Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dess införande bör visserligen icke gerna ha kunnat öfverraska någon som en nyhet: sedan många år har riksdagsbeslutet om saken faststått; våra almanackor, våra kalendrar, oräkneliga reduktionstabeller i skiftande uppställning och form ha täflat om att i tid förebereda oss på saken; • — men så stark är nu en gång för alla vanans magt ibland oss och, hvarför förneka det, den medfödda lojheten, att flertalet väl knappast allvarligen tänkt på att sätta sig in i det nya systemet, förr än just i dessa dagar, sedan det redan stigit innanför dörren. Vi betvifla visserligen ej, att hrr affärsmän, hvilka nu äro lagligt skyldiga att i allt begagna mått efter metersystemet, till en början skola stå ovana och okunniga kunder till tjenst och hjelp vid nödiga reduktioner, men enhvar bör anse för en pligt att åtminstone nu sent om sider ju förr dess hellre göra sig förtrogen med de nya måtten, då naturligen ingen bestämd klarhet och reda i handel och vandel kan sägas ha inträdt, förr än den köpande allmännheten lärt sig att förtroligt umgås med samma måttsystem, efter hvilket de säljande äro skyldiga göra sina beräkni ngar. För att i vår mån stå Iduns läsarinnor till tjenst ha vi för afsigt att låta ett af januarinumren åtföljas af en särskildt upprättad, praktiskt uppstäld reduktionstabell, hvilken i treflig utstyrsel dessutom kommer att åtföljas af ett fullständigt kalendarium med namnlängd, upptagande — i stället för de många konstbesynnerliga och aldrig använda i den vanliga almanacken, qvarlefvor från katolicismens dagar — endast våra egna vackra fornnordiska namn, hvilka väl förtjenade att flitigare komma till bruk. E t t gratisexemplar erhåller en hvar, som samlar fem abonnenter &amp; Idun och till Red. direkt insänder beloppet. Träldomsok. Några små betraktelser Sfver ett och annat upptecknade af Mathilda hanglet. Sista artikeln.
Inventarier, skepps-: nya, ej specificerade, icke hänförliga till husgerådssaker eller beklädnads-persedlar å 100 R:dr 5: — Jern, gjutet: bomber m. m 1 Cent. 1 25. kanoner, stycken m. m 1 » -r50. grytor, pannor, kittlar, kakelugnar, spislar och kabysser, gallerverk m. m 1 » 1: — gjutgods, allt annat ej specificeradt; gröfre: såsom mortlar, strykjern, pressjern, axlar och tappar, balanser m. m 1 st. — 3. finare m. m., olika tullsatser; » smidt och valsadt: ankare . 1 Cent. 1: — kettingar 1 » — 75. kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter 1 » 5: — draggar, armbultar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedje städ 1 » 1: — skostift, klippt eller skuren 1 -tfe — 5. spik af J:del tums längd eller deröfver .1 Cent. 1: 50. all annan spik, samt allt annat manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt; poleradt eller lackeradt 1# — 25. andra slag, med eller utan bestrykning 1 » — 15. Kakel, alla slag 1 » — 2. Klorkalk . 1 » — 2. Knifvar, rak-, med eller utan fodral 1 » — 50. penn1 » 1: 12. tälg-, sjömans-, eller gröfre arbets1 » — 15. bordsoch andra slag, tullbelagde; 182 Motioner hox Ridderskapet och Adeln 1862. Lim: R.dr öre. husblåss och gelatin 1 # — 75. andra slag 1 » — 6. Ljus: ~ talg . 1 » — 3. med flere sorter, tullbelagde; Porslin, mer och mindre tullbelagdt; Saxar: skräddare-, trädgårds-, ull1 » — 15. andra slag, opolerade 1 » — 25. polerade 1 » — 50.
— I afseende härå har dels inom Borgare-Ståndet Herr Björck yttrat den åsigt, att ifrågavarande anslag kunde nedsättas till 300,000 Riksdaler, dels uti Bondc-Ståudet Riksdags-fullmägtigen Garl Anders Larsson yrkat, att icke några medel för detta ändamål borde af Rikets Ständer anvisas. A sistberörda framställning, som åsyftar att all gevärstillverkning för Kronans räkning skulle upphöra, kan emellertid Utskottet desto mindre fästa afseende, som det obestridligen är angeläget, att arméens gevärs-förråd årligen erhåller någon tillökning, så att det beräknade behofvet för förrådens kompletterande framdeles må kunna fyllas; — men då under de trenne år, som nuvarande statsregleringsperiod omfattar, för gevärstillverkningen varit att tillgå vida betydligare anslag, än Rikets Ständer tillförene dertill beviljat, torde någon olägenhet icke kunna uppkomma derigenom att anslaget, såsom Statsverkets närvarande ställning påkallar, varder något nedsatt; och får derföre Utskottet hemställa, att, till anskaffning under nästkommande statsreglerings-period af 8,000 st. refåade infanterigevär, måtte af Rikets Ständer beviljas ett extra anslag af 300,000 Riksdaler Riksmynt, att med en tredjedel årligen utgå. Fortifikationsbchof. 37:o. Till fortsättande af Carlsborgs fästnings byggnader äro för innevarande statsreglerings-period anvisade 100,000 Riksdaler årligen. Beträffande detta arbe - 44 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. tes fortgång meddelas uti den Kongl. Propositionen (pag. 20) att Chefen för Ingeniör-korpsen ansett det vara för försvaret af stor vigt, att denna hufvudfästning med det första försättes i det skick, att den blir sluten medelst slutvärnets fullbordande och sålunda erhåller sin första egenskap af fästning. Detta ansåges blifva till f-delar färdigt vid 1860 års slut; och till dess fulländande beräknades åtgå 450,000 Riksdaler.
Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på afsteg derå och förklarande, att Direktionens hemställan icke till någon R. o. Ad:ns åtgärd föranledde, då svaren utlöllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. §§:ne 2 och 3. Utsk:ts hemställanden bilöllos. §§;ne 4, 5 och 6. Lades till handlingarne. §§:ne 7, 8 och 9. Utsk:ts hemställanden biföllos. §§:ne 10 och 11. Lades till handlingarne. § 12. Lades till handlingarne. Utskits i slutet af Utlåt:t gjorda tillstyrkande. Bifölls. Föredrogs Hr von Franckens, Alfred August, den 17 dennes väckte och bordlagde motion ang:de öfverlemnande till R. Stms Just.-Ombudsman af handlingar rörande en af R. o. Ad:ns ledamöter, Under-löjtnanten August Gerhard Muhl ådömdt arreststraff. Frih. af Ugglas, Gustaf, begärde denna motion ånyo på bordet, och hördes en annan ledamot häri instämma; till följd hvaraf ärendet biet ånyo bordlagdt. Den 20 Januari. 155 Anmäldes och bordlädes Slats-Utsk:ts Utlåt:n: N:o 21, i ani. af R. St:rs åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser ang:de granskning af statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862; N:o 23, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. ang:de försäljning till skatte af gatuhusen N:o 7 Glemminge och N:o 21 Hannas i Christianstads län; N:o 24, i ani. af väckt motion om skattelösen af alla inom
Den ä r både rikhaltig och vacker, innehåller icycket att Beundra och ger åskådaren en hel del att lära och tanka på. Af föremål som inrangeras under rubriken » skön konsts iiger utställningen visserligen ej m %nga, men desto flere alster af konstslöjd och konstindustri. A t t vira kvinliga artister äro så fåtaligt representerade inom damernas afdelning liar sin grund däri, a t t de svenska konstnärinnorna utställa sina arbeten tillsamnians med sina nianliga kamraters i konstutställningen, » the fine arts gallery,. E t t och annat konstverk innehåller denna utställning dock. Så märkes ett vackert 01jeftirgspoe.triitt af Drott&amp;g Sojia, dainkoiiiit6ns beskyddariiina, inUadt af fröken Hilda .L&amp;clgi * en; tillhörande konung Oscars privata konstsamling; vidare fröken Kjerstin Cadons bild af Fredrika Brmer, afveii det i olja ocli otvif velaktigt ägnadt att ådraga de svenska damernas litteraturafdelning, för hvilket det är bestämdt, eii särskild uppmärksan~l~etj dH bland alla svenska kvinnor ej gifves någon hvars namn torde vara så kändt, alskadt och aktadt i Nya Världen som Fredrika Breniers. E n byst i terra-cotta, gafva af fm Anna Retzius, återger likaledes den framsthende författarinnans och banbryterskans drag. E n utställning liörande till koiistområdet, som vi svenskar lia all anledning att betrakta med stolthet och prisa oss lyckliga a t t äga inom vår afdelning, är fru Lea AAlbonts tnedaljsan~li~tg. En kvinlig gravör och därtill en vid ett kungl. myntverk, således i statens tjänst anställd och aflönad, Hr en inom kvinnoarbetets historia helt säkert unique företeelse, hvarföre fru Ahlborns. präktiga samling medaljer och minnespenningar, ordnad i en vackert utskuren monter, förutom.
Maj:ts Nåd. Proposition N:o 40. 17 Maj:t genom nådigt Bref den 24 Februari 1837 anslagit afkomsten deraf till Landshöfdingens aflöning; så, och då jordens omfång och läge samt det ändamål, hvartill den numera begagnas, är af sådan beskaffenhet, att eganderättens bibehållande för något Kronans behof icke synes vara erforderligt, samt härtill kommer, att sökanden, hvilken nu betalar högre arrende för hvarje tunnland af denna jord, än som erlägges för någon annan af de till kungsgården hörande lägenheter, och för hvilken det, i anseende till de betydliga kostnader, som blifvit nedlagda för lägenhetens anordnande till industrielt ändamål, är af synnerlig vigt att medelst skatteköp komma i tryggad besittning af densamma, erbjudit sig att vid sådant skatteköp betala en efter omförmälda, jemförelsevis höga arrende beräknad köpeskilling och ränta; vill Kongl. Maj:t nu härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att, på sätt sökanden begärt och Kammar-kollegium tillstyrkt, den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Nio 356 Klintens Bana, enligt Andre Landtmätaren A. Wetterströms af Härads-Rätten den 4 December 1851 fastställda karta utgörande 4 tunnland 8,05 kappland, må åt sökanden under skattemannarätt upplåtas för en köpeskilling motsvarande 10 års arrendeafgift, eller, efter den i Kongl. Brefvet^ den 14 November 1854 stadgade förmedlingsgrund af 30 sk. banko för dagsverket, Atta Hundra Femtiosju (857) Riksdaler 81 öre Riksmynt jemte öfriga vid skatteköp vanliga afgifter, och mot skyldighet att i årlig ränta framgent utgöra 91£ mansdagsverken med penningar efter årligt medelmarkegångspris. De till detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvilket frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. År och dag som ofvan. CARL, J. A.
Sakfällda. ► 3 g ST 09 95 CL P Sakfällda. Anklagade. Sakfällda. Anklagade. Sakfällda. Anklagade. Sakfällda. Anklagade. Förhållandet med fångpersonalens större eller mindre antal under de olika åren, hvaraf äfven någon ledning for bedömmande af sedligheten torde vara att hemta, har under det sist tillryggalagda qvinqvennium visat följande resultat, hvarvid dock hör anmärkas, att transport-fångar icke äro i det utförda antalet inbegripne: År 1846 förvarades i Länets fängelser 170 » 18#7 » » » 184 » 1848 » » » 192 » 1849 » » » 206 » 1850 » » » 238 , , . „„„ Tillsammans 990 personer, eiler i medeltal 198 årligen. Slutligen bör anmärkas, dels att de flesta af brotten varit emot äganderätten, dels alt dessa brott i skogslrakterne ofta varit föranledda deraf att ägo-områdena, i följd af de på många ställen ännu antingen oafslutade, eller icke företagna afvittringarne, varit obestämda, dels att i de nordligaste fjell socknarne brottmålen alltid varit färre än i de nedre socknarne. Tarflighet, som förr var så allmän i de norra provinserna, samt äfven är af behofvet högligen påkallad för invånarnes bergning, har, under ett tiotal af år eller någotj mera, på många ställen inom Länet lemnat rum åt en tilltagande yppighet så väl i föda som klädedrägt, i sednare afseendet förnämligast hos ungdomen. Det kan likväl icke nekas, att den fordna tarfligheten ännu 24 är bibehållen icke allenast inom mången familj, utan äfven en och annan af de mest aflägsna socknarne, men anmärkningen om ett motsatt förhållande gäller dock flertalet af både familjer och socknar. Bland lyxartiklar inlager kaffet måhända främsta rummet och kaffedrickningen tilltager i ett märkbart förhållande, så att numera knappt någon koja (innes, der icke denna dryck till öfverflöd 11 jutes.
Af den nådiga skrifvelsen inhemtas att Grandinson den 19 Juli 1855 på begäi%n erhållit afsked från Myntmästare-tjensten med rättighet till pension af 1,423 Ridr Riko jemte förhöjning för derunder inbegripne 123 T:r spanmål, men att Kongl. Majit, beträffande tillika väckt fråga om ersättning med 400 Ridr s. m. för innehafde boställsrum, förklarat sådan ersättning icke kunna bifallas; att Grandinson sedermera undcrdånigst anhållit, att Kongl. Majit, som tillagt honom en ..gratifikation för én gång af 400 Ridr B.ko, hvarigenom han för de den 1 Oktober 1855 afträdda bo - Stats-Utskottets Utlåtande Jti 167. 45 ställsrummen ansågesig hafva åtnjutit ersättning för tett år, eller till den 1 Oktober 1856, måtte jemväl för framtiden bereda sökanden en dylik ersättning; varande till stöd härför hufvudsakligen anfördt, att Grandinson, som under tjensteliden åtnjutit, utom boställs-lägenheten, äfven fri vedbrand samt extra inkomster genom medaille-tillverkning, finsilfver-försäljning m in , af hvilka alla förmåner han genom afskedstagandet gått i mistning, sålunda komme att vid uppnådd 74 års ålder och efter 53 års tjenstetid, deraf 43 år vid Myntverket, med ansvarsfullå och trägna göromål, vidkännas en alltför betydlig minskning 'uti inkomster, så framt icke den för bostället sökta ersättningen blefve honom tillagd, samt att denna ersättning vore för Grandinson destomera af behof påkallad, som han, saknande enskild förmögenhet, eljest måste på sin höga ålderdom erfara den största svårighet att tinder en ovantligt dyr tid kunna bereda sin egen och sin familjs nödtorftiga bergning; — och har Kongl.
Maj:ts nådiga sanction och 345 Den 15 Februarii, få derjemte till hypothek ali, rikets pantsatta jord och fastighet. Anmärkning. Man kunde invända att detta hypothek ej vore tillfyllest säkert? Jag medger blott att det vore mindre rörligt än Si Ifver 3 men frågar deremot om Bankens Silfverhypothek nu, på mångå år, varit rörligt, och om icke det, liggande i Bankens hvalf, vid lika förtroende som hemlighet, kunnat bestå af något annat än Silfver? I nödens tid åtminstone är Sveriges brandförsäkrade fastigheter och ingen förstörelse underkastade jord, som kan vidare uppodlas och vinna högre eultur, ett åskådligt, räntegifvande och säkert hypothek. Detta bypothek är äfven så vida rörligt, att det kan försäljas och till en del komma i utlänningens hand; men önskeligt vore: om det kunde vinna ett beständigt tilltagande Silfvervärde, och få tjena till allmän förkofran, under den tid, som fordras för Banken att samla en tillräckligare myckenhet ädel metall till sedelinlösningsfond. $• 2. Redan år 1792 blef Banken försatt i obestånd, och hvad som då bordt göras, är nu hög tid att verkställa .'^nemligen att åtskilja Banken från RiksgäldsContoiret. Bankens öfverlåtelse af sitt blifna opinionsmynt, borde icke 6ynas en bankrutt, då ett annat säkert Rikets Verk, infriade Bankens skuldsedlar till fullo, med lika gångbara sedlar, if lika silfvervärde och äfven, de senare åren, med sammanblandadt bypothek, eller gemensam inlösningsfond. Den 15 Februarii. 547 Banken miste väl sin vinst af all slags utlåning; men blefve, till öfvermått, consoliderad genom sin alldeles skuldfria Silfverfond och kunde, från sin redbarhets första dag, räkna ett nytt tidskifte, Och snart anses för en af de säkraste i Europa.
Bredvid en qvarn i floden Pegnitz, öfver hvilken här är en bro, märkes spår efter en gammal jordskans, troligen ämnad att försvara öfvergången. Midt öfver ligger byn Poppenreith. – På sidan, åt venster på vägen från Nürnberg till Fürth, höjer sig – ur en sandig, men till en del träskagtig, af den lilla ån Rednitz genomskuren mark – i sträckning från öster till vester den höjd, på en af hvars branta kullar, nu kallad Altenburg eller, die Alte Veste, Wallenstein stod i sitt befästade läger. Jag besteg den, och träffade deruppe inne i skogen ett jägmästareboställe, der dottern i huset, en hygglig, högst simpelt klädd flicka, som var ensam hemma, – far och bror voro ute och jag hörde dem skjuta i skogen – berättade mig, att inga spår af vallar eller skansar nu synas på berget. Ojemnheterna på dess sandiga yta ville hon ej låta gälla derför. Bredvid jägmästarebostället innom några gamla murar sågs ett stenbord. Der skall Gustaf Adolf en gång ha spisat, berättade flickan. Nürnberg är dubbelt interessant för en Svensk genom sina många minnen af den stora Konungen. Tätt utom staden synes ännu märken af hans förskansningar. På slottet visar man hans porträt, måladt under hans vistande i Nürnberg. Ögonen äro stora och blå, ansigtsfärgen hvitlätt – skägg och mustascher stöta i rödt. – Italienarne kallade honom derföre Gullkungen – il Re d’oro. Den 23 Aug. reste vi från Nürnberg hit till det nära belägna Erlangen, der vi dröja öfver en dag. Vi ha besökt vår saknade vän Kernells graf, som på kyrkogården utom staden, betecknas af en sten med enkel inskrift; vi ha uppsökt de goda menniskor, som här behandlat den tidigt bortryckta, främmande ynglingen såsom en slägting, en bror, och som nu omfattade oss med samma välvilja – den högst älskvärda Schubert, den hederliga Theologen Engelhardt, den stilla, tysta, interessanta unga skalden Gref von Platen. Om aftonen gjorde de med oss en promenad upp på det närbelägna så kallade Rathsberg.
Arells enka, Albertina Heimberger, från utgifvande af observationsprocent och anmärknings-medel, hvilka blifvit hennes man i lifstiden till gäldande ådömda: B. II. 465, 482, A. 482; E. III. 58. — N:o 50, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående eftergift till förmån för enkan Märtha Nilsdotter Tulpan af Kronans rätt till qvarlåtenskap efter hennes syster, enkan Anna Nilsdotter i Makrismåla: B. II. 465, 482, A. 482; E. III. 58. — N:o 51, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad: B. II. 465, 482, A. 482; E. lil. 58. — N:o 52, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande under ständig besittnings-rätt af en jordrymd vid Kungsöhrs norra kungs-ladugård: B. II. 465, 482, 538, A. 540; E. lil. 58. — N:o 53, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående försäljning till skatte af den under Elfsborgs kungs - 240 — S — ladugård lydande lägenheten Klintens Bana: B. II. 465, 482, 540, A. 541; E. III. 58. Stats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 54, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dana-arf elter Andrietta Lundborg: B. II. 465, 482, A. 482; E. III. 58.
Upplästes följande af Hr Oxehufvud, Tönne, inlemnade mern. I anseende till sjuklighet, får jag äran afsäga mig det förtroende Hrr Bänkman visat mig, att vara elector; men anhåller ödmjukl. att få bibehålla min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke, hvarefter Hrr Bänkmän af Hr Gr. o. Landtm, anmodades, att utse en Elector efter Hr Oxehufvud. Föredrogs ånyo BcvillmsUtsk:s d. 14 och 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 17, i anledn. af RiksStms olika beslut, ang:de grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för deras tillämpning. Detta mern. företogs punktvis till afgörande. l:sta punkten, ang:de personliga skyddsaf'giftens bibehållande såsom b evil Inings grund. Utsk:s i denna punkt afgifna yttrande lades till handlingarne, med godkännande af den deri föreslagna votens-propos., ronde progressiva afgifters utgörande för den högre förmögenheten eller inkomsten. 2:dra punkten, ang:de afgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk. Ilr von Hartmansdorff, Au g.: Jag var af sjukdom förhindrad att vara tillstädes, när R. o. Ad. fattade beslut i dessa frågor. Det tillkommer således icke mig, att till Ståndet göra någon hemställan om den gjorda inbjudningens antagande. Men i händelse icke några serdeles skäl föranleda Ståndet att vidblifva sitt beslut, så tror jag att det vore godt, om saker som äro af mindre vigt icke föranledde omröstningar i förstärkt StatsUtsk., emedan vi, enl. hvad mig är berättadt, hotas med omröstningar i flera hundra frågor, i fall de. öfriga Stånden vidblifva de beslut, som af dem äro fattade. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då jag anser denna fråga vara af vigt för dem, som bevillnm skall drabba, så anhåller Den 17 Juni jag att R. o. Ad. matie vidblifva sitt beslut.
Ehuru man här hört yttras, att jemvigten bör bibehållas i afseende på stängselskyldigheten, sä bestrides likväl denna jemvigt, och de skäl, som blifvit anförda mot förändringarne i båda hänseenden begagnas, endast mot förändringen i det ena hänseendet nemi. mot slängselskyldigheten för den mark, som varit odlad, men blifvit utlagd till utmark. Jag hemställer till Ståndet, om rättvisa eller billighet äro behörigen iakttagna i en så ensidig författning, som den föreslagna, och anhåller fördenskull ånyo, att R. o. Ad. måtte bevilja den återremiss, hvilken jag förut begärt. De skäl, llr Rääf och Frih. Funck anfört, visa nogsamt behofvet af en rättelse, som är lika fullständig med lagberedningens förslag, hvilket i Utskms betänk, är intaget. Hr Hammarhjelm: Då en Utskms ledamot här förklarat, alt en återremiss icke kan förändra tänkesättet inom Utskm, anhåller jag, att vi mätte genast få ogilla Uslkms förslag, och sålunda undgå, att afbida Utskms återsvar i händelse af en återremiss. Hr von Hartmansdorff: Om Ståndet icke har, att från de sammansatta Utskm vänta något nytt förslag, så vinnes likväl för de ledamöter, som anse ett fullständigare förslag böra uppgöras, tid att föreslå ny redaction till §; och af sådan anledn. anhåller jag om återremiss, äfven om vi hafva alt befara det Utskm vidhålla sin mening. 51S Den 5 Juli e. m. Dä nu öfverläggningen angille 5 §:n af stängselförordningen ansågs fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. till bifall ä Utslcns förslag; men härvid ropades starka nej, blandade med ja, i anledn. hvaraf Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot Utskms förslag i denna del gjorde anmärkn:r föranleda till äterremiss, samt sedan denna propos. blifvit besvarad med starka ja jemte åtskilliga nej, förklarade det han trott sig finna alt ja öfverröstat nej.
Dessa begge frågor äro af mera vigt, än man tror; emedan sättet hvarpå de blifva afgjorda, i framliden kan leda derhän, att man, med åsidosättande af hvad som stadgas uti 56 och 81 §§:na Reg.F:n, i enlighet hvarmed Ständerne vid efterföljande riksdagen endast äga att med ja eller nej besluta öfver vid föregtde riksdagen beredda förslag till ändringar i grundlagarna, skulle komma att besluta sådana förändringar i dessa lagar, som Ständerne vid den föregtde riksdagen icke åsyftat. Frih. Boye: Lika med den värde ledamoten, som antagit, att. hvar och en af detta Stånd redan bar fattat sin opinion, skall jag icke uppehålla R. o. Ad:s tid. Men jag skall ej heller så groft brista i conseqvens, att jag lemnar tvetydigt, af hvilken tanke jag varit. Jag anhåller derföre att få till prot. förklara, att jag ämnar votera nej. Hr von Hartmansdorff: Jag har begärt ordet, en - Den 22 Februari f. m. dast för att förklara, det jag instämmer uti Frih. Cederströras reservation niot behandling vid denna riksdag af ett grundlagsförslag, som icke blifvit till hvilanda upptaget uti sista riksd.beslutet. Jag gör det så mycket hellre, som jag i min ungdom var vid riksdagen i Örebro 1812 vittne lill, huru Frih. Cederström nästan ensam motsatte sig ett grundlagsvidrigt företag, hvilket man sedermera många gångor ångrat. Jag vill önska, att detta nya exempel icke mitte medföra dylika följder. Gr. Frölich, David: Då en ledamot omotiveradt förklarat, att han ämnar mot förslaget rösta nej, så torde det tillåtas mig att motiveradt förklara, hvarföre jag röstar ja. En anmärkning har i sak blifvit gjord mot betänk, af Gr. Spens, hvilken anmärkning är af den beskaffenhet, att, ehuru vigtig den än må vara, jag likväl anser den böra vika för angelägenheten att få detta grundlagsförslag antaget.