Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorers Berättelser, 145 kor blifvit Uppfyllde och bevakade, hvarjemte Revisorerne, i afseende på hvad rörande sty* reisen af ManufacturDiscöntFonden * sedan sisra revisionen, sig tilldragit ^ inhemtat, hurusom åtskillige Fabriksidkare och Manufacturister af fonden Undfålt stående lån samt andre ater fått upptaga lån af Fonden , dels i Vanlig Discont Viig, men för andre än 1 Reglementet omför* malte Fabrikslnrättnipgar, dels till högre pro* cent af deras tillverkningar än den årliga repartitionen medgåfve, allt i grund af Kongl, Maj:ts, till Kongl. CommerceCollegium aflåtne Nåd iga Bref, nemligen: af den 25 JanUarii 1815, som tillägger Jnstrumentmakaren j. Hofgren, för bedrifvande af en Mathematisk InStrumentmakaie-verkstad ett lan-Understöd af Fonden stort looo Kalr årligen i vanlig DiscontVäg, så länge han vid början af hvarje år styrker, att han med behörig drift underhåller nämde verkstad; af den 31 Maji 1815, sorn, med undantag från det för DiscontFonden1 utfärdade Reglemente, beviljat Fabriksldkaren i Norrköping, Assessoren Arosenius, att, till fulländande af den utaf honörn änlagde NormälFabrik för finare kläden och Under villkor af denna inrättnings bedrifvande efter den plan han uppgifvit, af ManufacturDiscöntFonden i vanlig discont-form och emot behörig säkerhet, uppbära ett Under sex. år stående Förlags-Lån af 20,000 R:dr Banko, emot 3 Procents årlig ränta , uti hvilket Fån de året förut Arosenius tillagde 5000 R:dr skulle inbegripas, och hvarföre räntan det första året summan af honom Bihang till Riki-St. Prat. 18170ch iSlS. X:dra Sami. Rikt. St. Revisorers
M. anhålla att stipendiat, som erhållit det ofvann-.de understödet af 1200 R:dr b:ko, må anses hafva fullgjort vilkoret för dess åtnjutande, om han å utrikes ort sig uppehållit i 7 månader, och derest understödet inskränker sig endast till 800 R:dr b:ko, i 4 månader. Remitterades till Allm. Besv. och Ekon.Utsk. Frih. Creutz, Stephan, upläsle 5 motioner af följande innehåll: 1:0. Att R. St:r måtte ingå till K. M. med underd. anhållan, att en Komité af sakkunnige män måtte tillsättas för omarbetande af nu gällande Krigslagar, i enlighet med tidens anda, på det att krigaren, inom sitt yrke, i likhet med hvarje annan samhällsmedlem inom sitt, måtte blifva värnad mot egenmäktighet och förtryck, och, i konstitutionel öfverensstämmelse med den öfriga nationen, erkännas rätt till ett oväldigt och skoningsfullt handhafvande af rättvisan, i enlighet med, efter mensklighetens och tidehvarfvets anda, förmildrade lagar. 2:0. Att R. St:r måtte ingå till K. M. med underd anhållan samt för sin del besluta, att K. KrigsHofR:n måtte alldeles upböra och en ny afdeln:g i HofRme inrättas, för att utgöra andra instansen i militärmål, och att ledamöterne i denna afdeln:g för militärmål skola, jemte de prestanda som af öfrige HofR:ns ledamöter äskas, serskildt hafva egnat sina akademiska studier åt militärlagstiftningen, på det äfven Arméen måtte komma att dömas af sakkunnige och opartiske domare. Samt vidare, att två eller tre militärpersoner af Arméen, för kortare tider valde, måtte inom HofR:ns afdeln:g för militärmål inrymmas. 3:o. Att R. St:r måtte ingå till K. M. med underd. anhållan, att K.
Då Herr Grefve von Platen under dessa reflexioner, ifrågasatt Utskottets behörighet att taga befattning med detta ärende, får Utskottet, med anledning deraf, upplysa, att, sedan Götha CanalDirection uttryckligen begärt del af Herrar BancoFulItnägtiges åsigter i ämnet, och Herrar Fullmägtige, på anförde grun* der, ansett sig icke vara autoriserade, att meddela sanction åt Directionens eller Bolaget* beslut, utan öfverlemnat vidare pröfningen deraf till Rikets Ständers Revisorer; samt des - 37e Bane oUtikottets Jieiänkanden* se Sfer hänskjutit sakens afgörande till nuva« rande BancoUtskott; sä kunde nSgon annan följd deraf icke blifva, än att BancoUtskottet, jemnlikt dess instruetion, fann sig föranlåtet anmäla ämnet, såsom ingalunda af hemlig beskaffenhet, till Rikets Ständers kännedom och O bedömande, Åberopande Ut6kottet i öfrigt hvad dess förra Memorial härom innehåller, och hvaraf klarligen synes, att Utskottet ingalunda ansett någon misshushållning härvid hafva egt rum.
hän frågan bör förvisas; Banco-Utskottet: N:o 18. i anledn. af de till Utsk. remitterade motioner af Hr Prostep Östberg, ang:de ett banco,lån till S:t Ann® capellförsamling, samt af Hr Hahn, rörtde ett bancolån till Umeå stad; Nfo ig. i anledn, af Biskopen Doct. af Wjng.årds från Högv. PresteSt. till Utsk. remitterade motion om fortfaran? de rättighet för vissa academier att tillvexla sig en hestämd niindre summa r;dr silfver emot lika antal b:cosedlar; iN:o 20. i anledn. af anmärkningar emot Utskts memor. Nto i3, med tillstyrkan, att R. St. måtte hos K. M. i und, anmäla de hinder, som mött för silfverutvexljngens början d. i inneyar. Juli; Lag-Utskottet: rfco 8a. öfver väckta motioner 0111 upphäfvande af källin persrqtter, lagmansrätter och riddaresynerätter samt ändring pllgr upphäfvande af åtskilliga lagens ymp, rörtde rättegångs? prdningen; W:o 83. öfver väckta motioner 0111 verkställighet af hä yadsoch kärqnersrättprs beslut samt om förändring af ti den för lagmansrätternas sammanträden m. nr,; N:o 84. öfver Hr G. Holms motion, att skriftliga berättelser uti mål, sqm I105 rådstufvurätt fullföljas, mätte varda afskaffade; N:o 85. öfver Hr G. Holms motion om upphäfvande af en del särskilda domstolar eller s. k. fora privilegiata; N:o 86. öfver Hr R. Cederschjölds motion om ändring i 17 cap. 3i § Rätleg.brn; W:o 87. öfver Riksd.fullm. Lars Hanssons motiop, ang:dg förändring af rättegångstimrnan å landet; N:o 88. öfver Hr G.
Hvad den sednare, eller Höf Rätten, angår, så sträcker Förslaget sig icke till upphäfvande, eller ens till den ringaste väsendtliga förändring, utan endast till utvidgande, eller en lämpligare organisation; och när man är öfvertygad, att den förstnämnda totala indragningen af en bland Rikets aldraäldsta Domstolar skall hos allmänna opinionen finna ganska mycket medhåll, derföre, att angelägenheten af denna indragning är nästan af hvar och en insedd ; tror man sig icke heller hafva, från samma opinion, något synnerligt motstånd att Vänta i sed - Dea 5 Maj. 79 i sednare frågan , eller i hvad rörer den föreslagna obetydliga förändringen med en vida yngre D omstol , emedan denna anstalt omedelbart för. anledes af den förra, eller indragningen. Man. ina för öfrigt ej frukta, att Hof-Rätternas anseende skall lida deraf, att så många .Ledamöter, sorn förut, ej hädanefter blifva samlade på ett ställe. Sjelfva Domstolen har, såsom Ofver-Rätt, tillräcklig myndighet af Lagen, för att göra sitt tillbörliga anseende gällande ; och detta anseen. de skall säkerligen snarare tilltaga , än minskas, när den vigt, det redan förut i opinionen äger, ökas genom den särskildta kännedom af Ledamöternas individuella förtjenster, som alltid blir en följd af deras mindre talrikhet på hvartdera stället, och af den inskränktare krets, inom hvilken de verka. Den enhet, som för närvarande råder inom en och samma Hof-Rätt, har icke sitt egentliga inflytande på Lagskipningen, emedan begreppen derom naturligtvis kunna vara delade mellan de särskildta divisionerna, äfven sä väl om de linnas på ett ställe , som .örn de hålla sina sessioner på åtskilda orter ; utan den består i synnerhet uti den yttre och formella likheten i arbetssättet. Och som denna likhet icke är af det värde , att afvikandet derifrån skulle kunna medföra någon olägenhet , sy^nes den ej böra antagas för gilltigt skäl emot den föreslagna förändringen. Huruvida Hof-Rätterne i deras nu varande skick bättre tjena till bildnings.anstalter för den ung - 8 o
Ridderskapet och Adeln har beslutat en redactionsräitelse i I §. af orden den uppdämde jorden till uttrycket den genom uppdämning lidande jorden och då denna fötäc.diing i Förslaget endast utgör en rättelse af en felaktig redaction, förmo* 2c8 Lagutskottet: Betdnknndtn] da Utskotten, att de respective RiksStänden om denna förändring sig fpr.ens. ValloU. BoagaieStåndet har beslutat, att b':ind de Vattenverk j hvilka utgöra föremål för ifrågavarande Författning icke skola inbegripas sådane som liro nödvändigt jår bedrifvande af Brukoch Bergverk samt får större Fabriksoch Manufactur-anlåggtiingar med hvad[dertill hörerj ej eller skånne skattlagdt Sågverk och Mjölqvarnar som ejler Domarens beprnf vandi äro oumbärlige för vissa orters behof. Hedervärda BoudeStåndet bar besdut-Jt: r:o Att från skyldighet att afstå Vattenverk emot ersättning bör undantagas större Bruk eller Fabriks-anläggningar. 2:0 Att den tillökning j som blifvit föreslagen till grund för lösningsråttten utöfver Vattenver. hets värde, bör nedsättas från \o till 2j procent; och 3:0 Att de gode Män j som komma att biträda vid värdens bestämmande, böra af Jordoch Vattenverks-egare sjelfve utväljas. Utskotten få vördsamt föreslå såsom jemkning emellan de af Vallöf!. BorgareStåndet och Hedervärda BondeStån !et fattade beslut, att de respective RiksStänden ville förena sig derom alt undantaga från Författningens tillämpning större Bruk och Bergverk samt större Fabriks-anläggningar. Att Hedervärda BondeStåndetl^ Ville frånträda sitt beslut om nedsättning från 50 till »5 procent af den genom Lag.Förslaget be* stämda LlagUtskottcts Eciänkanden. 209 stämda ersättningsrättigheten utöfver Verkets värde eller att Högvördige PresteStåndet ville med Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl.
Led amöter: Anders Medin från Kronobergs län Johan Bergström » Kopparbergs » Johannes Magnus Lundahl » Skaraborgs » Anders Jonsson » Wermlands )) Olof Olofsson i Olebyn » Dito » Erik Johan Rudberg » Calmar JD Anders Söderholtz » Södermanlands i> Anders Pehrsson » Malmöhus )) Olof Nilsson » Westerbottens )> Johan Petter Andreasson )) Elfsborgs » Johannes Andersson )) Jönköpings » Anders Andersson » Kopparbergs » till Suppleanter: Gustaf Bolin från Upsala län. Anders Persson » Christianstads » Petter Larsson » Gotlands Eljas Per Olsson )> Kopparbergs » Åke Andersson » Malmöhus Jonas Jonasson » Kronobergs » Carl Gustafsson » Calmar » Carl Wilhelm Eriksson » Westmanlands » Magnus Svensson » Skaraborgs » Johannes Andersson » Dito » Anders Eskilsson » blekinge » Lars Persson Ö Nerikes » Prot.-Utdrag den 31 Oktober 1865. 7 i Expeditionn-Utskottet : till L e d m ö t e i: Georg Nyqvist från Wermlands län. Svante Bergström » Ostergötlands » Erik Jonsson » Westmanlands » till Suppleanter: Johannes Andersson från Göteborgs län och Guslaf Hedström » Westerbottens » In fidem Sjöberg. Den 31 Oktober. Från Högloft. Ridderslcapet och Adeln. S. D. Öppnades Herrar Elektorers lista vid val af tre Ledamöter och Suppleant i ExpeditionsUt skot tel: och befunnos dervid hafva blifvit utsedde till Ledam oter: Ni H61 Herr von Gegerfelt, Herman Georg; » 1479 » Ulfhjelm, fullm. Herr Edelstam, Carl Fabian; » 1702 » Törnebladh, Carl Ottomar. Suppleant. NI 1976 Herr von Knorring, Eric Oscar. 8 Prot.-Utdrag den 1 och 4 November 1865 Den 1 November. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial JVs I, mgd anmälan att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof denna dag blifvit till Utskottet öfverlemnad.
Skånska Hypotheks-Föreningens å 5 procent D:o d:o, å 4 proc., å 10,900 Mark Hamb. Banko, inköpta för Målare-Provinsernas Hypotheks-Förenings, å 4 procent, å 149,000 R:dr, inköpta för D:o d:o, å 4 procent, å 52,500 Mark Hamb. Banko, inköpta för pari-kurs Wermlands Hypotheks-Förenings, ä 4 procent, å 126,500 R:dr, inköpta för Smålands och Hallands Hypotheks-Förenings å 4 procent, å 168,800 R:dr, inköpta för D:o d:o, å 4 proc., å 240,500 Mark Hamb. Banko, inköpta för Östgötha Hypotheks-Förenings, å 4 procent å 910,100 R:dr, inköpta för . Metalliska kassan samt sedeloch depositions-rörelsen. § 5. Vid inventering, som Revisorerne den 28 nåstlidne September verkställt i Inventering Bankens kassor och öfriga förvaringsrum, hafva behållningarne i guld, silfver och verkställd af koppar befunnits uppgå till följande belopp: Revisorerne. Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler 43,328 två tredjedels d:o 14,800 en tredjedels d:o 66,000 en sjettedels d:o 40,800 en tolftedels d:o 14,400 en tjugufjerdedels d:o 14,800 194,128: Transport 194,128: 12 — Metalliska kassans förändringar. Myntadt efter 1830 och 1835 årens myntordningar: Transport 194,128: en åttondedels Riksdaler 81,000 _ en tretiondetvåendels d:o 24,000 — 4 R:dr Riksmynt 1.953,600 2 R:dr d:o 476,400 10 öre d:o
Kronans innestående efterräknings-rentor utsökas numera ej längre tillbaka, än ifrån år 1749, oaktadt Orsaken till dröj målet endast härrörer från BytesContoirets Embetsmän, hvilka,! trots af Riksens Stä' ders Beslut åren 1748 och 1756, att Bytesmåhn borde skyndsamt afgöras, i 60 år sedermera stört allmänna säkerheten. Vid Bytesmålsgranskning i BytesContoiret tillskapas ofta nya skattläggningar, ej på 88 Den 3 Juni. e. m. stället, der gods eller vederlag äro belägna, ej i Parternes närvaro, utan i samråd med LandtmäteriContoiret, oaktadt, enligt Kongl. Förordningen af den 26 Juni 1731, ny skattläggning ej äger rum, sedan Kronan i 10 år rigtigt uppburit sin renta af det tillbytta hemmanet. HofStallmästaren Baron Rålamb, ÖfverKammarherren Baron Hamilton och Herr Bäron Jacob Cederström kunna af egen erfarenhet intyga, att BytesContoiret utkraft bytesbrister, hvarför förut antingen decharge varit lem* nåd, eller Gravationsbevis utfärdadt på hemmanet. Sådana oblyga försök äro alltid svåra att motstå,'då, inom mer än 100 år, familjer bortdött, förmögenheten blifvit skingrad, och handlingar förstörde eller kommit i orätta händer. De som haft några bytesfordringar hafva näppligen kunnat utbekomma dem, efter lång väntan, på annat sätt, än att, för en stickstyfver, sälja dem till vederbörande. m Kan ett sådant förfarande anses rättvist, så är det den mesfscandalösa rättvisa, som fins i Europa. Sedan Kongl. Maj:t,af ömhet för fordringsägares egendomsrätt, afslagit den gjorda hemställan om BytesContoirets upphäfvande, åter? står för Riksens Stander att, af lika ömhet för de oskyldige, som häfta för urgamla bytesbri - r Den 3 Juni. e, m. ster, eftergifva Kronofordringar hos dem, hvilket är Riksens Ständeis ensak.
Men för att bevara de i Reg.F. och Riksd.Ordn. föreskrifna former, instämmer jag hufvudsakligen i den tanke, som Gr. Horn yttrat. Om Riksd.Ordn., som bestämmer, när Ständerna skola nästa gång sammanträda, hade uti 2 § slutats med 1 punkten, som innehåller: ”R. St. skola, i kraft af Rikets antagna Reg.form, hvart 5:te år sammankomma, ” så hade det varit obestridligt, att de skulle sammankomma jemnt 5 år efter den dag, de förra gången sammankommo; men då andra punkten i samma § innehåller, att R. St. uti riksdagsbeslutet skola bestämma dagen för nästa sammanträde, kan detta verkligen tydas derhän, att grundlagstiftaren menat, att Ständerna för nästa sammanträde kunde bestämma hvilken dag som helst på 5:te året. När man således håller sig inom loppet af år i83g, har man svårt att säga, att man öfverträdt grundlagen. Att således bestämma d. i5 Sept. 1839 anser jag icke formvidrigt; men att bestämma en dag tidigare på året anser jag vara bättre, emedan det mera öfverensstämmer med den andra meningen i denna §, och jag röstar för, att R. o. Ad. måtte bestämma en dag inom Jan. månad i83g. Hr Dalman: Jag anmälde mig för att upplysa om hvad Hr Hjärne redan upplyst, nemi. om stadgandet i 2 mom. af 2 § Riksd.Ordn., hvaraf jag dock icke drager samma slutsats som Hr Hjärne, utan den, att Hr Gr. o. Landtm:s förslag, hvaruti Hr Stuart instämt, vore lämpligast. I anledn. af Frih. Cederström.? yttrande vill jag medgifva, att det kan vara tänkbart, om alla Utsk. handlade på samma sätt som det, hvaruti Hr Frih. är ordförande, att de kunde draga ut riksdagen ända till 5 år; men jag hoppas, att det icke inträffar, och skulle det inträffa, så måste vi underkasta oss grundlagens föreskrift i detta såväl som i andra fall.
Cederström, Friherre Rudolf, Motion N:o 39, angående beviljandet af ett anslag å 500,000 R:dr till uppförande af en byggnad innehållande boställsvåningar för samtlige statsråden. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. Motion N:o 40, om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i myntcirkulationen emellan de förenade rikena. Sammans. Bankosamt Allm.- Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2 och Mern. N:o 3. R. St. underdån. Skrifv. 7 Cederström, Friherre Rudolf, Motion N:o 54, angående organiserandet af en representation för häradet. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 27. Motion N:o 95, om beviljande af anslag till fullbordande af nordvestra stambanan, med sträckning från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 54, Mern. N:o 68 och 82. B. St. underdån. Skrifv. N:o 51. Motion N:o 139, angående gemensam behandling af frågorna om be skattning af bränvin still verkning och tullen å sådan vara. Bevilln.-UtskBetänk. Charpentier, Gustaf Reinhold, Motion N:o 50, angående pension åt aflidne Kammarrättsrådet Paul Roland Ferlins tre döttrar. Stats.-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. N:o 97. Motion N:o 51, angående åtgärd till underlättande af jernvägsanlägg ning från Kalmar till Lamhult. Stats-Utsk. Utlåt. Christiania, om anslag till stipendier åt studerande, som vilja idka studier vid universitetet i. Motion N:o 121. Stats-Utsk. Utlåt. Christianstad, om beviljande af ett anslag å 60,000 Rulr till uppförande af ett nytt läroverkshus i. Motion N.o 41. Stats-Utsk. Utlåt. R. St underdån. Skrifv.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. Boskapso och Åkerskatt. R:dr 3 Mantals penningar. Pastorers. Kommini sterns. Väghåll ning. Diverse Onera. Till Berättelsen öfver Jönköpings Län för åren 1851—1855. KONGL. MALTS BEFALLNINGSHAFVANDES UTI KRONOBERGS LÄN TILL i »tint er tfa ni a het FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE. linlcrilnnig Berättelse om tillståndet i Statistiskt och llkonoiniskt hänseende inom Kronobergs BjUhcSs allmänna ftc&fiagfenltel. I afseende på bergssträckningar, rådande jordart och yttre gränser är icke något att tillägga förut afgifne äldre femårsberättelser. Till förbättring af Länets naturliga beskaffenhet är under den tidrymd af fem år, denna berättelse omfattar, åtgärder vidtagne, sorn förtjena omnämnas och utmärka en inom detta Län förut sällspord båg och täflan att genom sjösänkningar oell valtenaftappningar göra sanka trakter så fruktbärande som möjligt. Bland de arbeten, sorn nu pågå och blifvit underlättade genom anslag af allmänna medel, torde böra främst nämnas:
Utskottet tillstyrker fördenskull: att berörde summa af 10,000 R,‘dr äfven må å Titeln få qvarstå. 4:o Till kostnaderne vid öfningar för Flottans bemanning, hvilka i militairiskt hänseende äro desto nödvändigare, som ändamålet med hvad Flottan i öfrigt påkostas, huru väl den än må vara utrustad, otvifvelaktigt förfelas, om Befäl och manskap sakna öfning och skicklighet, har Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Stor-Amirals-Embetets deröfver afgifne, Utskottet meddelade detaljerade förslag lill Flottans exercis, äskat ett ytterligare anslag af 35,000 R:dr årligen. Vid öfvervägande häraf och hvad de Utskottet lillhandakomne handlingar innehålla, har Utskottet insett viglen och nyttan af den ifrågavarande utgiften, äfvensom att det nu till sjöexercisen uppförda anslag a5,ooo R:dr ingalunda kan vara tillräckligt för sådan exercis vid Flottans 3:ne stationer, äfven om den med mindre fartyg verkställes; men med iakttagande af den grundsatts Utskottet hittills följt, att, så vidt möjligt är, inskränka utgifterne inom de förhanden varande, StatsVerkefs nu beräknade tillgångar, kan Utskottet i ofvanberörde anslag endast tillstyrka tillökning af ao,000 R:dr, uti hvilken summa tillgång jemväl är afsedd för det Beväringsmanskap, som tjenstgör till sjös, och 4 Stats-Vtslottets Utlåtande N:o 82. hvars öfning befinnes lämpligast kunna ske i sammanhang med Flottans exercis. 5:o Utskottet, som, vid revisionen af 1831 års räkenskaper, kommer i tillfälle alt närmare undersöka förhållandet med Flottans tillgång på ekvirke m. m., får nu, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders
Bebyggde Stadslägenheter Såp-Bruk . Torp och Stugor . Diverse Personer som ej höra till viss näring Jord. h sr Sh fts: o IS n 175 176 117 Summa Hus och Tomter Jord, som innehafves af Enskildte Personer Bebyggde Stadslägenheter Torp och Stugor . Väderqvarn, oskattlagd, med 1 par stenar . Diverse Efter lista Ari. Efter 2:dra Art. Mantalspenningar. Frälse Krono F rabe Frälse Skatte Krono Frälse Kongsoch Kongs-Ladugårdar! Fisken Frälse-Säterler Insockne Frälse-Hemman Utsockne Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman . Krono-Hemman Krono-Skatte-Hemman . Civile Boställen Ecclesiastique Boställen . Gymnasii och Scholas-Hemman, Dito Hospitalsoch Barnhus-Hemman, Kyrko-FIemman, Dito Dito Krigsmanshus-IIemman, Skattlagde bebygde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl. Lägenheter utan mantal, som ej under något Hemmans ränta äro inbegripne, Frälse . • Dito Skatte . Dito Krono Dito obebygde Oskattlagde Bebygde dito, deraf Ryttare-, Soldatsoch Båtsmans-Torp, 3oo stycken . Backstugor . Bebygde Lägenheter, afsöndrade från Hemman, under ständig äganderätt • * • • • • • Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter, som ej under något Hemmans Ränta äro inbegripne, Skatte Dito, Krono Tull-mjölqvarnar med 207 pär stenar . Tull-Sågqvarnar, Grofbladige . Husbehofs Mjölqvarnar Husbehofs Sågqvarnar ■ Stampar . Pappers-Bruk Tegel-Bruk . Garferiet' . Diverse Personer näring . Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fideicoramisser. som ej höra till viss Hemmantal. Underhå ed *3 tT > I Uträkning som visar Medelpriset af 1827 3 I8283 I8295 1830 och 1831 Årens Markegångs-Taxor för Hallands Län.
Utsi. Uti., J\7:o 129. garne, posiförarne öfver det ökade besväret började anse sig hardt betungade,- att likväl bördan deraf i sednare tider ytterligare ökats genom den tilltagande mängden af b.ief och periodiska skrifter m. in., som med dessa poster afsändas, och att postföringen emellan Jönköping och Stockholm ökats ända derhän, att den numera måste verkställas med minst tvänne och, en större del af året, med frenne hästar, så att i och för densamma utgingo i hvarje vecka 8 ä 12 hästar; att derförutan tillkomme extra poster, hvilka anlände oregelbundet, och sålunda än mera ökade besväret; att postförarne hade mindre ersättning för skjutsen än den betalning, som erlades för gästgifveri-skjuts och dessutom icke åtnjöto vagnpenningar; hvarjemte postbönderne i sednare tider varit nödsakade att öka antalet ej allenast af tjenstefolk, som i anseende till besväret att skjutsa posten i hurudan t väder som helst, fordrade större aflöning hos postförare än andre husbönder, utan äfven af hästar, hvilka genom den synnerligast i dåligt väglag altför tunga postskjutsen, snart blefvo utkörde och förderfvade ; afl dessa bördor och olägenheter ingalunda uppvägdes af de förmoner och friheter, som voro postförare förunnade, och hvilka hufvudsakligast bestodo uti befrielse från roteringen och åtskilliga andra onera; hvadan alisa åtgärder borde vidtagas till upphäfvande af posthemmanens ifrågaställde besvär eller ål minstone lindring deruti beredas. Ofvanberörde motioner tillika med hvad, i anledning af desamma blifvit yttradt inom Hedervärda Bonde-Ståndet, hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och få riu uti förevarande ämne sitt utlåtande afgifva.