit den tldraminsta styrka genom dessa Caserneanläggningar, och om tredje Hufvudtitelns anslag sålunda kan sägas ändamålsenligt användt? under Landets närvarande knappa tillgångar} en utgift af 170,000 R:dr Banco grundad endast på hvad StatsUtskoitet kallar andra Gardiets rätt, att i likhet med de öfrige GardiesRegementerne varda försedt med Casserner, visar sig alldeles icke för mig utur samma synpuncter, då jag vid denna fråga alldeles icke kan upptäcka några rättigrunder i princi - 100 Den 7 Julii f. m. pen. Öra någon verkan en gång skulle komma att följa å den Motion, som inom Riciderskapet och Adeln blifvit vackt, att få en fullständig uppgift å aila kronans hus och lägenheter; om Kronobrännerierne skola komma att upphöra, och MagazinsDirectionen att undergå någon inskränkning, så torde Hus komma att blifva tillgängliga, som med mindre kostnad till Caserner kunde upplåtas. Jag kan således icke för min del gilla Statsutskottets tillstyrkan, att intill nästa Riksdag för denna Cassernebyggnad anslå fortfarandet af 15,000 R:dr årligen; jag skulle för min del tro, att Riksens Ständer redan gjöra mycket, om de för en utgift som aldrig kan sägas varit påkallad af ett oundgängeligt Statsbehof, anslå 28,000 R:dr i ett för allt att utgå intill nästa Riksdag eller endast Byggnadskostnaden för ett Hus; börandes det få ankomma å kommande Ständers pröfning om företaget ytterligare bör utsträckas.
Ordinarie-ränta , förslagsvis r:dr 4>°°o och intressemedel, likaledes förslagsvis ... „ 3,000 tillsammans r:dr 7,000. dock att någon rubbning härigenom icke må äga rum med collectmedlen, hvilka hädanefter sorn hittills ina uppbäras och till consistorium i Hernösand insändas; 2:0 att ecclesiastik-fondens capital-lillgångar böra lill Riksg.cont. aflemnas, emot det att samma conior derå inbetalar 5 proc. årlig ränta till E. K. M:s och Rikets Stalscontor, som åter kommer att bestrida de årliga utgifterna för Lappmarks ecclesiaslik-stateri; samt 3:o alt å to:de hufvudtiteln skola uppföras förslagsvis för Lappmarks ecclesiaslik-verket 7,000 r:dr ; och hafva R. St. i öfrigt skolat hos E. K. M. i tind. anhålla, det E. K M. läcktes i nåder vidtaga sådana åtgärder, som i möjligaste måtto förminska berörde utgiftssumma, medelst besparing, så väl af aflöning eller arfvoden till de personer, hvilka icke vidare äro för Lappmarks ecclesiastik-verket eller fondens förvaltning och redovisning behöflige, som ock af andra icke erforderliga kostnader.” Deraf täcktes R. o. Ad. finna, att här icke förmäles något om förslags-anslag, men att skrifvelsen innehåller, att tillsammans 7000 r:dr skola förslagsvis uppföras. Hr von Troil tror förmodligen, alt dermed menas förslags-anslag. Jag har icke denna tro, och vet icke hvarpå den skulle grundas. Om vi bade tillhands instructionen för Riksg.- cont:s fullmäktige, der alla förslags-anslag äro upptagna; så kunde man deraf se, huruvida detta anslag blifvit räknadt dit. Jag tror icke att så förhåller sig, ty bland föreskrifterna i afseende på detta anslag, då fonden öfverletnnades till Riksg.cont., mätte förekomma äfven den, alt hvad som det ena året bespares, skall reserveras lill det andra, på det större tillgångar må finnas för det sednare.
Detta gaf mig anledning, att studera dem om igen, med fördubblad skarpsinnighet, och jag kom då, småningom och oförmärkt, på åtskilliga dubier, som sedermera och särdeles under de sista veckorna rätt mycket oroat och qvalt mig. Ty man byter icke så lätt om åsigter och systemer, som man byter om kläder, utan hjernan och hela menniskan komma dervid i en svallande rörelse. Dessa dubier ämnar jag nu förelägga eder, icke för att J genast deröfver måtten yttra eder (ty dertill är saken för invecklad, så vida icke nemligen någon af eder händelsevis skulle hafva någonting extraordinärt förnuftigt att säga), utan först vid Akademiens nästa sammankomst. En sak måste dock i förhand afgöras. Jag hyser, som J väl veten, all möjlig tolerans för andras öfvertygelser, men jag fordrar absolut, att de närvarande enstämmigt erkänna, att Richard Furumo är ett snille af första ordningen; ty, sen J, skulle vi en gång sätta den satsen i fråga, så blefve det ingen ända på confusionen. Den, som derpå tviflar, utstrykes ur Akademien och förklaras för en ovärdig familjens ledamot. Yttren eder nu oförstäldt, mine värda vänner! Alla jakade till propositionen. Herr Hugo fortfor: Vi äro således lyckligen öfver den första klippan. Det är alltså för evärdliga tider afgjordt och beslutadt, och skall till yttermera visso i vårt Protokoll antecknas, att Richard Furumo är ett snille af första rangen. I sig sjelft tror jag att slägten Löwenstjerna, och Svenska fosterlandet derjemte, kunna vara stolta, då de betrakta dessa volumer, särdeles när den nya perltomen kommer dertill, som onekligen innehåller de bästa sakerna (Gud låte blott Richard der icke fuska in någonting, som ej än af oss blifvit hördt och gilladt). Gerna skulle jag velat säga ett ord om dessa skrifter i allmänhet, men jag vet icke, huru jag dervid skall bära mig till? Sådant är med Richard Furumo kanske svårare än med någon annan författare af dem jag känner.
För ett land åter, Ilvars rörelse-capital ofta förblandas med dess sedelstock, der, genom trög varu - omsättning och enskild, miss-credit, det förra också för det mesta inskränkes inom samma gränser, sorn den sednare, och värdet afbegge vacklar i följd af ett ostadigt myntväsende, kan det ingalunda blifva nyttigt, utan tvertom skadligt, att rörelse-capitalet, på ett så onaturligt och af ingen ökad inre rörelse påkalladt sätt, hastigt förstärkes, som genom Stats - Obligationers utgifvande; och ännu mera förderfligt blir det sedermera, när de, efter att hafva ingått i det trångt omskrifna rörelse-capitalet, skulle åter undandragas derifrån, om "ock endast på det sätt, som en vanlig amortering medförer. Efter dylika allmänna anmärkningar öfver Stats. lånesystemer i allmänhet, finnas de inom Riks-Stånden anförde yttranden hafvaöfvergått till ett närmare afseende å hvad Utskotten egentligen föreslagit', rörande sättet, att nied de minsta olägenheterna för Staten upptaga det lån, som kunde blifva nödvändigt for bestridandet af de ifrågavarande anslagen.
Fullmäktige i Banken och Riksgäldscontoret samt vid Lånecontoren i Malmo och Götheborg, om förhöjning i deras nuvarande arfvoden. X. R. 81. XIX. B; ägg. XXi A. gt, — angående val af. Se Val. .— angående ansvarighetslagarne för, med afseende på lyftning af stora creditivet. Se Ansvarighetslagarne. 16 ( '22 ) Fullmäktige i Riksgäldsconlorel, angående decharge för. VII. B. 298. VIII. 100. A. 27!. — om fullständig granskning oell ny redaction af ansvarighetslagen lör. XXV. 13. 28, 79. A. 127. E. 2g'|. — angående val af. Se Val. Furusund, oro indragning af Tullkammaren derstädes. Se Tullkammaren. Fylleri och dryckenskap, angående ansvar för. Se Förordningen emot fylleri etc. Fyrhåkoch iotsafgifter, 0111 upphörande af, qcli om för ändrande i vissa punkter af nu gällande lotsreglemente. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. XXIV. E. 144. Fyroch båkinrätlningnrne, angående den vid sista Riksdag föreskrifna upplåning till anskaffande af erforderliga medel för upphjelpande af. V. B. 348. A. 35g Fångars, faltiglijons och lösdrifvares användande vid näringarna, angående. II. 240. B. 323. XXIII. B. 18g. XXIV. A. 43o, 445. XXVI. E. .72. Fångars skjuts och transporterande, om förändring i sättet för. XXII. Fångvaktmästare och vaktdrängar vid Upsala slolt, om löneförhöjning för. Se Löneförhöjning. Fångvården, om pensioner åt de dervid anställde tjenstemän. Se Pensionering. Fängelse , om uppförande af, efter Pensylvanska systemet. 3Ti. IV. R. 3g. XVIII.
Älskande makars lif är i synnerligt mått ett lif af evig ungdom: emedan det är ett lif i ett ständigt mer af sällhet; och detta, emedan det är ett lif i ett ständigt mer af oskuld; hvarigenom det af alla himlar Innersta får ett obegränsadt tillfälle, att med sin glädje inflyta på allting af deras lefnad. Och i samma mån, som det just är kärleken mellan Gud och hans Himlar, hvilken återspeglas i hvarje sann kärlek mellan Makar, följer af sig sjelft, att det i grunden är från beskaffenheten af sin äktenskaps-kärlek, som Englarne undfå all sin skönhet. Deraf kommer ock, att i allt det, hvarigenom Andeoch Engla-verlden motsvarar hvad vi kalla Natur, äro inga ting skönare än de, genom hvilka denna kärlek sinnebildas. I sådana bilder framställes den för dem, som i Andeverlden ännu derom behöfva upplysas: stundom t. ex. såsom en jungfru af outsäglig fägring; stundom såsom en den skäraste luftkrets, gnistrande af demanter och rubiner. Skönast framställes den likväl genom sig sjelf: såsom när ett par af engla-makar nalkas; på afstånd synes det vara blott en enda engel, oåtskiljelig så i gestalt, som i röst; och vid närmandet skönjes, att det skimmer, hvaraf de båda makarne stråla, förhöjes alltmer genom deras på hvarandra rigtade åskådning. Hvarföre? Emedan deras lif är ett fullkomligt samlif, och det i de tvenne innersta af Himlaverldens innerligheter: hvilkas namn äro Oskulden och Friden. – Den förra är det innersta af allt himmelskt godt; den sednare är det innersta af allt himmelskt nöje. Englafridens sinnebild visar sig i vår timliga naturverld hos alla menlösa barn: derföre är hela deras lif en lek; men denna frid är hos dem likväl i en ännu blott naturlig måtto, och fördenskull af förgänglig art.
Ja det skulle t. o. m. kunna inträffa, att den olagligen valda majoriteten utvoterade den enligt lag behöriga, så att slutligen hela Ståndet kunde komma att bestå af obehöriga. Jag kan för min del icke fatta, huru det är möjligt att man kunnat förbise dessa kouseqvenser af den dekreterade principen, helst man icke synes åsyfta att vid en blifvande propos. af Talmannen utesluta den här ifrågavarande ledamoten, sorn synes stå väl inom Ståndet, utan endast lia haft i kikaren att, i händelse en för det rådande partiet misshaglig och redan utesluten person skulle blifva omvald, men af Domaremakten förklaras behörig, kunna hindra dennes inträde. För detta ändamål hade man likväl icke behöft en så lagstridig manöver, emedan en af Ståndet, innan Domaren fällt sitt utslag, utesluten ledamot icke sedermera lärer af Domaremyndigheten kunna förklaras berättigad att inträda:, då nemligen Domaremakten måste respektera ett RiksStänds beslut, lika mycket som Ståndet är skyldigt respektera Domaremaktens. Jag anser således både högst klandervärdt och vådligt att en stor och vigtig principfråga blifvit på detta uppenbart partiska sätt af Konst.Utsk:t behandlad, och jag hoppas derföre, att, om än H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, skulle finna sig förhindrad att framställa propos, på ogillande af Utsk:ts Betänk., detta ogillande dock mätte af R. o. Ad. uttalas så enhälligt som möjligt. Den 8 Februari e. m. 379 Frih. Cederström, Rudolf: Det bör icke förundra någon, att en fråga af den synnerliga vigt och invecklade beskaffenhet, som vidlåda den förevarande, gifvit anledning till mycket delade åsigter, och alt de särskilda ledamöternas forskningar i ämnet led t till hvarandra fullkomligt olika resultater. Afven jag har för min del varit i hög grad tveksam om hvad Konstit.Utsk:t i denna fråga borde göra.
Order å minst 25 kronor levereras fraktfritt N ä s d u k a r i alla storlekar och finlekar. med bredfåll och hålsöm å 5.75 pr dussin. Barnnäsdukar. närmaste järnvägseller Jffantasinäsdukar. ångbåtsstaUon.- i dade klassen, » började sin verksamhet för något öfver ett år sedan genom att öppna » Hemmet för gamla » den 1 okt. Vid dess öppnande hade » Hemmet » 3 pensionärer; det har för närvarande 13. Pensionärsafgiften är minst 10 kr. i månaden, för hvilket belopp pensionären erhåller husrum, vivre, uppassning och läkarevård. De flesta af pensionärerna betala dock mer, eller från 175 t. o. m. pr år. Pensionärsafgifterna hafva uppgått till 3.700 kr. och årsafgifterna till 700 kr. Af i våras insamlade 14,000 kr. återstår någ^t öfver 12,000. Styrelsen utgö- res af rådman A. Pettersson, direktör A. Tamm, d:r Hj. Pljorth, öfverstiiman P. Norrman, fru H. Kellberg och fru E. Tersmeden. DUN ' inhemska lustspelet » Prästen och skådespelaren ». Äfven här gäller, att vi senare återkomma. Fru Eva Kansens konsert förliden vecka blef naturligtvis en högtidsstund för den talrika publik, som till sista plats, ja, ända upp på estraden fyllt Musikaliska akademiens rymliga sal. Hennes utsökta egenskaper som romanssångerska kommo också i allo till sin rätt genom det rika och kosmopolitiskt omväxlande programmet. Nå- gon enda svensk ton i den » europeiska konserten » hade dock icke skadat inför svensk publik. Vi hoppas, att den norska systern, när hon härnäst gläder oss med ett besök, äfven i detta afseende vill tillmötesgå våra förväntningar. Musikföreningens konsert. I ösande regn och decembermörker vandrade det musikaliska StockFröken Hulda Lundins slöjdkurs för utholm i tisdags kväll till Musikföreningens konbildande af handarbetslärarinnor afslöts för höstsert, men väl inkommen i musiktemplet vid Blaterminen sistlidne lördag i Klara folkskola.
MafiUläckes i -Nåder bifalla det nu gjorde förslag örn ny rotering i Jemtland, och under vilkor, att, intill dess densamma hinner verkställas, voteringen och rustningen praesteras på sätt nu eger rum, — måtte bevilja ett årligt anslag af 4000 Rdr, att under högst Irenne år, från och med j836, af Siats-Verkets medel utgå, till lindring för Roteoch Rusthållarne i nänmde proviuce,. Åtskilliga Ledamöters reservationer bifogas,. Slockholm den 1 Oclober r834» 33 Stats~ samt Oeconomie-Vtskottent Betänkande If:o ip. Reservationer: Vid Utskottets hes'ut uti usta och i:dra punkteme, Af Werr von Törne: "Jag reserverar mig emot de sammansatta Utskottens beslut. Uti Betänkandet har blifvit föreslaget, att Jemtlands Regemente skall nedsättas, emedan all rotering bör grundas på jordens värde, men icke till vägabringas genom penningebidrag från Rikets öfriga invånare. Denna anmärkning vore grundad, om en ny rotering skulle verkställas, men är icke lämplig till närvarande fall, emedan bär icke är fråga om annat än en interims-åtgärd under kort tid, intill dess nya hemman, hvilkas frihetsår till en del redan tilländalupit, hinna att roteras, då bidraget upphör. Utskotten hafva slutligen föreslagit ett bidrag lill Jemtlands Rostoch Rotehållare under 3 års. tid, ifall Regementet nedsättes, Det torde icke kunna bestridas, att, om Regementet icke nedsättes, är behofvet af biträde större, och att i detta senare fall högsta nödvändigheten fordrar ett lämpligt bidrag. Utom den motsägelse, som således finnes i de sammansatte Utskottens förslag, har blifvit förbisedd den bufvudsakligaste omständigheten, nemligen alt Kongl. Maj:t genom Sin Nådiga Proposition bestämdt utslagit nedsättning af Jemtlands -Regemente. Då Regerings-Formens
Förslg i/// ^/ör r/c /lri^serrs /oro/vf/racfe Dmecteurc/vre Drsco/rt k7o/rtor>cn r Höt/reöorg ocb /l/r/nrö. Vid granskning ak detta bagkörslag befanns detsamma i 6 §. inneballa följande stadgande: Ö/ver f/ts/ag r e/sss-r ma/ bnnn-r va/ r/nr/erdämg-r /esvtrr bos ,/kong/. »n/ö r/orb r/e/r som genoor //o/^/rättmrv bes/ni /-///>> ö /md/crrar/ ^cir/nsirg /)//ectcnrsbe/btt/rörge,r ^ ebl>ac/ //o/^-/?ärtetts bes/nk ä/rr//vrs c//r,' ?c/>e ^ e//er de,r b/^g<rnr/e /rbe r s/,r /orettämnde öe/iktt/ttttg bn/r ?ra örsättas »tom <r/ /». Vtä/ir/er. /^f ett sadant stadgande skulle bakva följt, atteburn den köteslagne lagen medgak en under tilltal ställd ocb genom Hok-Rättens Dtslag kran sin befattning skild 276 Ltats-, Laneaock Lag-Rltskott'ens Directeur att deruti söka ändring, vn sädan ändring i sjelfva verket karls varit för konom onyttig, enär kan ^ älven i clen kändelse Dögste Domstolen prökvade kanoni oskyldig, likväl icke kunds i sin befattning äter insättas.
Ehuru således alla fyra Riks-stånden anvisat samma summa för den till Lund redan färdiga södra stambanans fortsättande mot norr, äro dock Ståndens beslut derom affaltade i något skiljaktiga ordalag; hvadan Utskottet, till erhållande al en sammanstämmande lydelse af Rikets Ständers i detta hänseende meddelade beslut, får hemställa, att Riks-stånden måtte förena sig i antagandet af följande sammanjemkade redaktion af ifrågavarande beslut, hvarvid hufvudsakligen bibehållits de utaf Presteoch Bonde-stånden begagnade, sins emellan närmast öfverensstämmande, ordalag: »för den lill Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning till norra ändan af Finja-sjön anvisas en summa af Fyra millioner Trehundra sextiofem tusen Riksdaler Riksmynt» Skulle denna hemställan icke af åtminstone 3.ne Riks-stånd bifallas och icke någotdera af Stånden vilja frånträda de ordalag, detsamma vid beslutet rö - Slats-Ulskoltels Memorial M 97. 7 rande södra stambanans fortsättning begagnat, måste för sagde ändamål omröstningar mellan de i livart och clt särskildt Stånds beslut förekommande ordalagen i stadgad ordning anställas inom förstärkt Stats-Ulskott; och varda för dessa omröstningar här nedan intagna propositioner föreslagna: Den, som, lill konlra-proposition vid slutliga voteringen om lydelsen af Rikets Ständers beslut angående den för södra stambanans fortsättning mot norr beviljade anslags-sumtna, vill antaga de ordalag Borgare-ståndet begagnat, och enligt hvilka detta anslag beviljats för den till Lund redan färdiga stambanans fortsättning till den punkt vid Finja-sjön, som af Kongl. Maj:t bestämmes, löstalja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer genom anställande af ytterligare votering alt afgöras antingen de af Preste-ståndet eller de af Bonde-ståndet vid ifrågavarande anslags beviljande begagnade och i nästföljande proposition angifna ordalag komma att antagas såsom kontra-proposilion vid den slutliga omröstningen af ofvannäinnde besluts lydelse. M 6. (För den ytterligare votering, som till bestämmande af ifrågavarande kontrapropositions lydelse måste företagas ifall
Blott i största korthet må jag till kännagifva, att mig förefaller det underligt, att för gevärsfabrikationen skulle kunna behöfvas ett anslag af a5o,ooo r:dr, då jag ej kan föreställa mig annat, än all, under ett så långvarigt fredstillstånd, våra gevär ej kunnat blifva till den grad dåliga och casserade, att vi skulle behöfva ett så stort anslag; men, såsom jag redan nämnt, jag vantar att andra ledamöter komma att yttra sig härom med större sakkännedom, än jag kan äga. Ronde befästningen af Waxholm, Carlsten och Carlskrona, vill jag äfven i största korthet yttra, att, ehuru jag ej förstår bedomina 6o Den 18 Mar s. befästniagsförhå lianders teckniska cfe I, lilli ror ]ag mig likväl det omdöme, a!t slutna fästningar i eli sådant land som detta, hvilket ej lärer kunna anse sig slå fram ibland dt* mäktigaste stater i Europa, måhända ej äro så nyttiga, sorn casteller, egentligen ämnade att förekomma öfverruinplingnr. Man liar sett, att äfven en större makt, Spanien, likväl blifvit af med en af de starkaste fästningar, och aldrig kunnat få den tillbaka. Jag önskar att de, sorn leda våra planer i detta fall, ej måtte, genom dylika anläggningar, må hända just locka fienden att bemäktiga sig dem, med en öfvermakt, som vi ej kunde motstå, då följden påtagligen är ingen annan än att vi byggt åt våra fiender, hvilka derefter äga desto större makt öfver oss. I fråga om försvarsverket till sjöss, får jag pifva tillkänna min ledsnad, att ej sådana förhållanden hafva visat sig för StatsUtsk., att detsamma kunnat tilltro sig göra större anslag än det har gjort. I min tanke, (hvilken må vara ganska oriktig, efter jag i det afseendet naturligtvis icke har några scientifik» och knappast några locala kunskaper) hade Sveriges sjöförsvar företrädesvis förtjena! en större uppmärksamhet. Jag är ej i tillfälle att bedomina huruvida dockbyggnaden i Carlskrona kan vara så onyttig, som jag hört åtskilige ledamöter påstå, och sorn jag under discussionen i ett annat Stånd förmärkt att man ansett den, då man nedsatt detta anslag.
Följaktligen tyckes en ny förändring i detta hänseende för närvarande alldeles icke vara behöflig. 2:dra Frågan: ’’Månne-det skulle vara mera betänkligt, att på en gång anförtro Banquens Commissarier så kallade större sedlar, till en summa af 3 ä 400,000 R:dr, än att till dem på en gång jLifyerlemna en summa af 3 ä 4 millioner , till 300 Bancö‘Utskotteis UttHnkändtn. utgifning färdige sedlar på Tre Riksdaler och derunder? Har icke framfarna tiders erfarenhet visat, att General-Cassan eller stående förrådet af så kallade små-sedlar blifvit tillgripet?’* Svar: Den möjligheten, att smärre sedlar, likasom större, tilläfventyrs kunde tillgripas, vill Utskottet ingalunda bestrida. En förfluten tid, då flere controller saknades, som först efteråt blifvit införde, lemnar ock deraf exempel. Meri antingen något nu i denna del må risqueras eller ej, så är det icke »örliat, att för dagen hinna för. u O 5 O färdiga alfa erforderlige samt annulera alla inkommande småsedlar. Hvad de större sedlarne beträffar, kan sådant deremot ske, och verkställes oafbrutet, till en betydande säkerhet mot möjliga missbruk. Resultatet af en förändring häruti vore då intet annat, än att äfventyret för Banquen ökades, i lika förhållande med deri summa, som hem me att i General-Cassan contant förvaras. Jidje Frågan: ’Kan val inventering af smärre sedlar stycketals ske med mera lätthet än af större sedlar; eller kan väl blotta uppräkningen af sedelbuntarne medföra någon tillförlitlig controfl; eller kan controllen vinnas derigenom, att sedel, buntarne aflemnas till Casseurerne, när. i fall underslef skulle supponeras, man också bör kunna tilltro vederbörande örn så mycken försigtighet, att de icke till Casseurerne utlemna buntar, uti hvilka brist finnes?” Svar: En inventering efter stycketal fordrar naturligtvis samma möda, antingen sedlarnes va. leur är högre eller lägre.