Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Höghet Hertigen af Östergöthland R:mt R:dr 20,000: — samt nuvarande anslagssummor » » 1,278,400: — men ifrån totalsumman » » 1,350,000: afdrages nu uppförda anslag till Hennes Majit Enkedrottning Desiderias hofhållning , R:mt R:dr 120,000: — komma de årliga anslagen å Första hufvudtiteln under nästa statsregleringsperiod att utgöra » » 1,230,000: — och således att minskas med » » 48,400: — Beträffande de behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag under Första hufvudtiteln erfordras, finner Kongl. Majit, på grund af ofvanåberopade protokoll öfver finans-ärenden, sig föranlåten hos Rikets Ständer äska: Bih. till R. St. ProL 1862—1863. l:a Sami. l:a A/d. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop N:o 1, om Statsverket ISO2. 1:0) &tt till komplettering och omarbetning af Staten tillhöriga inventarier af silfver och koppar samt till inköp af porslin och glas måtte beviljas ett anslag för en gång af *. 60,000: — 2:o) att till reparation af den åt nordvestra, norra och nordöstra sidorna af Kongl, slottet belägne del af första stora våningen måtte anvisas 75,000: — 3) att till anbringande af vattenledning i Kongl, slottet samt utvidgning af gasledningen derstädes måtte anslås 24,075: 4:o) att till igenfyllande af kanalerne vid Haga lustslott och ordnande i sammanhang dermed af parken derstädes måtte beviljas 23,000: — 5:o) titl nödiga reparationer å sistnämnda slott 17,000: — samt 6:o) att, under förutsättning det Rikets Ständer, i enlighet med hvad förut egt rum då Kongl, personer aflidit, jemväl nu bevilja pensioner åt sådane vid framlidne Enkedrottning
Föredrogs Siivo StatsUtskis den 18 och 20 dennes pil bordet lagda Mein. N:o 218, i anleda, af crhiillne återremisser eller liiksStåndens skiljaktiga beslut rörande de i Ullik. N:o 158 behandlade frågor om statsbidrag för viiglÖrbättringnr och vatteuaftappiiingar jemte andra arbetsförslag. Med anleda, af II. o. Adis den 23 dennes fattade beslut, att med pröliiingen af detta Mern. skulle upskjutas tills prot.-utdrag inkommit om Preste Sils i ämnet fattade beslut, uplästes sistberörde numera genom prot.-utdrag N:o 480 meddelade beslut, och inhemtades deraf, alt PresteSt. \idblifvit sitt förut i fråga om 37 punkten af Utlåtit Nio 158 fattade beslut, utslagit Utskis i fråga om 44 punkten af samma Utlåt, afgifna förslag till votens-propos. och deremot antagit de votens-proposir, som i Gr. I.agerbjelkes Memit bifogade reservation blifvit löreslagne, samt i öfriga delar lagt Mern. till liandlingarne. Ifrågavide Mern. blef härefter punktvis företaget till afgörande. lista punkten, angnle 3 -ne af linrgareSt. återremitterade men af ile öfrige RilnSt:n bifullne punkter af Ullål:t A:o -i 38. Denna punkt bifölls. Sidi a punkten, angtde 37 :de punkten af IJltålU N:n i SS. Sedan Ur Frill o. Ord fidén hemställt olli K. o. Ad., som förut afslagit Utskis i afside på denna punkt afgifna yttrande, behagade bifalla samma af Utsk. nu vidhållna yttrande, blef delilia propos. med Ja besvarad. 3:dje punkten, Gr. Lagerbjelke.
En lång allé en fest vid herrgården, då en med blomaf höga granar kantade landsvägen ner till mor och grönt prydd hög stång restes på manbyggnaden. På ena sidan om den sisten gräsplan, dans efter fiolmusik tråddes nämnda bildade en å aflopp för Ramsjön, samt förfriskningar af både torra och våta på den andra ringlade sig en bäck genom varor vankades. Förvaltarens fru, förd af en park af löfträd. En stor välskött trädgodsets rättare, började svängen. gård ökade landskapstaflans behag. I ån När baron Jakob kom till Ramsjöholm, var nedsänkt en stor sump, genom hvars var det som hade en furstlig person an,- lock af spjälor man kunde skåda såsom i ländt. Jag tror icke att baronen, som var ett akvarium de fiskar, hvilka där voro inenkel och anspråkslös, satte värde på dessa stängda. När det led fram på sommaren, hedersbetygelser annorlunda än som uttryck hvilken njutning var det icke att i den för af att han var af sina underhafvande ombarn upplåtna delen af trädgården få moja tyckt. Han var det också med allt skäl, sig i bärbuskarne! ty dessa sades hafva större reveny af godRamsjöholm jämte det tillgränsande Djufset än ägaren. varp ägdes vid denna tid af expeditionsBaronen plägade under sin Ramsjöholmssekreteraren, fornforskaren och stiftaren af vistelse någon söndag bevista gudstjänsten Götiska förbundet, friherre Jakob Adlerbeth, i Svartorps kyrka, där hans föräldrar hade son af statsmannen och skalden Gudmund sitt grifthvalf bakom ett par järngrindar Göran. vid västra kortsidan i själfva kyrkan. InEndast några veckor under sommaren nanför järngrindarne hängde inom förgyllda uppehöll sig baron Jakob å sitt gods, den ramar två stora oljefärgstaflor, såsom jag öfriga tiden af året bodde han i Stockholm. tror, föreställande statsrådet Gudmund Gö- Det gick icke så fort och lätt som i våra ran och hans maka. Då baron Jakob kom dagar att från hufvudstaden förflytta sig i sin sufflett med kvartermästaren och en till smålandsbygden.
2Bib famina t i [(fritte, forn be orbinavie lebamöterua t ©eioittiitngdberebningen ut fed, ffola äfloen, få t fiab forn på (anbet, en etter tioå fuppleanter på enat)anba fätf, font be ordinarie lebamöterua, ntioäljad. § 33. (Senom ntfärbab allmän fungörelfe nnberrättar ^onutigenö Sefattnitigdliafs toanbe, i början af ()ioart od) ett år, be flattfftjlbige om be perfoner, font inom fpoarje ort blifioit af Äonungend Befalluingdljafioaiibe förorbnabe att fåfom orb (JM bet Betoittningdberebitingend orbföranbe od) febamöter må ega tittfåtte att inhemta Höbig fänuebout om filta åligganden bör ett tittrårftigt antal exemplar af benita @tabga, äfioenfont af förorbningett aitgåenbe mantalds od) ffattffrifningars ned förrättaiibe, jemte ben bet af be till befja författningar ljöranbe formiilärer, font flätt af Beredningarna od) be jlattflplbige begagnad, äfioenfont af beti för tareriugdförrättningarna gällaitbe infiruftion, uppå Äomtngeud Befattningdf)afioan Diifdgätbdfontoretd förforg öfioerfänbad till ^'onungeiid Bes fattniiigdljafioaiibe, font (åter öfioerlemua erforberligt antal exemplar beraf i fiab titt SRagiflraten od) å lanbet titt ^3ajlor, för att genafi efter walet tittljanbaljåttad
Uppl, o. godk. hos »amtl. Riks St. d. 3 Dec. lSaJl Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om utbyte af Iijelprotar, S. A. K. H os Riksens Ständer har klagan blifvit förd deröfver, att å de orter, der Hjelp-roCarne äro på längre afstånd skiljde från Stam-rotarne, ej allenast egare af Hjelp-rotar blottställas för tidsspillan och kostnader, då de antingen »kola bivista öfverläggningac å Stam-roten eller inställa sig till utgörande af arbete vid Kneckteoch Båismans-torpet, utan äfven vid de tillfällen, då Soldaten eller Båtsmannen kommer i behof af hastigt understöd, eller smärre brister åtorpet fordra afbjelpande, innehafvaren af Stam-roten skall, i anseende till omvägarne, att vinna med-interessenternes deltagande deruti , komma att ensam vidkännas kostnaden eller besväret, men deremot få påräkna ingen eller endast ringa er-s sättning. Riksens Ständer, som hafva sig bekant, att utbyte af Hjelp-rotar, till ömsesidig beqvämlighet,' redan är i Författningarne medgifvet, samt att det är åt E. K. M:ts och Rikets Kammar-Colle-t gium uppdraget, att ansökningar derom upptaga,; hafva likväl funnit denna utväg icke vara för andamålet tillräcklig, enär dervid förekommert Underdåniga Skrif velter. å ena sidan, att omgång och kostnader äro fran begagnandetoskiljakt iga, samt, å den andra, att den Auctoritet, som öfver sådane ämnen skall döma, är afstängd från nödig ~ local-kännedom och bekantskap med de speciella förhållanden, sorn dervid kunna förtjena afseende. Af sådan anledning hafva Riksens Ständer ansett sig böra hos E, K.
Vid handläggningen af detta ämne hat* Utskottet för öfrigt inhemtat, huruledes, vid inköpet af Carl Gustafs Stads Druk år i8i3> för 60,000 Ridr, hvilka dertill såsom Lån mot Sex proCeiits ränta disponerades af Civil-Statelis Pensioiis-CassaFond, påräknades, till betalande af detta interesse dels de förre Gevärs-Factoriet vid Söderhamn, tillhörande Roteskiften, jemte skogen Mjusen, sålunda, att de förre skulle utarrenderas och den senare åter skattläggas till hemmantal och årlig ränta, dels ock den Landtnäs Sami• 20 3o6 Stats-lJtskottets Betänkandeti. egendom med Mjölqvarn, som Åtföljde Carl Gustafs Stads Bruk och jemväl borde utarrenderas; hvarförutan de vid Söderhamn varande Factori-Byggnader och Gårdstomter samt Vattenfall och Damfästen, borde för Statens räkning försäljas. Men i anledning af Riksens SLänders, uti Skrifvelse den 11 Julii 1815, yttrade underdåniga önskan, har Kongl. Maj:t i Nåder den aSOctober 1817 täckts bevilja Söderhamns Stad dispositionen af omförmäldteRoteskiften, med förklarande, att ersättning för den derför påräknade Arrende-afgift till ränte-betalningen, skulle af Riksens Ständer äskas, och hvarom äfven vid sednaste Riksdagen Riksens Ständer, i underdånig Skrifvelse den 23 Maji 1818, anhöllo, att sådan ersättning måtte varda bestridd af den till Försvars-Verket anslaglie Summa, men hvilket Kongl. Maj:t, på sätt Dess nu aflåtne Nådiga Skrifvelse innehåller, ej funnit lämpligt, samt förthy framställt angelägenheten af särskildte medels beviljande härtill för den förflutne tiden och framgent.
Majit, meb aittebning ftäraf, åt en ferffitbt i nåber förorbttab komité af faffttnnige mätt uppbragit att, efter föregås enbe tofata oct) fiatiftiffa förfiningar od) beräfttiitgar, afgiftoa unberbås nigt utlåtanbe, bitrmoiba ben i 9Ufetd ©tänbcrd beflut affebba toägs fträcfititig more för ett jernmägdanläggning fullt änbamåtdenlig, od) jerns mågen fttttbe antagad fontina att gifma cit infomft, font betäcfte nnbers båtléfoftnaben od) löpanbe utgifter, etter om, i befa bänfeenbett, fores träbe borbe titterfännad en jernbana i mer etter mitibre föränbrab rigts ning, famt Äoiniteit nteb fuHftänbigt betänfanbe i ämnet infontmit, t)ar Äongl. Majit, font, enär bet imber ben 28 3Dec. 1848 oftrojerabe afties bolaget för jernmägdanläggntng medan Örebro od) ^ult, tid följb af utfäröaö nådig refolution, reban blifmit meöerbörligen up^löfl, anfelt be anfpråf, fnxnlfa funbe grundad på berörbe oftroj, fåtunba mara itnöau September öppet att ftg t)od Motigt. Majit i utiberbå
Domaren vägrar lemna den äskade stadfästelsen, hemställes, att, om ock Föreskriften, angående skiftens antal, någon gång skulle i ofvanomförmälte måtto Öfverskridas, sådant ej bor hindra HäradsRätten att fastställa en delning, hvarmed alla Vederbörande förklaradt sig nöjde. Uti detta Memorial har Johan Longberg instämd t, med tillägg, att å alla de orter af Rikets Norra Pro vincet, der föreskriften i Storskiftes Stadgan om skiftens antal, titan jordegares uppenbara skada och förderf icke kan följas, sådane egodelningar, sorn hittills varit vanlige och grunda sig på locala omständigheter, bora få verkställas, och fastställelse „ derå icke vägras, när jordegarne med den gjorda delningen nöjde, sådant yrka, helast i annat fall den tilltagande odlingsfliten skulle qväfvas och den idoge Iordbrukarcn förlora nyttan af 1033 LagUtskottett Retänkanåen. flere års mödor och besvär; uti hvilken tanka åtskillige af Ståndets Ledamöter sig förenadt. Jdvad sålunda blifvit anfördt, hafva Utskotten till pröfning förehaft; Och ehuru Utskotten ansett sig ej kanna oinskränkt tillstyrka det förslag RiksdagsFullmiigtigen.
Uti en från Vällofl. Borgare-ståndet till Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottets handläggning remitlerad motion, har herr C. G. Gustafsson, anfört, hurusom åliggandet för handl verkarne i städerne att vid så kallade kronobesigtningar och uppgörande af kostnadsförslag lör Kongl. Maj:ts och kronans räkning biträda, iroligen haft sin grund i det förhållande, alt andre handtverkare, än de, som i sådan egenskap aflagt prof och förvärfva!; burskap, då icke voro berättigade all i stad verkställa handtverks-arbeten och följaktligen icke egde behörighet att sådane arbeten besigtiga, enär den, som ej egde de egenskaper, att honom kunde anförtros verkställigheten af ett arbete, naturligtvis ej heller kunde antagas förstå alt bedöma detsamma; men då Kongl. Majit numera, genom Dess den 22 December 1846 utfärdade fabriksoch handtverks-ordning, icke allenast förunnat hvarje lill myndighets-ålder kommen svensk man att, utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, med biträde af hustru och hemmavarande barn, till afsalu åstadkomma handtverksnrbeten och andra tillverkningar, såväl i stad sorn på landet, ulan ock förbehållit Sig och Kronan rättighet alt låta genom antagna arbetare, eller annorledes, alla slags arbeten och varor för Kronans behof förfärdiga, måste härigenom de burskapsegande handtverksmästarnes arbetsförtjenst förminskas, helst rättigheten att till afsalu åstadkomma handt - 22 Atlin. Bese.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 98. verks-arbeten äfven blifvit utsträckt till allmänna arbetsinrättningar, hvilkas verkstäder bekostas af allmänna medel. De burskapsegande hanitverkarne syntes således ega fullt fog, ätt undandraga sig allt vidare biträde vid besigtningar och uppgörande af kostnadsförslag för Kongl.
Borgare-Ståndet ut^ ingifvit Memorial väckt Stäts-Vt$kottet$ Betänkändetil 1219 »notion derom, att, emedan För flere år tillbaka, åt skil 1 ige Stockholms Stad tillhörige Platser och. ‘Tomter vid Sjö och hamn belägne, blifvit för* sållde, och de, af lika béskaffadt läge, sötn ännu tillhöra Stadens disposition, äro alldeles otillracklige för behofvet af nödige res&ryoirer till snygghetens bibehållande, det måtte tillåtas Staden, att, till befrämjande af PolicC och Propreté, få för sagde behof begagna en Ladugårdslands Bränneri tillhörig tomt vid den så kallade Gref-broen belägen, emöt Utbyte af en bakom Bränneriet befintellg Staden tillhörig grund. Stats-Utskottet, till hvars utlåtande denna anhållan blifvit remitterad, får, efter de underrättelser Kongl. Allmänna Magazins-Direé* tionen meddelat, och de upplysningar Utskottet 1 öfrigt haft tillfälle inhämta, vördsammast anföra följande. Det. å Ladugårdslandet anlagde, MagasinsInrättningen tillhörige Bränneri, jemte Magi* fciner, Mälterier, Pumpverk, Qvarnar, Eld* och Luft-Maschine samt andre åbyggnader och Tomter, är en af Magazins-Inrättningens dyr* baraste och i afseende på loca'en mäst förmån* liga Egendomar, Att medgifva eller tillstyrka någon styckning elier försämring af denna, så i afseende på Magazinssom Bränneri rörelsen högst oumbärliga Egendom , anser Stats tjtskot* tet leda till en oersätt ig skada för MagaZirisInräitningen och må hända åstadkomma stora hinder för verkställigheten af de åligganden, som äro och kunna blifva denna Inrättning upp* dragne. ^aaö Stats-Utskottets B&tänkanåtn'.
40:de punkten, ang-.de förtullningen af ”Fönsterglas” och 41 :sta punkten, ang-.de förtullningen af ”Glas, andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade.” R. o. Ad. godkände de i dessa punkter föreslagna voler.propos:rne Nuis 52 53, 54 och 55. 22 Den 2 April f. m. 42:dra punkten, ang:de införselstullen a ”Handskar af al~ la slag.” R. o. Ad. vidblef sitt förut fattade beslut och godkände 53 voter.propos. 43:dje punkten, ang-.de förtullningen af artikeln ”Horn, oarbetadt, platter.” FIr von Hohenhausen: Detta syries också vara en punkt, hvaruti R. o. Ad. kunde förskona förstärkta Ulsk. ifrån votering. Jag kan derföre icke annat än tillstyrka Ståndet att biträda den gjorda inbjudningen. Hr von Hartmansdorff: Förhållandet är att tre Stånd hafva, enligt Utsk:s framställning, nedsatt tullen på ifrågavar. vara, hvaremot R. o. Ad. bibehållit nuvarande taxa. Jag anser R. o. Ad:s beslut i den delen vara riktigare, och anhåller således, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut samt godkänna propos. Fl. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt i afseende på ifrågavar. artikel förut fattade beslut, samt godkände 57 och 58 voler.propos:rne. Ropades starka nej blandade med ja. Då härefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. instämde i de öfriga Ståndens, ang:de denna artikel fattade beslut, samt i följd deraf ansåge 57 och 58 voler.propos:rne förfalla, blef denna propos. besvarad med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade, det han trott sig linna, att ja härvid varit öfvervägande. IFr von Hartmansdorff:
Det går icke an, att i delta afseende uteslutande hålla sig lill de uti (50:de §:n Reger:s-Form. upräknade medel, ty nya bevillntr hafva tillkommit, och kunna ytterligare tillkomma, som der icke stå nämnde, och det vore väl då en uppenbar oriktighet, att vilja behandla dessa på ett annat sätt än de öfiiga, blott derföre, att de icke äro uti den nuvande 60;de §:n namngifne. Såsom exempel i della afseende, ber jag att få anföra korlstämpels-afgiften, hvilken icke är omnämnd i den åberopade §:n och icke ingår uti någon der uptagen afgift, men likväl har del aldrig, så vidt jag vet, varit ifrågasatt, att den ju icke skulle behandlas lika med öfriga i 60:de §:n uptagna bevilln:r. Denna afgift är nu redan till cn del disponerad för ett serskildt ändamål, nemi. Stora Barnhuset, men äfven om den helt och hållet dertill användes, eller utginge till något annat behof, som icke kan 14 H. " 5 66 Den 28 Oktober f. m. räknastill hvad som i 59:de §:n Reg:sF:n kallas Statens tarf, så måste väl icke derigenom frågan om skattens påläggande undergå . någon förändring. Det är enl. min lanke klart, att man i detta fall måste skilja emellan sjelfva skatten såsom eli, och dispositionen deraf såsom ett annat; och på samma sätt (ror jag äfven att den nu förevartde ftågan bör betraktas. Dä en allmän afgift, såsom den ifrågavartde, pålägges, kan den icke enl. min ranke blifva något annat än en bevilln., som det Svenska folket sig åtager, och att denna bevilln. icke af statsverket disponeras, ulan öfverlemnas till kommunal-behof, kan alldeles icke förändra första delen af frågan. Exempel på dylika bevillmr, som blifvit öfverlemnade till kommunerna, hafva redan flera gånger blifvit här åberopade, nemi. flen del af skydds-afgiften, som användes till folkskolorne, äfvensom kurhus-afgiften.
Enligt afvittringsförfattningarne är nemligen hemmanens skogsareal så rymligt tilltagen att. om skogen begagnas endast för husbehof, någon fara för skogsbrist svårligen kan uppkomma och en föreskrift om utsyning af husbehofs virke skulle jag anse vara opraktisk samt svårligen kunna bringas till efterlefnad. Deremot torde inskränkningen kunna och böra afse skogens afverkande till afsalu, och skattehemmansegarne i detta afseende böra, lika med kronoåboer, underkastas den kontroll, som vinnes genom föreskrift om utsyning af Statens skogstjensteman och förbud att till afsalu använda annat virke än det, som blifvit i föreskrifven ordning utsynadt och stämpladt. All utsyning måste ledas af den grundsatsen att, med iakttagande af alla vilkor för skogens framtida bestånd och i särskilda fall äfven förbättring, egarne må af densamma njuta största möjliga afkastning. De närmare föreskrifterna i utsyningsförfattningarne kunna vexla efter olika forstliga åsigter och ekonomiska förhållanden; men såvida nyssnämnda grundtanke i alla tider Bilt. lill R. St. Proposition N:o 54 står fast i fråga om utsyning från Statens skogar, så böra samma utsyningsgrunder, som gälla för dem, äfven med största fördel för den enskilde skogsegare!) kunna tillämpas å bans skogar. Då fråga uppstår om beskaffenheten af det vilkor, som hädanefter bör fästas vid upplåtelsen af kronoskog under skattemannarätt, torde man derföre —, heldre än att antingen göra detsamma alltför generelt, hvarigenom tvist angående dess betydelse ständigt skulle uppstå, eller alltför specielt, hvarigenom hinder uppstode för meddelandet af nya, efter förändrade förhållanden lämpade föreskrifter —, böra allenast hänvisa till de för Kronans skogar gällande utsyningsförfattningar.
Jag bekänner, att jag icke kan fatta, hvad Hr Lefre'n menat-, då han sagt, att Konungen, när lian går i fält, vore att betrakta såsom hvarje annan befälhafvare, utan att kunna taga befattning med några regeringsärender, likasom Konungen icke äfven dä skulle kunna Den 6 OctoLcr e. m. gifva befallningar åt den tillsatta Regeringen. För öfrigt skulle efter Hr Lefrcns sats intet ansvar kunna äga ruin för allt, livad som tilldrog sig med armeen, enär Konungen sjelf icke är något ansvar underkastad, och på en sådan åsigt kan jag ej heller ingå. Hr Hjärne: Jag tror, att Gr. Horn och Hr v. Troil icke rätt förstått Hr Lefren, och jag skall derföre söka utreda den mening, jag funnit uttryckt genom Hr Lefrdns yttrande. Jag skulle nemi. för min del tro, att Konungen, då han går i fält, ej kan taga någon speciel befattning med regeringsärenderna eller organisationen och directa ledningen af den delen af armeen, som qvarblifver hemma i landet, Utan Konungen är då endast att betrakta såsom befälhafvare för den uppbådade armeen, och chefen för Gen.stahen är då den rådgifvare i commandomål, som åtföljer Konungen i fält. I följd häraf måste en särskild rådgifvare i commandomål finnas för den delen af armeen, som är hemma, hvilken i Konungens namn utfärdar och ansvarar för de befallningar, som ensamt röra krigsväsendet hemma i landet. På detta sätt har jag uppfattat Hr Lefrdns sats och kan ej finna annat, än att den är riktig. R. o. Ad. förklarade som sin gemensamma tanka, rör:de 6 mom. i 6 §. Reg.F., följande ordalydelse: "en för Armeens Departement, hvilken tillika vare Konungens rådgifvare i commandomål för Armeen.” 7 mom. i 6 § Reg.F. Hr Dalman: Jag hemställer, om icke R. o.
Att undee Rrig all RcerStering för Regenienterne stall uphöva, tnen Lere, mot Aörftärknings^manstapet alltid hällas fulltaligt blir sädant en lackning af winst för den rikare pä den fattiges bekostnad. Endast de förmögnare som hafma mänga Hemman och Medes borde anskaffa flere Necräter, skulle winna harpa; Men den fattigare, som till exempel blott hafwer i eller Detler 4'dels Mantal, har wäl ingen bätnad utan fast mer sorg och grämelse, dä dan mäste hälla sin» Söner osti Drängar i ber. dskap till Recrutering för hela Armeen blott för den ringa förmon att slippa Rccräteringss kostn den för den hälft, fjernd l eller Åttondedel i sin Rote för hwilken han elf st i wänlig ordning haft att answaraAtt kalla sädant en lindring eller lättnad, torde med stak kunna beräknas säsom obetänksamt och foehastadt. 4:0 Skulle Kongl. Mants och Kronans inkomster alt för mycket lida om äswen i fredstider det blifwande Förs stärinings-manffapct skulle befrias frän Ärono-Utskyldcr. Uptecknandct af detta manskap förr än det behöfwes, kunde ock wäcka en för tidig farhäga och mistnöje. 5:0 Torde det wäcka för mycken upmärksamhet och kanske omilia, om Regements Officerares merendels förs wänligare Boställen skulle sritaaas för Extra Noteringen, dä sädant besmär lägges pä afwen det ringaste Civile ochEclesiastique-Boställe. 6:0 Om oroterad Jords innehafware icke möiligkn skulle kunna anffasfManskap sä skyndsamt sädant krafives, sä borde j män af ortens lägenhet utsättas en wist betalnings-afgift för hwilkcn ben felande Recräleringen af Den 86 April. 97Z af Kongl. Majit och Kronan besörjeS. Herr Ideuterkkälll, Esri Oultsf, inlemnade följande anförande: