Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Theatre-afgift möjligen uppkommande brist uti den summa af 30,500 R:dr, som hittills varit af publike medel bestådd och äfven för innevarande år är föreslagen att ut* gå, må godtgöras af öfverskott på Stats-Verkets intrader, dock endast för nästa år 1819, samt under det uttryckliga vilkor, att sedermera någon vidare utgift af Statens medel icke bestås för Theatren, än de, såsom ofvanberördt är, förut på Stat uppförde tillsammans 5,900 R:dr till /Dramatiske Spectaclets underhåll. Beträffande den af Herr Grefve Löwenhjelm jemväl projecterade frihet för Theatren, ati, för ett belopp af aooq R:drs Tull årligen införa behöflige Effécter; så anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall härtill, enär sådant skulle verka till minskning i Stats-Verkets påräknade inkomst af Sjö-Tullen. Men, i anledning af derom gjorde framställningar och i afseende på förenämnde årliga bidrag af Statens ' miedel, har Utskottet ansedt sig böra hemställa, om icke Riksens Högiofl. Ständer skulle finna lämpligt, att i underdånighet yttra den önskan, att Theatren rnåtte organiseras med den inskränkning i kostnaderne, som, utan att ändamålet förfelas, må finnas möjlig och påkallad af Stats-Vtskottets Betänk anderi'. a 841! tillglngarnes otillräcklighet i jemförelse mot andre landers;. Hvilket allt vördsaroligen under' ställes Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den 10 Junii 1818- Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 10 Juni i 1818. S» D. Justerades Utskottets Utlåtande i anledning af erhällan återremiss af frågan, angående anslag af medel till Kongl. T heatrens underhållande; Hvarvid Herr Contre-Amiralen Sqhiitzercrants' anförde: 5’Då Höglofl.
A. härvid fogade Nådiga Resolution den 20 Oct.ober 1756, under perpetuel arrenderättighet till Öfver Jägmästaren Anders Gyllensvärd och dess efterkommande upplåtit Allestads K rono-Säteri arne mantal med underliggande Hemman och lägenheter uti Hofsoch Hudene Socknar af Gäseneds Härad och Elfsborgs Län, med vilkor att han årligen skulle utgöra den renta, sorn af egendomen efter Jordehoken borde utgå; hvaruti sedermera älven på Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande, genom Kongl. Brefvet d. 7 September 1762 dea lindring blef Ofver-Jägmästaren Gyllensvärd förunnad, att alla Rente-persedlarne skulle få betalas efter 1735 års ständiga Markegång, utom afraden 15 tunnor 4 fjerdingar \ kappe, som borde in natura utgöras, samt Kongl. Maj:t än vidare, på Riksens Ständers underdåniga hemställan vid 1769 års Riksdag, genom Nådigt Bref af den 13 Mars 1770 bibehållit Gyllensvärd och hans arfvingar vid 1756 års förläning, med sistnärnde valkor, så hade på Gyllensvärds anhållan, att emot rentans utgörande efter Jordebok och förvandling, med grund af årlig Markegång samt särskildt erläggande af Tio års sammanslagna Grundrentor efter Kronovärde, på sätt Författningarne i allmänhet örn Skatteköp stadga, fä Allestads lägenhet under Skattemanna-rätt åt sig upplåten, Kongl.
och att styrka sig ha under en tid af minst 8 år haft sjukvård till yrke. Detta senare stadgande har tillkommit, emedan ganska många genomgå en eller annan sjukvårdskurs, utan att likväl på allvar ägna sig åt sjuksköterskekal 1 et. Pensionernas belopp blifva varierande allt efter storleken af insättningarna å delägares bok; den minsta summa som får insättas under ett år är 25 kr., den största 1,000 kr. Ingen delägare får i kassan äga större behållning än 6,000 kr. Efter en liflig diskussion bl ef förslaget med några förändringar antaget. De båda förut tillsatta komitéerna anmodades att såsom interimstyrelse kvarstå till dess delägarne i juni 1897, i enlighet med stadgarne, välja styrelse. Med antagandet af dessa stadgar kan ett länge, djupt kändt behof sägas vara fyldt, i det » Svenska sjuksköterskornas allmänna pensionsförening » numera är konstituerad och därmed tillfälle beredt för utöfvarne af det ansträngande och ansvarsfulla sjukvårdskallet att på verksammaste sätt sörja för ålderns dagar. Teater och musik. En liflig teatervecka har den senast gångna varit, då, som vanligt till denna tid närmast före och omkring påsk, den sceniska och musikaliska säsongen nått sin största kulmen. Kungl. operan återupptog i måndags Glucks opera » Iphigenia i Aulis » j hvilken ej gifvits härstädes sedan år 1878. Denna opera förefaller mera storslagen än samme tonsättares tolf år äldre opera » Orfevs », hvilken åter torde kunna anses mera melodiös. Och dock äger äfven » Iphigenia » ganska många anslående melodier. I orkesterns målning af känslor och situationer förekomma flere likheter i de båda nämnda operorna. Operans innehåll är i korthet följande. Den grekiska flottan ligger färdig att från hamnstaden Aulis afsegla till Tröja, men kvarhålles af en envis vindstilla. Denna kan endast häfvas, har öfversteprästen Kalchas (hr Söderman) förkunnat, därigenom att konung Agamemnons (hr Lundqvist) dotter Iphigenia (fröken Thulin) offras åt gudinnan Aramis (frkn Karlsohn).
Danska fyringsmedel, ersättning af Konvoy-kommissariatet för aflöningen af Svenska och Norrska beskickningen i Turkiet, medel influtne genom försäljning af för allmän räkning tryckta arbeten, utassigherade medel, som afen eller annan orsak åter blifvit till uppbörd tagne, inbetalning af en i räkenskaperne ej balanserad propriebalans, ersättning för statsfångars underhåll i länshäkten, traktamentskostnader, ersatte af tappande parter, bfetalningen för försålde qvarantäns-effekter och byggnader, durchmarsche-kostnader ersatte af Waxholms fortifikationskassa, återdebitering af orätt afförde medel, samt husröteersä ttning för staten tillhörige byggnader. Transport 4,440,680: lith. lill R. St. Prot. i84f och 1848*• to Sami. 1 /ifd. 690 Expeclilions-Utskottcls Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 2^2. Dä genom sammanföring i räkenskaperna af sä olikartade ämnen det är svårt att serskilja så väl sjellva posterna som beloppen deraf, hafva Rikets Ständer ansett titeln ersättningar, som dessutom är en oegentlig benämning, böra ur riksstaten försvinna och i stället tvenne nya införas, nemligen: 23:o Danska fy ringsmedel. bestående af ersättning för underhållandet af på Skånska kusten befintliga fyrbåkar, hvilken ersättning, enligt med Konungariket Danmark afslutad konvention, numera utgår med 10,000 r:dr Hamb. banko och blifvit upptagen till . 26,600: samt 24:o Ersättning af Komvoy-kommissariatet för aflöning af Svenska och Norrska beskickningen i Turkiet> hvilken ersättning under åren 1841—1845 i medeltal utgjort 14,890 r:dr oell alltså nu blifvit utförd med 14,800:
47 successiv förminskning af denna lånerörelse liera motioner (ill Utskottet inkommit, nemligen : af Herr Professor Agardh, som i den uti ingressen till delta Betänkande redan omförmälda motion föreslagit, att af Bankens låneförlager i den så kallade diskontrörelsen indrages -jUårligen pro rata i Banko-Diskonten samt Låne-kontoren i Götheborg och Malmö; af Herr Prosten Ahnqvist, som till Utskottets öfvervägande hemställt, huruvida icke, då utlåningen på namn och reverser ej synes vara förenlig med en på reel valuta baserad Banks rörelse, utan bättre förvaltas af Bankerne i landsorten, de der säkrare kunna bedöma de förhållanden, hvarpå personlig kredit beror, denna lånerörelse så småningom borde indragas och de deruti nu använda millionerna, i mån som de ingå, anslås till förlag åt Filial-Bank eller till ersättning för upphörd Privat-Bank; samt af Herr K. A. Ahngren, hvilken föreslagit, att fonden för utlåning på namn och reverser må successivt minskas ifrån Atta millioner till Fem millioner, genom indragning af en half lill tvåtredjedels million årligen. Herr Professor Agardhs ofvanberörde motion särskiljer sig i så målto från öfriga förslag angående indragning af Diskont-rörelsen, som denna innebär att samtlige de fonder, som äro afsedda till utlåning genom Diskont-Verken, skulle indragas samt denna låneoch kreditiv-rörelse hänvisas till enskilda Bank-bolag. Närmaste följden af den föreslagna åtgärden blefve förluster för Banken och den enskilde. Det lider nemligen intet tvifvel att, i händelse Diskonternas lånerörelse minskades så betydligt, som Motionären tillstyrkt, utan att på samma gång tillfälle bereddes vederbörande att kunna på annat håll upplåna medel för liqviderande af skuld till Diskonterne, många af de derifrån utgifva lån skulle blifva obetalda; ty vid granskning af
Kellgrens poetiska värde, första lectionen”, med uttryckligt löfte om ”fortsättning nästa gång”. Hvilka skäl, om ej oförmodade, hade väl kunnat hindra Thorild att här hålla ord? Och af Kellgren var han nu ånyo retad; genom ett ytterligen hetsigt tilltal, hvarmed denne, fastän dittills ej alls af Nye Granskaren vidrörd, hade i sin Stockholms-Post (N:o 117) öfverfallit dess utgifvare. Detta förklarar, både hvarför det unga veckobladets vittra åtgärder bestodo nästan blott i polemiska utbrott mot ”Kelltringen”, och hvarför den oss i N:o 3–4 mötande uppslags-ändan till den nya stridsväfven råkat bli något grofspunnen. De utförligaste af dessa kritiska genmälen äro ett par recensioner öfver Kellgrens Nya Handels-Bibliothek och elegi till Cynthia. Till och med en praktfull anmälan af Lidners Medea är förenad med åt Kellgren syftande sidohugg. Få äro de svenska författare, som i denna tidning berömmas; bland det lilla antalet träffa vi, med fägnad, den då nyss till ”Fru Lenngren” förvandlade ”Mamsell Malmstedt”. – Det kan ej förefalla öfverraskande, att så ganska mycket här smakar yngling. Till omognaderna hör framförallt, att ett fel, hvarifrån äfven de sednare af Thorilds vittra domar ej äro alldeles fria, här vidlåder dem i större mått: nämligen att den skarpblick och säkra smak, som vanligtvis utmärker dem så länge uppgiften är att dömma i stort, icke sällan öfvergifver dem vid dömmandet i smått, eller vid granskandet af detaljer. Ofta nog förfaller då hans kritik till en mikrologi, så nyckfull, att dess analyser och deductioner skulle, om de hölle stånd, göra all metaphor, allt skaldespråk, ja slutligen allt språk, omöjliga.
Den har, efter 1815 års Riksdag, då allmänna Landt-Tulls-crsättningen, såsom afgift till Stats-Verket, Upphörde, och i stället, först under Allmän na Bevillningens 3:dje,oeli Sedermera under dess 4:de Artikel upptogs, af flere Städer icke blifvit erlagd; hvadan den för år 1821 Utgjort endast io,84o R:d. Då likväl vid sådan bristande betalning Anmärkningar af Kongl. Kammar - 628 Stats-ZJtskottets Betänkanden. Rätten äro utfärdade, hvarigenom den ännu gällande Författningen om SaluAccisens erläggande kommer att åter befordras till sin fulla kraft och verkan, utföres här för Stockholm Men skulle Riksens Högloft. Ständer, i anledning af derom väckt fråga, anse sig böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om utvidgning i Handelsoch Närings-fr iheten; torde böra i öfvervägande , huruvida denna SaiuAccis bör vederbörande vidare påföras, eller utur Riks-Staten försvinna. >—. 3:o. Post-medlen, uti 1819 års Stat påräknade till 160,000 O. för 1821 — 160,036:42.3. förutan till Posthusets i Stockholm ombyggnad medtaene 23,333: 16. - , , 0 ! 191,370:10.3. hvadan de här utföras med 180,000. Utom de Post-Verkets Utgifter, som, vid föregångne Stats-regleringar, blifvit i RiksStaten uppförde, äro före detta, utaf PostMedlen utom Stat,bestridde flere Utgifter, hvilka äfven böra uti Riks-Staten upptagas , utgörande omkring .
LåneBanker samt premier till uppmuntran för slöjderne och Boskapsskötseln; af Friherre von HÖpkens memorial, angående förändring i Expeditions-taxan; af Herr Elgenstjernas memorial, rörande jemkningar i nu gällande författning om Sockenstämmor, m. m.; af Grefve Sparres me - 320 morial, om upphäfvnnde åf Författningarne mot privata assignationers utgifvande. P. 349- — om remisser: af Herr Tharas memorial, angående ändringar i nu gällande Bränvinsförfattningat. P. 351 — om remisser: af Herr Marcks von Wurtembergs memorial, angående ändring af 23 §. i Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818, om inteckning i fast egendom; af Friherre Focks memorial, angående förändring af tiden för krafs anställande af Kronan mot enskilte; af Friherre Focks memorial, angående upphäfvandet af Kongl. Brefvet rörande straff för fångspillning; af Grefve Wachtmeister memorial om förändring i sättet att promulgera Allmänna Författningar; af Herr Gyllenheims memorial, rörande ändring af 4 §• i Kongl. Förordningen den 3o September 1812; af Herr Grönhagens memorial dels om indult för skuld, dels om åtgärder till beredande af skyndsamt slut på Rättegångar; af Grefve Gyllenborgs memorial, angående ändringar uti allmänna rättegångsOrdningen; af Grefve Snoilskys memorial, om närmare bestämmande af beräkningsgrunden utaf böter för hustjufnad; af Herr Gyllenrams memorial, om ansvarighet för Justerare i afseende på af dem stämplad bränvinsredskap; af Herr Gripenstedts memorial, om större lätthet för bevisning i brottmål, m. m.; af Hr Cederschjölds motion, angående - 321 ende upphäfVande af förbuden mot dans och lekstugor för de lägre folkclasserne.
Då i allmänhet några motiver icke förekomma i bevilln.förorda., anser jag ej heller något sådant här böra anföras, allraminst ett, hemtat från uppbördsförfattningarna, hvilka det icke tillkommer R. St. utan K. M. att utfärda. Någon hänvisning till särskilda stadganden i dessa författningar, hvilka ofta och emellan riksdagarna kunna förändras, bör icke äga rum i en af R. St. utfärdad och för längre tid gällande förordning, och jag får derföre vördsamt föreslå, att sednare mom. i denna §, eller orden: ”enär upphördsmännens quittens, enl. uppbördsförfattningarna, den förutan icke är gällande/' måtte derifrån uteslutas. R. o. Ad. beslöt, att de uti Utsk:s förslag till iÖ2 § intagna ord: enär u p p börds in a n ne ns quittens, enligt uppbördsförfattningarna, den förutan icke är gällande, skulle alldeles utgå. 170 §. Gr. von Fersen: Jag bestrider visserligen icke bifall ■ e tm Den 9 Februari f. lii. i53 till Utsk:s förslag i denna punkt; men det torde förefalla någon underligt, att Utsk. framlagt ett förslag, alldeles likalydande med den gamla redactionen, och jag får derföre upplysa, att i den gamla redactionen förekommer ett tryckfel, emedan i bevilln.förordn. står ordet hvilken i stället för hvilket, hvari Utsk. nu föreslagit rättelse. Utsk:s förslag i afseende på 170 § blef af B., o. Ad. bifallet. För öfrigt biföll B. o. Ad. betänk. N:o 38 med de af Utsk. uti utlåt. N:o 5i tillstyrkta förändringar och tillägg uti allt, hvarom ej genom de nu fattade besluten blifvit annorlunda stadgadt. Vid förnyad föredragning af Lag to. Oecon.Utsklris d. 2 dennes e. m. på bordet lagda betänk. N:ö42, i anledn. af väckt motion om utfärdande af en allm. boställs-, byggnadsoch husesynsordning, blef samma betänk, af B. a. Ad. bifallet. Företogs till pröfning
Jag tror, att vi äfven i detta ögonblick hafva skäl att glädja oss, emedan årets skörd både till godhet och myckenhet utfallit fördelaktigt, hvarigenom upkommit betydliga öfverskott, som visserligen icke hafva utsigt att så förmånligt som förut kunna realiseras. Såsom jag har skäl att tro, lernnar den vexande grödan hopp om en god äring för det kommande året. Genom den blida hösten har landlmannen genom kreaturens utsläppande på bete senare än vanligt, varit i tillfälle att göra betydliga besparingar å detta års klena höskörd. Snart tillslundar vintern, hvarigenom export af silfver blir betydligt försvårad och med detsamma faran för bankens bestånd i betydlig män förebygd. Slutligen hafva 15. St;r genom betydliga anslag till arbeten i väsendtlig mån kommit förlägenheten till hjelp, så att faran för arbetslöshet jemväl är undanröjd. I afseende på Statens finanser beder jag att få tillägga några ord. Jag vili då först påminna derom, att denna fråga delar sig egentligen uti tvenne hufvudfactorer, nerol, de tillfälliga öfverskotten, som äro beräknade såsom tillgångar för nästa statsreglering och alla de extra utgifter som af Riksg sKont. skola bestridas, samt den ordinarie statsregleringen. I fiåga om öfverskott.en har K. JI. i Sin Propos. upgjoit en beräkning, utvisande ali man för åren 1855, 1856 och 1857 skulle kunna påräkna elt öfverskott af 10,600,000 Rdr, hvarmed skulle bestridas de af R. Siri nu beviljade anslag. Den nu afslutade RiksHufvudboken för år 1855 visar, att i st. f. det beräknade öfverskollet för samma år 2.700.600 Rdr, detta öfverskott upgått till 4,1 13 000 Rdr, hvarigenom RiksgrsKont. erhåller ett icke beräkpadt belopp af 1,413,000 Rdr.
M ^ X h a r undergått en särskild bakningsmetod, som gör det värdefullare sora närings[508] a l l a [4b0] S V E N S K A I " pumperniekel Lindqvists Hvrb-v&amp;rta.liaa&amp;el, !52 Mättter Samuels tjata ' Ä2, etablerad år I 8 6 2. Alla slag af Fruntimmersunderkläder finnas alltid på lager, välsydda och af goda tyger. Beställningar af dylika, så väl som all slags linnesömnad, emottagas till de billigaste priser. Brndutstyrslar förfärdigas. Så väl enkla som eleganta profver finnas till påseende. [494] H.SACKMANN Sockerprisen nedsatta! 53 brun Sirap ä 31 öre kg. till högre pris, l ": a Hvetemjöl. ä. 20 öre kg., Hafregryn, vackra Si 24 » » Krossgryn ._ ä. 24 » &gt; Russin, rensade il 70 öre kg. — 30 öre pr Potatismjöl ä 45 öre k g, Mannagryn a. 45 » » Bruna Bönor, nya ä. 30 » » Sardiner, franska, pr låda 35 öre, Champignpner, pr burk 65 å. Franska Arter, » 50 örs, Stearinljus, pr paket I:a Norsk Fetsill KKKK å 2 5 öre, 2 0 öre då 10 kg tagas. IVlargarinsniSr, färskt hvarje dag. Rågmjöl, Rågsikt och Ärter billigast hos A. 8 S T. G. H a m m a r s Fin, ^toc^holm L ' [499] Nysaltade g u r k o r från Skåne, norsk fctsill (så kallad papperssill), nyrökl kullasill, gammal mogen holländsk sill samt partioch minutförsäljning af Arboga prima margarinsmör uti A-N J O V I S M A G A S I N E T 17 Munkbrogatan 17. [49G] - (G. Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Priskuranter gratis.
Obilligheten har gatt sä långt, att man skyller p<: Sjömätnings-Corpftn den olycka som hände Fre» galten Vcllona; dä venna händelse twärtom wisac nödwändighclen af en fädan Corps. Om wi haft go» da Den 22 December. isir da chartor öfwer ert sä wigkigt inlopp, sä skulle denna Fregatts jkickliga Chef, oaktadt prickarnes felaktighet och strömmens wald, icke förlist filt Fartyg der. En uä;!a mander förut inrättad Corps kunde icke hindra der. Skeppsbro.! hafwa tillförne handl och f?2la framdeles hända genom stormar, strömdrag, sjömörker och andre ofall. SömämingS-Corpfen kau ej förekomma ladan!; den ka» ej göra klippan wek; ett fartyg som sicter deremot mäste af sjögäng och härdt wäder kcostrs och förstöras. Inkast af sadant halt öfwerlä nn-.s rist hwarje upiyst och fördomsfri mans c« gil bepcöswande. D t sö'' ^c n ' ?r mig besynnerligt, att man efter rtt olycklrg? k ; n förlamat wara stridskrafter, och lä -mar ester sia fa djupa och blödande sar, icke wiil b -i. .'!' war wkiksjga belägenhet. War kust, tvär af ost sielswr ännu illa kända kust är war gräns, mera än sörm. sedan en farlig granne genom sina Utwidgade eröwina .r kommit ost, sä till sägande» jn pa lifwee» En To ps, bestäende af 4 personer, ämnad att pa ett w nmik pligt och planmätzigt sätt, leda undersökning n och fnälliingen af denna kust, anses som en börda för Zsc det mera palriolijkt, att förblif wa i war ljuswa okunnighet? akt dämma vesta brukbar, mä, till syhlolösaet, och riilaia dem ail under vwerfi-mbek förtära Veu större eller mindre inkomst man ämnar dem förläna?
Endast 68,021 R:dr 37 sk. är hvad som i fyra års tid kunnat i Canal-afgift insamlas för begagnandet af den, som man säger, fullt färdiga delen af Götha Canal, hvilken färdiga del, att sluta af Directionens redan Den 26 Mars f. m. 57 är 18x8 gjorde uppgifter, lärer vara omkring adelar af det liela; och hvad har man väl då för stora fördelar att vänta af det såsom så Riksgagneligt utropade stora företaget?? Hade de många millionerne , som nu ligga nedgräfda i Götha Canal, i stället blifvit använde på Financernes, Jordbrukets, Fabrikernes, Näringarnes, Slöjdernas, Konsternas och Läroverkens understödjande och uppmuntrande, hvad lyckliga följder skulle icke deraf långt för detta hafva visat sig, och hvilken allmän välmåga skulle icke då varit rådande inom vårt älskade Fädernesland? Den vise, den djupsinnige och fördomsfrie tänkaren må sjelf döma och göra conclusioner. — Med livad beredvillighet och sann tillfredsställelse skall väl den skattdragande medborgaren bära sine bördor och nedlägga sin skärf på fäderneslandets Altare, då han ser och vet, att så stora summor blifvit använde och gått förlorade i den allt uppslukande, bottenlösa Canalen?? Det enda medlet, som återstår, är således efter min öfvertygelse, att Staten rakt drager sig från Canalen; ty 0111 den nu icke kan hjelpa sig sjelf, och om Bolaget icke kan utföra återstående byggnaden och upprätthålla Verket, sedan Staten redan uppoffrat så många millioner derpå, så är det icke mera något problem, utan ett rent axiom, att affairen är förtviflad och hela 58 Den 26 Mars f. m. företaget icke blott misslyckadtj utan äfven Riksförderfligt. Må allisa de redan nedgräfda millionerne vara bortkastade, och dermed slut; ty eljest uppslukar Canalen ganska säkert så många millioner till, och gapar efter mera, emedan svalget är bottenlöst.
Han sade mig att det blott var tillfälliga lån att han strax skulle lägga dit dem igen... och att jag ingenting riskerade... Så har det gått ett halft år... och summan har stigit alt mer och mer. FRU BRUHN Direktören har tagit pängarne ur bankens kassa... (våldsamt). mig? Min man en vanlig... åh, det kan ni säga åt hela tro er! Och det vågar ni det tror ni er kunna inbilla världen, det fins inte en hör ni inte en som skall SÖRLING. drar han mig med... och hela min framtid är ödelagd. FRU BRUHN Det är så i alla fall... Blir det nu upptäckt, så (utom sig). den? Det är du som stulit... och så vill du skjuta skulden på honom... usling du SÖRLING Du ljuger, pojke! Din framtid hvem frågar efter (rätar upp sig). jag... men er man är för hederlig karl att neka, eller harm och trots; vill gå.) Ni borde inte ha sagt det där! Min plats mister söka skjuta skulden på andra, som ni. (Ser på henne med 88 FRU BRUHN förtviflad). jag gör... förlåt mig. (håller honom kvar; Nej, nej ni får inte gå. Jag vet ju inte hvad SÖRLING (vänder sig bort). (ångestfullt). FRU BRUHN ju tänka er... åh, jag tigger er ju om att stanna. Säg mig alt, alt! Ni får inte tillräkna mig hvad jag sade ni kan SÖRLING. Men om ni blott ville vara lugn. FRU BRUHN Jag begär inte bättre just därför kom jag till er. rörelsen). (kämpande mot sinnes i ro. Här måste ju göras något. (De återtaga sina platser.) Redan på Tisdag, säger ni? Ja, jag skall jag skall. Sätt er, så att vi få tala SÖRLING. Det har direktören litat på. Ja. Vi trodde det skulle dröjt till slutet af månaden. FRU BRUHN. När fick ni underrättelse om revisionen? SÖRLING. kamrat vid hufvudkontoret. Han nämde det blott i förbi Just nyss och rent genom en slump bref från en
I anledning af Allmänna Besvärs och Oeconomie-utstolteis nu upläste Betänkan, de, angående Dykeri inrättningen i Riker, utbeder jag mig pä en kort stund Högloft. Ridderfiapets och Adelns upmär samhet, tiil hwad jag mot detta Betänkande har atr anföra. För Högloft. Ridderstapet och Adeln är det misserligen icke okändt, att Hans Maj:t f. d. Konungen i grund af Regerinas-Lagarna ägde full magt och myndighet, ott, dä Gamla Dykeri Octroyen med »802 ärs siut uphörde efter godtfinnande densamma törnya utan nägons hörande; Men sädant oagtadt ansäg Kongl. Ma,:r angelägir, att lära öfwerse alla rörande Dykerie och Bergnings Werket gällande författningar, och infordra sä wäl dä »varande Committerades i.ä sörwalrningen af Armöens Fattas ärender, som Kongl.