Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Finnes ännu något syra i träet, kan denna göras oskadlig genom något lut eller aska. Färgfläckar på kläder. Kläder rengöras lätt från färgfläckar, om man gnider dem med ett stycke ylletyg, doppadt i nafta. H u s k u r e r. Medel mot vårtor. De som icke hysa förtroende för de otaliga s. k. » sympatikurerna » mot dessa obehagliga tingestar, kunna försöka följande recept: jod (kristalliserad) 2 gram, karbolsyra (kristalliserad) 8 gram, sprit 24 droppar. Skrapa utaf vårtan så mycket som möjligt, utan att den blöder, och använd medlet genom att medels en spetsig pinne försigtigt drypa det på vårtan. Upprepa skrapningen och fortsätt med påpenslingen så länge som möjligt! I de flesta fall går nästan hela vårtan bort på en gång. När mjölkmat brännes vid. Inträffar en dylik olycka, hälles maten genast i en annan gryta. Härefter ilägges en hel lök eller ett litet stycke hvit flanell, hvarvid den brända smaken vanligen alldeles försvinner eller åtminstone betydligt förminskas. Har man ej ny flanell att tillgå, kan man använda litet hvitt ullgarn. Styng af insekter kunna vara mycket besvärliga, ja till och med farliga. D e läkas bäst, om man badar dem med salmiaksprit. Vid bistyng måste man först noga se till, att gadden blir uttagen. Rengöring af vinoch ölbuteljer. Flaskor, i hvilka invändigt bildat sig en hård skorpa, som ofta motstår alla vanliga medel, omskakas något med en lösning af öfvermangansyradt natron, eller, om det är nödvändigt, låter man lösningen en kort tid stå och verka derpå. Återstoden af orenligheterna låter derefter lätt aflagsna sig med en flaskborste. Glas och porsslinskålar, på hvilka organiska ämnen intorkat och äro svåra att få bort, rengör man bäst på följande sätt. Man fuktar de ställen, som skola rengöras, med koncentrerad svafvelsyra, strör härefter sönderstött dubbelt kromsyradt kali på syran och låter blandningen stå några timmar (t. ex. öfver natten) på en lagom varm ugn.
På hjelp från Polen. (Officerare inkomma.) Här befälet kommer, Som hit till sista råd jag sammankallat. Tredje Scenen. De Förra. OFFICERARE. DANIEL HJORT. STÅLARM. Ha’n J med veteranerne besatt Slottsportarna och uppställt knektarne Här utanföre? (Sorl bakom Scenen.) FÖRSTE OFFICERN. De er svara sjelfva. DANIEL HJORT(för sig). Hör, det är min orkester det, och stycket, Som spelas upp, det eder dödspsalm är. ANDRE OFFICERN. Doft växer deras knot, med möda fick jag Dem ordnade. Till hertigen har redan En del i nattens mörker öfverflytt, Och af de öfrige är svårt att säga Hvem är att lita på. STÅLARM. Välan, vi skola Snart få rent spel i saken, och från hvetet Allt ogräs sjelft må skilja sig! (Slår upp balkongsdörrarna och talar derifrån nedåt.) Soldater! Man sagt mig att bland eder (sorlet tillvexer.) Tyst! falske uslingar, edsbrytare, J pligtförgätne, som med fega tankar Förqväfven modet i de bättres bröst, J dåliga kamrater, tron J väl Att vi behöfva er! Fritt må hvar knekt, Som önskar det, gå hän. Slå slottets portar På gafvel upp, att sådan giftig luft Må strömma ut och ej oss här förderfva! (Går hastigt från balkongen.) JOHAN FLEMING. Jag kan, jag vill ej tro det – STÅLARM. Skåda sjelf! JOHAN FLEMING(ser ut genom fönstret). De bölja om hvarandra. Täta massor Mot porten störta sig. Förgäfves söka De gråa veteraner hejda dem. STÅLARM. Må ingen hejda dem. OLOF KLAESSON. Du vågat mycket. STÅLARM. Blott huggit af den arm, hvars lamhet annars Också till hjertat kunnat sprida sig. Nu må vårt råd begynna. OLOF KLAESSON. Värre makter Än missmod verkat det. – Om jag tror orätt,
Deremot och som af Bä. kenskaperna upplyses, att totala beloppet af aflidne Post Diiecteuren Indins uppbörd, beräknad ifrån år 1759 till medlet af innevarande uppgått en Summa af B:d 3,423,476,L skulle han, i händelse |:dels Procents Berntss - Lage dera, lika med hvad Landt-Bentrnästare åtnjuta, varit lionojn beviljad, derigenom haft en inkomst af B:d 4,279. 16 sk. 6 r:st. Då härtill kommer den väsendtliga omständighet, att aflidne Post-Directeuren Lidin, enligt hvad han ofta upprigtigt berättat, emottagit Cassan efter sin fader med en icke obetydlig Balan ce, äfvensom denna yppade brist, fördelad på ofvannämnda upphörd, icke uppgår till högre än en -4L;dels procents förlust, som snart nog blifvit gocltgjord, om Lidin någon tid fått tillgodonjuta de missräkningspenningar, som nu mera blifvit Postmästaren härstädes tillagde; har Öfver Post Direciionen, med afseende föröfrigt på den aflidnes höga ålder, samt 60 åriga tjensteoch 54 åriga uppbördsmannatid , jemte allmänt kända nit och försakelse af egna fördelar, ansett sådana sällsynta skäl förekomma, som alla synas tala för en lindrigare behandling emot det fattiga Sterbhuset, än Uppbörds-Författningarne påbjuda, och gifva en billig anledning till befrielse från ersättning af i frågavarande Balance. Öfver-Post-Directionen har äfven på sådan grund till Cantzli-Styrelsens ompiöfvande öfverlenjnat, om om icke underdånig hemställan derom må kunna, äga rum, samt tillika tillkännagifva, att Sterbhusets tillgångar äro högst obetydlige, så att, oni ifrågavarande Balance deraf skulle utgå, den aflidnes efterlemnade familj derigenom konung att försättas uti de svåraste omständigheter.
Föredrogos och lades på bordet StatsUtskottets utlåt. N:o 7, ang:de den verställda liqviden af frami. Landshöfdingen G. Duwalls reduetionsfordran; mern, N:o 8, ang:de sättet för bestridande af kostnaderna i och för innevar. riksdag; utlåt, N:o 9, ang:de ersättningen för Hr Landtmarskalkens och Ilrr Talmännens liksdagskostnader; utlåt. N:o 10, ang:de aflöningen för den hos PuksSt:n och Utsktn anställda cancelii-personal och vaktbetjening. Lades på bordet Allm. Besvärsoch Ekon.TJtskrs utlåt. N:o 2, i anleda, af väoJkt motion, ang:de särskilda bestäm - 45a Den aG Februari c. ra. melser, i afseende på grunderna för befordran till embeten oell ijenster. Upplästes följandet Horsamt Me m ol ia 1. Genom beslut af den 20 sist!. Jan. liar H. R. o. Ad, behagat till Ridd.Utsk. remittera en af Frih. Boye, Ludv., vackt fråga, angille sådan förändring af läktaren i Riddarhussalen, alt medlemmar af diplomatiska corpsen eller andre ulländningar samt damer der må kunna erhålla särskilda platser, i hvilket afseende Frih. Boye föreslagit, att alne flyglar skulle tillbyggas,på hvardera sidan af läktaren, den ena för corps-diplomatique och den andra för damer; varande denna Frih. Ludv. Boyes åsigt i så måtto understödd af Frill. Fredr. Boye, att den sistnämnde ansett något af fönsterna bredvid läktaren kunna utan olägenhet förbyggas, till vinnande af större utrymme. För fullgörande af ofvanberörde remiss har Utsk, låtit från vederbör, byggmästare anskaffa bifogade ritning (Litt. A.)*) på en sådan tillbyggnad af flyglar till läktaren, som Frih. Boye önskat, äfvensom ett förslag öfver kostnaden^af denna förändring (Litt. B.) uppgående till en summa af 201 ltdr 20 sk. b:co.
Införandet af orden ”bestämd tid” synes mig föreskrifvet af nödvändigheten, enär riksdagens upplösning nu beror af Konungens beslut, hvilket när som helst tages. Då är det lämpligare, alt den fortfar tills vidare; vi hafva nu en riksdag, som är tills vidare prolongerad; huru man skulle kunna begära att den må ytterligare tills vidare proloogeras, begriper jag icke, utan bör således prolongationen vara bestämd. Hr von Hartmansdorff, Aug.: För min del ogillar jag denna förändring, äfven derföre att hon åsyftar konungamaktens inskränkning. Ilon hindrar Konungen att såsom hittills upplösa riksdagen efter 4 månaders förlopp; ty 0111 Utskrs förslag antoges, skulle Han icke kunna göra det, förr 9 H. 4a 33o Den 8 Juli f. ra. än efter 6 månader. Hon hindrar Honom ock alt sammanhålla Ständerna, om Han skulle finna Rikels väl det kräfva. Händelser kunna inträffa, då sådant behöfdes. Det torde ej vara nödigt att utsäga dem; en hvar inser dem nog ändock; kanske åtgärden äfven vid innevar. riksmöte kunde behöfvas. Men om man icke kan slippa hvad Const Ulsk. föreslagit, så är det min skyldighet att. göra anmärkntr vid det oriktiga förslaget, för att söka få det så litet skadligt som möjligt. Först tillstyrker jag bibehållandet af Utskts förslag, att förlängning skall begäras , då riksdagen fortfarit 4 månader. Jag nödgas således bestrida Frih. Sprengtporten motsatta förslag; ty erfarenheten har visat, att under tiderymden sedan 1809 vi haft 3:ne riksdagar, sorn varit mindre än 6 månader långa: nemi. den i Örebro 1810 — jag minnes icke säkert om han varade 4 eller 5 månader, jag tror blott 4 Den andra, också i Örebro 1812, räckte blott i 4 månader; den 3:dje i Stockholm i8i5 varade 5 månader och en vecka. Om riksdagar hädanefter skola inträffa hvart 3:dje år, oberoende af de urtima; så är det troligt, att den af Utsk. föreslagna terminen skall blifva tillräcklig. Det vore då icke skäl alt begynna med en längre riksdagstermin, än man möjligen behöfver. Jag tror, lika med Gr.
Ej utan skäl har man alltid klagat öfver skjutsinrättningen , såsom skadlig för Landtbruket och äfven för den unga Landtmannen sjelf, hvars sedolära, alltför ringa utvecklad, tog en elak rigtning genom de efterdömen Gästgifvaregårdar och Hållstugor framställa. Dessa sanningar ville han kanske ej alltid höra 3 ty den resande färdades fordom mycket hastigare och för bättre pris här än annorstädes , och under resans snara beändigande hade han 186 Den 13 April. ej en gång tid att fästa sig vid de dermed förenade olägenheter. Nu hafva flera förändringar härmed föregått, och sedan fördelarne för de resande betydligen aftagit, framstå briserna så mycket märkbarare af denna skjuts .inrättning. I detta , som i flera fall gör man kan hända för litet afseende på den mindre bemedlade eller medelclassen, sorn dock ofver allt är den 1 alrikaste Om en resa skall fö retagas , måste man äga eller efter förhållandet anskaffa en större eller mindre vagn, med öfriga dit hörande förnödenheter, hvartill en summa penningar åtgår, som icke är enligt med hvars och ens förmåga. Den, som saknar denna förmåga, eller icke vill använda sina penningar til! en sak, som han endast tillfälligtvis behöfver , nödsakas således taga sin tillflykt till begagnandet af de så kallade Kärror, som, oaktadt allt det goda innehåilet af Dagboken låter om dem förmoda, dock i sjelfva verket äro af den beskaffenhet, att de vådligaste följder äro vid deras brukande att befara. Vid sidan af en oftast drucken och berusad skjutsare, och under ett slags beroende af honom , är man derjemte i de mest o* behagliga förhållanden , hvarom ingen lärer sakna någon erfarenhet, som företagit mer eller mindre resor. Olikheten af den bemedlades väl bespända vagn, med den i sina vilkor inskränkta, ofta upplysta och nyttiga mannen i sin usla kärra, är af för stort afbrott i ett upplyst land , för att icke äfven ur detta skäl kunna leda till jemkning i synliga förhållanden. För denna sednare resande äro äfven de tätare om - Den 13 April.
Upplästesankomna ProtocollsUtdrag från de Öfriga Respectiva Stånden: Från Högviirdiga PrestStåndet, af den 4'de April, om instämmande uti BorgareStåndets beslut att öfver Judarne nedsätta ett särskildt Utskott, jemte tillägg, att dit hänvisa alla förekommande frågor om öfverflödets hämmande, anse - lli. Den 5 Maj. anseendes Ståndet lämpligt att bestämma Ledamöternes antal till 6 af hvarje Stånd. — Af den ig:de April, om Remiss af några Ståndsledamöters Memorial, cm bifall till StatsUtskottets Memorial angående eftergift och afskrifning af Särna Sockneboers Bevillning} samt till OeconomieUtskottets utlåtande om Städernes rätt till Gernings-ören af SockneHancltverkare. — Af den 24:de April, om instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut angående StatsUtskottets Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upptagande och vidkännande af några Svenska Undersåtares fordringar; — Om bifall till LagUtskottets Utlåtande öfver Friherre Ceder ströms Memorial om ändring uti åtskilliga Lagens rum; — Om instämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut om nedsättande af ett Särskildt Utskott, med anhållan att Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda BondeStåndet dit måtte, enligt de andra bägge Ståndens inbjudningar, hänvisa frågan om ett nytt JudeReglemente;— Om deltagande uti Ridderskapets och Adelns beslut att till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet remittera ÖfversteLieutenant von Heynes Memorial om jemkning i ExtraRoterings-skyldigheten. — Af den stämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut om Tryckningen af ConstitutionsUtskottets utlåtande öfver de nya costitutionella förhållanden emellan Sverige och Norrige; Ridd. och Ad. Prot.
Förhållandet torde alltså kunna anses såsom normalt och följaktligen icke påkalla något särskildt utredande af dertill verkande orsaker. Hvad folkets bildning angår, förklarar jag utan tvekan, att den inom detta län är i framskridande. Det lider ej heller något tvifvel, att ju detta framskridande i ännu märkligare mån skall uppenbara sig, sedan verkningarne af den förbättrade folkundervisningen hunnit mogna och det uppväxandé slägtet efterhand ingått i det borgerliga lifvet. 7 Frågan om halten af ett folks sedlighet är under alla förhållanden, synnerligast vid jemförelsen emellan tvänne icke aflägsna tidsskiften, af den mest granlaga art, och låter sig svårligen afgöra efter någon fullt tillförlitlig måttstock. Den enda arithmetiska grund, som i detta afseende kan hafva någon giltighet, är alt hemta från brottmålsstatistiken, men äfven denna måsteman med varsamhet använda, för att icke löpa fara att vilseledas; ty enstaka företeelser, som uppenbara sig endast eller nästan uteslutande inom antalet af den lösa befolkningen, innebära icke något bevis om skaplynnet hos den egentliga kärnan af folket. Anledning erbjuder sig emellertid icke, att mildra det omdöme, som härom i föregående femårs-berättelser uttalats. Under de 5 sednaste år, för hvilka jemförliga uppgifter angående vid Underdomslolarne handlaggde brottmål innefattas uti de af Herr Justitie-Stats-Ministern bärom afgifne underdåniga Berättelser, har, enligt de häruti meddelade sammandrag, antalet af lagbrott, för hvilka personer blifvit sakfällde i detta län visat sig sålunda. a) Brott emot person och eganderätl. år 1841 631. >, 1842 764. » 1845 2,551. och har antalet sakfällde, jemförelsevis med folkmängden, förhållit sig. år 1841 såsom 1, till 116,8.
Luleå eif icke blifvit tecknadt, hade frågan om detta jernvägsföretags verkställande således förfallit; hvadan de medel, som voro afsedda för det till samma företag vid sednaste riksdag beviljade lån å 93,000 Eidr, icke behöfde att dertill vidare reserveras. Så vidt kändt är, hafva ej heller arbetena för den vid sednaste riksdag föreLänet för slagna och likaledes af Rikets Ständer med ett lån å 833,000 Ridr understödda jernjernväg mdvägsanläggningen frän sjön Södra Dellen till Hybosjön vid Ljusne eif samt till Edebyfallet i samma eif icke blifvit påbörjade inom den derför stadgade och vid ingången af Hybosgfn Maj månad innevarande år förflutna tid; vid hvilket förhållande detta låns belopp ej heller lärer komma att för det dermed afsedda ändamål användas, utan äfven vara för Rikets Ständer till andra föremål disponibelt. Sedan det af Rikets Ständer under sistförflutna riksdag antagna förslag till förAllmänna ■fattning, angående inrättande af en allmän Ilypotheksbank för riket, blifvit af Kongl. ILipothcIcs Majit stadfästaat och förordningen om densamma, under den 26 April sistlidne år,«utbankens färdad samt denna Bank under derpaföljde Juni månad trädt i verksamhet, hafva, till grundfonds följd af stadgandena i högstberörda förordnings 4:de $ och 230 af Riksgälds-kontorets ul)ll9uUoner reglemente, de räntebärande statsobligationer å tillsammans 8,000,000 Ridr, som skulle bilda Hypotheksbankens grundfond, af Riksgälds-kontoret utfärdats och till nämnda Banks Styrelse öfverlemnats. Dessa, å innehafvarens. sida icke uppsägbara, obligationer, som äro daterade den 1 Juli 1861, lyda å 8,000 Ridr Runt eller 2,000 Ridr i silfver hvardera, och utgöra således ett antal af 1,000 stycken; varande räntan för desamma af Fullmäktige bestämd till 4i procent årligen.
Ständernas önskan i delta fall är således uttryckt i grundlagen, eller att Lagförslag, innan de från Konungen afgå till Ständerna skola af Just.-råden och Stats-råden hafva blifvit granskade. Frågan kan alltså endast angå Just.-kansleren och Just.-Ombudsra. Hvad den förre angår, så har han deltagit i granskningsarbetet, men den sednare deremot sådant försummat, hvilket väl icke synes böra föranleda till en förebråelse mot Lagberedningen, som icke egt någon makt och myndighet, att förmå Hr Just.- Ombudsmannen att infinna sig vid dess sammanträden. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Enär flere värde ledamöter tvistat derom, huruvida bifall till Utsk:s förslag innebure ett omdöme, vare sig till gillande eller ogillande af det ifrågavar. lagförslaget, så anhåller jag att ånyo få upläsa ordalagen, för att ådagalägga alt Utsk., så vidt jag förstår Svenskt språk, icke uttalat något omdöme. Utsk:s tillstyrkande är af följande lydelse: ”att R. St. måtte förklara det Petter Hanssons yrkande, att Ständerna nu måtte ingå i pröfning af och antaga det utaf Lagberedningen utarbetade förslag lill civil-lag i sin helhet, icke kan bifallas. Kan vä) någon påstå att ett omdöme öfver civil-lag-förslaget 26* 404 Den 12 Februari. är i dessa ord uttaladt? Om R. o. Ad. bifaller betänk., så är det något så oskyldigt, som någonsin kan beslutas. Ingen mening, hvarken för eller emot, yttras derigenom. Jag befarar följaktligen, att Frih. Raab alldeles misstagit sig om meningen, enär han föreslår Ståndet besluta, att det mätte, utan yttrande på förhand af något omdöme öfver det nya lagförslaget, bifalla LagUtsk:s belänk. Om R. o. Ad. skulle antaga Frihrns förslag, så innebure det blott en förklaring, att Ståndet icke ville fälla något omdöme ang:de ett lagförslag, hvaröfver LagUtsk. intet omdöme fällt. Ett sådant beslut vore icke lämpligt.
Mit framställde underdåniga anhållan kommit att upptagas, hvilket också torde hafva varit orsaken, hvarföre den af E. K. M:t i Nåder förordnade Kommitté icke ansett dess uppdrag sträcka sig till utarbetande af fullständigt förslag till en blifvande författning om sinnessjukes behandling, utan i sitt betänkande endast framställt spridda grunddrag dertill. Det är likväl af vigt att de nya hospitalerne, genom förbättrad lagstiftning, sältas i stånd att utöfva all den välgörande verkan, som med dem åsyftas. För vinnande af detta ändamål kan det, vid granskning af den ofvanberörde Norska lagens innehåll, ej undfalla uppmärksamheten, att en mängd bestämmelser, som uti de här i Riket gällande författningar alldeles saknas, äro af nöden; Och Rikets Ständer fä på grund häraf underdånigst anhålla, det E. K. M:t måtte täckas i Nåder låta, genom sakkunnige personer, med ledning af så väl Sveriges som andra länders författningar i delta ämne samt med hänsigt till landets egenheter och behof, uppgöra förslag till stadga om sinnesssjukes behandling och vård samt derefter låta utfärda Nådig förordning i ämnet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 14 Oktober 1854. ExpeditionsVt skol le Is Förslag till underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Okt. 1834. Presle-Slåndet den 7 Borgare-Ståndet den 7 ^Bonde-Ståndet den 14 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående af Kongl. Majit i Nåder föreslaget användande af en del utaf skatten å bränvins-tillverkningen. (Stats-Utsk:s Uthde N:o 279.) S. A. K. Uti den vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof har E. K. M:t, i afseende ä användandet af den serskilda tillgång, som, i händelse Rikets Ständer bifölle det uti E. K. M:ts Nådiga Proposition, angående grunderna för rättigheten att tillverka bränvin, framställda förslag att belägga denna tillverkning med högre skatt, än tillförene, uppstode utöfver de till ordinarie
Ekon.Ulskis d. 24 sisth Maj och d. 13 dennes på bordel lagda utlåt. N:o 95, i anledn. af väckt motion om åtgärders vidtagande för befordrande af slöjder och binäringar hos allmogen m. m. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s den 24 sisth Maj och d. 13 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 96, i fråga om beredandet af ändamålsenlig'kommunikation emellan Gottland och öfriga Sverige. Hr af Dalström, Gust. Jakob: 1 anledn. af nu föredragna betänk., anhåller jag vördsamt att få lemna några uplysningar. Hvad kommunikationerna emellan Gottland och fasta landet beträffar, åro de temmeligen väl arrangerade under sommartiden, nemi. på sä sätt, att ett bolag, som åtagit sig poslföringen, bestrider densamma f. n. med ett byrdt ångfartyg, men kommer nästa år att förrätta den medelst ett nytt .ångfartyg, som lill största delen är färdigbygdt och hvars machineri äfven är färdigt, hvarigenom kommunikationen kommer att betydligt underlättas denna årstid. Under vintertiden hafva kommunikationerna alltid varit, och äro äfven ännu i ett bedröfligt skick. Endast på de tider, då hafvet är fritt från is, kunna fartyg gå mellan Gottland och fasta landet, och posten, äfvensom enskilda passagerare, hafva då transporterats på de s. k. postbätarne. Desse båtar äro så små att egentligen icke mer än 5 personer kunna på densamma rymmas, och sålunda har ofta, vid de tillfällen då posten jemte ett större antal personer nödgats begagna sig af dem, lif och egendom Den 14 Juni. 57 saris pii spel. Det liar också handl alt vin ...men au kommunikation med fasta landet varit stängd, och jag har sjelf en gång haft erfarenhet deraf under vintern emellan 1849 och 1850 alt icke mindre än 10 poster uteblefvo.
Enligt hvad af Stats-råds-protokollet inhemtas, har Direktionen öfver Amiralitetskrigsmans-kassan rörande denna pensioncrings-fråga på nådig befallning afgifvit underdånigt utlåtande och dervid dels meddelat en utredning öfver gemenskapens vid Flottan pensionering från äldre tider, hvars hufvudsakliga innehåll är af Departementschefen anfördt (pag. 52), dels ock afgifvit förslag till förbättrade pensioner för ali Flottans gemenskap sålunda, att med bibehållande af föreskriften om pensionärernas af gemenskapen indelande i 5 klasser samt de genom 1838 års reglemente för Amiralitets-krigsmans-kassan stadgade grunder (utom hvad förhyrda Under-officerare och invalider af timmermansoch handtverks-staten vidkommer) endast 2 olika gradationer af pensioner blifvit föreslagna, nemligen för Mästerlots, Matros, Kanonier och Distinktions-korporal från 180 Ridr Rimt, för svårast blesserade, till 48 Ridr för minsta tjenstetid och åldersår (i stället för 75 och 22| Ridr) samt för öfrig gemenskap 38 Siats-Utskottets Utlåtande N:o 85. högst 100 R:dr och minst 30 R:dr (i stället för 45 och 13J R:dr), äfvensom att för daglönare på invalid-stat med underhåll, särskilda lägre pensions-belopp blifvit utsatta, enär dessa invalider väl, enligt 86 § 3 mom. i reglementet, fått sig tillför säkrad pension jemte invalid-underhållet, men denna pension dock ansetts böra vara mindre än de öfrigas, då invaliderne äfven med denna mindre pension uppbära större underhåll än andra afskedade; hvarjemte å förslaget upptagits förbättrade nådegåfvor åt mästerlots-enkor med 60 R:dr och åt enkor efter öfriga gemenskapen med 36 R:dr (i stället för 30 R:dr och 18 R:dr), att under samma vilkor, sorn hitintills, eller att männen i tjensten omkommit, åtnjutas i 6 i stället för nu bestämda 5 år, på sätt, hvad anginge utsträckningen af tiden, redan blifvit af Amiralitets-staterna medgifvet och äfven i det af Direktionen särskildt afgifna förslag till förnyadt reglemente för kassan intaget.