Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver otillräckligheten för statens behof af den grundläggning till Civilistiska kunskaper, som vanligtvis, kan hända till och med utan undantag anses fullt vittsordade genom de öfver dessa examina utgifna betyg, lärer jag ej behöfva ingå uti någon undersökning , utan anser mig i den punkten tryggt kunna åberopa erfarenhetens vittnesbörd. Den o Martil, 4o5 Jag har uppgifvit ett samliållsondt, och derpå vågat fästa Eder uppmärksamhet, mine Herrar, och jag fruktår ej att misstaga mig, om jag anser det får ett större ondt än någon, annan af de olågenheter och sarnhällsbrister, sorn vid detta Riksmöte blifvit föremål för Edra öfverlåggningar. Men då jag framställt det onda , så skulle det väl, enligt bruket härstädes , äfven tillhöra mig, att föreslå botemedlet. Gerna erkänner jag likväl ofullkomligheten af min insigt i detta hänseende, och att jag vid valet af de utvägar, som öppnat sig för min forskning öfver detta ämne, ofta känt mig villrådig. Nya Lärostolars tillskapande , ökade kunskapsfordringar, samt skärpta villkor och strängare Cpntroller i afseende på de ofvannämde Academiska examina, framställa sig lättast och vid första påseendet såsom de naturligaste botemedlen, och nekas kan ej heller, att de öfverensstämma med de vanligast tillgripna. Men jag hoppas att erfarenheten redan nogsamt visat otillräckeligheten af dylika correctiver, för att ej än en gång missleda till nya försök dermed. Vaknar deremot efter hand behofvet af ifrågavarande kunskapsämnen , till allmänlighet, ___ och jag tror denna tidpunkt ej vara långt aflägsen , då skall detta väckta behof snart nog , och utan direct åtgärd från statens sida, medföra sitt eget tillfredsställande, och jag för min del önskar derföre, att man ej hår ville göra mera, än blott undanrödja hindren för den enskildta omtankans fria verksamhet. Mitt förslag år sål®s Den 3 Martil. Qes • att inträdet i de eivild Embetsverkeh, i Konungens kansli, Hofråttet och Rikets Collegier , såsom.
Kalmar stad, om upplåtelse af en jordrymd till Kammar-Kollegium, om anslag till Kanaloch slussverhsanläggnin gar, om anslag till Kanoner, 9 tums, af jern, angående anslag till anskaffning af 10 stycken samt en sådan kanons förseende med bakladdnings-mekanism 5 och profskjutning af densamma. » upprefflade, angående anslag till skjutförsök med flottans » af jern, om anslag till ett förlagslån för tillvägabringande inom Riket af tillverkning utaf 12-decimal tums gjutna Kanslibetjening, om antagande af sådan utöfver det i Riksdags-Ordningens 24 § medgifna antal l:o i Konstitutions-Utskottet 2:o i Stats-Utskottet i Dito af ytterligare 1 o.]5 g ££ «> <— EL | g ffi Ss; Mo s !T s N:o Sid. Riks-Ståndens beslut. 53 78 42 53 78 52 52 10 39 1 25 Ridd. o. | Preste Adeln. | Ståndet. Se Se Statsb. 10 Febr. Se Se Stats 13 14 Se b. 9 Dec. b. 8 Nov. b. 8 Nov b. 17 Jan. Sjunde Borgare Ståndet. Hufvud - Titeln. bidrag till vagar, b. 10 Febr. b. 9 Febr Sjunde Hufvud - bidrag till vägar, Femte b. 9 Dec. b. 8 Nov. b. 8 Nov. Hufvud - Bonde Ståndet. m. m. b. 10 Febr Titeln, m. m. Ss cn p 5^ > a nj CD B 2. ° rä" So p" ltiks-Ståndens Beslut. t*r g <-l Oj CD < o Oj P 09 K. 37» d cd '■ö " ° cd !2. 5’ crq 5’ i oq sä' P 3 3 Cj Qj CD CD “ CD O-1 — PO co a a> E. • Crq W CD CO & Ridd o. PresteBorgareBondeN:0 N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet.
Med fästadt afseende jemväl derå, att det förevar, bidraget ej är något anslag utan återbetalningsskyldighet, utan att det endast skulle sätta bolaget i stånd, att, genom erhållande af lån på något fördelaktigare vilkor än eljest, lättare kunna verkställa detta företag; och då, pä sätt jag förut haft äran anföra, orten måste sjelf helt och hållet förskjuta den till 130,000 r:dr uppgående kostnaden för kanalen, äfvensom den till bekostande af jernvägen utöfver det nu begärda lånebidraget, erforderliga, högst betydliga summa; samt då II. St., oaktadt svårigheten att anskaffa penningar, väl ej måtte vilja, eller böra, låta alla till kommunikationernas befordran ledande, och således till ett produktivt syftemål jemväl på visst sätt ländande, åtgärder alldeles afstanna, hvilket visserligsn ej vore hvarken riktigt eller tjenligt; så lärer R. o. Ad. ej underlåta, att på detta ämne fästa den uppmärksamhet, som det förtjenar, och på grund deraf bifalla StatsUtsk:s i förevar, hänseende gjorda hemställan. Frih. Tersmeden: Med nu ifrågavar. anslag är alldeles samma förhållande, som med det för Westerås tillstyrkta, hvilket nyligen blifvit återremitteradt; det är nemi. föreslaget att utgå såsom län. I sådant afseende har jag inom StatsUtsk. ansett, och anser ännu, att när statsverket kan, utan någon betydlig uppoffring, träda emellan, för att sätta allmänna arbeten i gång, sä bör statsverket det göra; och jag anser af aldra högsta vigt vara, alt redan påbörjade arbeten fortsättas, och att sådana sättas i gång der de ej finnas. Tillgångarne äro vid denna riksdag tyvärr så små, att några betydliga anslag till ifrågavar. arbeten ej kunna lemnäs; men att statsverket utan egen förlust kan lemna lån, är ju temligen tydligt.
St. se detta ärende på annat sätt, befarar jag af ett bifall till Betänkt skadliga påföljder för en ort, som förtjcnar omhuldas, och jag önskar i sådant fall endast få fritaga mig från att hafva dertill medverkat, eller att hafva underlåtit fästa uppmärksamheten å sakens vigt och beskaffenhet. Sedan öfverläggningen härmed ansetts afslutad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att endast afslag å förevarande Betänk, blifvit yrkadt, framställde H. Exc. propos. om afslag å Betänkt, dervid svarades flere nej jemte ett eller annat ja; med ani. hvaraf propos. å bifall till Betänkt framställdes, och Den 29 Maj. 523 då svaren nu utföllo med många ja jemte ett eller annat nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande. Föredrogs och bifölls Sammansatta Bevilln:ssamt Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:ts den 2:dra och 23:dje dennes bordlagde Betänk. N:o 7, i ani. af vackt motion om ändring i sättet att expediera den s. k. kyrkoposten. Föredrogs ånyo Sammansatta Bevillmssamt Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:ts den 2:dra och 23:dje dennes bordlagde Betänk. N:o 8, i ani. af väckt motion angående förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel. Hr Hjärne, Harald: På de skäl, Utsk:t anfört, anhåller jag om bifall till detta Betänk., dock med den af de mindre bränneriernas afskaffando föranledda ändring, att slutorden i 2:dra mom. måtte förändras från ”efter de vid de större brännerierna följda grunder” till ”efter de vid brännerierna för bestämmande af tillverkningsafgiftens belopp följda grunder.”
Majit i underdånighet blifvit ingifne, ”inhemtas: att frärnlidne HofRådet Gustaf Qveck”feldt, med åsidosättande af egen förmån, afstod ”redan lGga på Konung CARL Xl.tes begäran ”och mot Nådigt löfte om fullt vederlag, Huskvarna egendom otili betydliga strömfall till ”Kongl. Majit och Krdnan, för att lemna den gto”re Konungen önskadt tillfälle, ait anlägga Ge”värsFaftorie och andre för Kronan nyttige ”verk: att HofRådet under sin liftid icke fick ”emottaga den lofvade ersättningen för sin Pa”triotiska upnffringl att ändtligert, efter 75 års ”väntan, sådant tilldelades Sonen GerieralLieute”nanten och Riddaren Erick Gastaf Qveckfeldt ”på det sättet, att honom genom Nådigt ByteS: ”bref dert i2 Decemher 1758 tillärkändes Ain”marp | idels och Ärenäs med Wall lek lefs ut. ”jord ^idels Hemman samt Rötleds Jsraels Kronoqvarn med 2 pär Stenar under Frälsemannarätt oclr börd jemte nådig försäkran, att, om ”någön af dessa Lägenheter frångick General. ”Lieutenartten eller dess rätts innehatvare, skulle ”Kongl.
I anledn. häraf förmälte H. Exc., att någon tvekan i afs:de å proposms innehåll vid den nu begärda voteringen icke torde böra förefinnas. Det syntes nemi. H. Exc. vara alldeles gifvet, att den ena propos:n borde innefatta Hr von Köchs förslag till gemensam tanke, samt att förkastande af samma förslag skulle i den andra proposm uptagas. Utfölle voteringen så, att ifrågav:de förslag till gemensam tanke blefve afslaget, komme propos. att framställas på förkastande af Konst.Utsk:ts förslag, och skulle det då genom proposms besvarande eller votering afgöras, att förslaget ej blefve förkastadt, komme detsamma att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Härefter upsattes och justerades följande förslag till voteringspropos. : »Den som anser, att Konst.Utskrts Mern. N:o 35 må till Utsk:t återförvisas med förklarande såsom R. o. Ad:ns gemensamma tanke, att Pen '21 Juni f. m. 321 att det af Utsk:t framlagda grundlagsändringsförslag borde inskränkas dertill att större ofrälse jordegare beredas inträde hos R. o. Åd. såsom riksdagsmän, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, förkastar R. o. Ad. förenämnde förslag till gemensam tanke.» Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda.: Ja — 12. Nej — 38. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan Hr von Köchs förslag till gemensam tanke numera vore af It. o. Ad. förkastadt, återstode det för Ståndet att afgöra, huruvida Konst.Utsk:ts grundlagsändringsförslag skulle förkastas eiler icke förkastas; hvarefter IL. Exc. framställde protos, å förkastande af oftanämnde förslag och, -då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Sedan Gr. Lagerbjelke begärt votering, upsattes oehjusterades följande voter.-propos.: »Den som förkastar det af Konst.Utsk:t uti Mern.
Då jag nu ingått på ordkritik tager jag mig friheten anmärka äfven ett ord i StatsUtskis Betänk., och jag vill göra det, emedan denna anmärkn. är rigtad icke blott mot Utsk:s Utlåt, utan ock mot motionen samt det anförande vi nyss hafva hört om homöopatien. Der gäller ordet poliklinik. Det är nemi. klart att dessa akter icke hafva kommit af Utsk:s eller af motionärens, eller af den siste talarens eget förstånd, utan äro dem annorstädes ifrån ingifna. Jag stöder detta påstående derpå att i den nämnde motionen och Utsk:s Utlåt, förekommer detta ord konseqvent oriktigt st.afvadt. Det är ett ganska groft linguistiskt fel; ordet heter nemi. icke polyklinik, utan poliklinik. Då man icke ens kan stafva namnet på den institution hvartill man begär 8,000 Ii dr årligen, då är det långt kommet. Det har blifvit af Gr. Bosén i motionen anfördt att homöopathien representeras af 6,000 läkare; de finnas 1852 upräknade i D:r Liedbäcks bok om homöopatiens ställning i verlden. Frih. Leijonhufvud har sagt att 6,000 läkare finnas som äro homöopater, kände till namnet, men jag tror knappt, att man bland denna hop skall kunna nämna ens något kändt namn inom vetenskapen. Det skulle kunna förklaras på den grund att de äro fiendtligt stämda, rent stridande mot den äldre medicinen, och på den grund ignorerade; men Professor Cederschiöld har nyss nämnt Priessnitz han har likväl ett stort namn inom medicinen, och likaså Ling, som Frih. Leijonhufvud åberopat. Alla sådana personer som upstå och göra någonting godt för menskligheten vinna ampelt erkännande, det är en bestämd erfarenhet inom vetenskapen det må vara inom medicinen i allmänhet eller hvilken som helst af dess grenar. Hvad nu det stora antalet af homöopa - 676 Den 23 November e. m. tiska anstalter beträffar så ega de på det bela ingen särdeles stor betydelse, ty der äro i allmänhet små och föga anlitade för allvarligare sjukdomar.
För att söka ådagalägga att förhållandena i detta hänseende uti de orter, ifrågavarande jernväg komme att genomlöpa, vore ganska gynsamma, har blifvit anfördt: att det sydöstra Sverige, med hänsigt till befolkningens mängd, ingalunda vore att hänföra till de sämst lottade trakter i riket. Tvärtom befunnes kuststräckorna i Blekinge och södra Calmar län, enligt hvad ofvanbemälde jernvägskomité i sitt underdåniga betänkande upplyst, ega icke mindre än 3,000 k 5,000 innevånare på hvar qvadratmil och således höra till landets mest befolkade delar, när man undantoge städerna och de Skånska länen. Äfven trakterna inåt landet hade, med undantag af några få socknar, ett icke obetydligt antal innevånare. Särskildt förtjenade omnämnas, hvad i nyss åberopade betänkande är uppgifvet, att vidsträcktare områden med 1,500 å 3,000 innevånare på qvadratmilen finnas på gränsen af Blekinge och Kronobergs län, eller just i den nejd der jernvägen vore ämnad att framgå, äfvensom att den största folkökning på landsbygden i riket, under en tid af 25 år till 1855, förekommit icke blott i Skåne, Wermland och Dalsland, utan äfven i Blekinge samt vissa delar af Calmar och Kronobergs län, på hvilka ställen den för nyssberörda tid i allmänhet uppgått till ungefär 30 procent, men för Konga härad, hvilket jernvägen skulle genomlöpa på en sträcka af omkring 5 mil, ända till 40 procent af den förut varande befolkningens antal. Härvid borde äfven den af 36,000 menniskor bebodda ön öland komma i betraktande. Ty att denna ö af den ifrågavarande jernvägen skulle hemta högst väsendtliga fördelar, insåges lätteligen af den kända omständighet, att staden Calmar utgör den af naturen anvisade landningsplatsen för hela öns befolkning, hvarför en jernvägsförbindelse mellan södra stambanan och sistnämnda stad skulle blifva i det närmaste detsamma, som en dylik förbindelse med Öland.
Klädesfabriker: vid Åtvidaberg, Råby och Forsså nära Kisa, Marielund och Wistinge, med tillverkningar af mestadels gröfre eller mellansortsklädeu till värde af vid pass i3o,ooo R:dr årligen. Segelduksfabrik vid Rodga; aftynande. Glasbruk vid Rejmyra, med sig ökande tillverkning, som uppgått till ett värde af nära 60,000 R:dr årligen. Det vid Cedersberg har upphört att blåsa glas, och blott sliperiet fortfar. Pappersbruk äro 6 privilegierade, hvaraf 5 arbeta, med mycket inskränkt tillverkning på gamla sättet, och med nedsatta priser mot förr. 01 jeslagerier äro 7 stycken, alla mindre belydlige, utom det vid Orremåla, der tillverkningen sistlidne år uppgick till ett värde af 9,400 Pi:dr B:ko. Kimröksbruk: 2 st. äldre af föga betydenhet. I sednare åren är vid Motala anlagd en kritmalningsqvarn, som torde kunna blifva af någon vigt, så vida full afsättning kan beredas. Snusfabriker: 2 obetydliga. Såpsjuderi: i som föga lönar sig. Garfverier: 23 stycken alia mindre betydliga med föga utmärkt läderberedning. Färgerier: 8 stycken, hvaraf de vid klädesfabrikerne äro betydliga, men de öfrige hafva inskränkt rörelse. Stampar till valkning af vadmal m. m. 9 stycken. Bresiljeqvarn: 1 med ringa vinst. Tegelbruken: 49 stycken med stark afsättning; tillverkningen, som är inskränkt genom skogstillgångarnes beskaffenhet, är ej tillräcklig för Länets behof. Jemväl finnes en större fabrik för kakelugnar och lerkärl der vackra arbeten verkställas. Pottaska tillverkas på 2 ställen uti ringa mängd. Binäringar. Husslöjden intager häribland första rummet. Ehuruväl mängden af de qvinnor, som sätta värde på prydlighet i klädsel, köpa den till större del af kringvandrande Westgöthar eller på marknader eller i Städerne, så är dock hemväfnaden bland allmogen, i allmänhet taget, icke förminskad, snarare ökad de sednare åren.
Bristande tilgangar, at äfwen genast realisera den -Idolen af Pmningestocken, som under namn af Riksdaler Louranr enligt UtskotttlZ Lroje5i, skulle komma ak med Lansa-Mynter circulsra i rörelsen, ar et sa gällande skäl, at derwid ingen er» indran kan göras; det lärer icke eller skäligen kunna förmodas, at en betydande upgäld emelian Lanea och Riksdaler Courant kan äga rum, da der förra blir til summan dubbelt emot dec sednare, at dä delta enligt Utskottets Betänkande ärligen blefwe mindskat med Z0O,ooo Zhdalcr. Annorlunda förhöll det sig med RikögäldsSedlarna, för hwilkas inlösen ingen wist lid wac äsrerminsraä, och hwilka til »a stor myckenhet utkomma i rörelsen ester 1772 ars Riksd-g, at de til summa, widq 1 kc>') wida öfwerstego den utelöpande kmco - Sedelstock'-, hwilk-n deremot ärligen förmindfkadss igenom inbecab-iugar til llangusn, och derigenom at Lauce, Lpecis sYrkades urur Landet. Den of Hemliga Utskottet föreslagna kockls ck-n-^- Planen, mindskar icke i känbar män Rörelse-O iner igenom den ösvalvarioa a Riksgälds-Sedlar, sm d.r ritfattes ri! i6L proLsnt; de skäl, som häxtil foran'edt Hemliga Urskotrct, öro uti Betänkandet anförda, och ausir jag dem sullgilltiga; näppeligen lärer ock niston, med mindsta kanrredom om wart Penninge.L/stömr, Hofwa föreställt sig, at någonsin erhålla fullt gen suilo för Riksgälds-Sedlar, aldramindst sedan Riksens Ständer wid 1792 ars Riksdag tillagt
JVs 69, ang:de förändring af hvad stadgadt blifvit om underställning af UnderRätts beslut i vissa fall. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till R. St:rs underd. skrifvelser till K. M.: M 216, ang:de Kronans rätt till återbetalning af lån, som blifvit i Jordebok antecknade; J\a 217, angule lag för enskilda Banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar; JV? 218, angule ändringar och tillägg vid gällande föreskrifter, i afseende pä hemmansklyfning och jordafsöndring; J\a 219, ang:de vissa bestämmelser i afseende å inlösen af enkel bränvinsbrännings-redskap; och J\l 220, ang:de provision för debitering och redovisning af afgifterne för bränvins försäljning. Äfvenledes uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till §§:r i Riksdagsbeslutet : JV2 55, angide lag för enskilde Banker; JV? 56, ang:de ett kreditiv till bestridande af kostnaderne för Sveriges bidrag till Industri-expositionen i Paris nästa år; JVs 57, ang.-de medels uplåning genom fonderade Statsobligationer; samt JV? 58, ang:de Kronans rätt till återbetalning af lån, som blifvit i Jordebok antecknade. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 4 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. Plenum kl. J 8 e, m. Justerades 8 prot.-utdr. för d. 2 dennes. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, enligt honom af K. M:s Öfverste-Kammarherre meddelad underrättelse, 2:ne Konungens Ofverste-Kammarjunkare i morgon kl. 12 på dagen ankomma till Riddarhuset för atf, enl. det för Riksdagens afslutande utfärdade Ceremoniel, bjuda Höglofl. R. o.
s 192 —° 192 ,— i Fodermask och Hästläkare e s 116 32 ii 6 32 l Bryggare wid Furusund » s e 78 78 Summa 17/4ZI 3i 86ZO Zo 8 8<?7o r6 — Ifrån Jndragnings.Summan bör afräknas: Skillnaden emellan den Jndelte SlottS-Skrifware och den bliswande Magazins-Förwaltare-lönen i wrebro » - 169: iZ: z. - 169 15 ? Saldo Rtd. Alla drgc Handtwerkare torde kunna bltjrna dei sortrarandr Bränneriet för deras Erfpectance löner - I enlighet med Utskottets beslut uxgjerd, bestyrker Lx okkicio ?. Den Z Zebruarii. rS wisierligen med någon utkomst kunna utan framina»» de hjelp widmagthällas. Men om hoppet härom swiker genom nägot utomordenteligt handelstwäng, sä blir och ett Motsvarande utomordenkeligt biträde af nöden, sä wida man ej godvilligt will samtycka till Näringens undergäng, hwilket äter i anseende till desi päföljder för det hela, ej läter tänka sig. Men äfwensom man omöjligen lärer nu i förhand kunna ealculera, hwad utsträckning de Krigande Magkerne L afägt att träffa hwarandras pulsådror hädanefter wilja gifwa, den ena ät sitt Continental Systeme, med alla hamnars tillslutande, och den andra ät sitt Blocade-Systeme, med uppbringning af de Skepp och effecter, som söka en förklarad Btoguerad kust; äfwensä omöjligt är det nu att bestämma det biträde Iernhandteringen kan tarfwa såsom huftvudsakligen beroende af de Krigförande Magter» nes begrepp, dels om deras inbördes nytta eiler stada, dels ock om nägor afseende ä andra Staters bestånd, ma för framtida afsigter, härwid komma i beräkning.
Ad. mätte Den 13 Mars f. m. 267 uttrycka den mening, alt. R. o. Ad. fortfarande anser en representationsreform vara oundgänglig, och alt R. o. Ad. således icke förlorat intresset för denna samhällsvigtiga angelägenhets befordrande till ett önskligt slut. Jag tager mig derföre friheten hemställa till Hr Lagerhjelm, huruvida han icke skulle vilja i sitt förslag införa ett amendement, som skulle öfverensstämma med hvad jag nu haft äran nämna, i hvilket fall hans förslag skulle komma att lyda ungefär sorn följer: ”alt, ehuru R. o. Ad. fortfarande anser en representationsreform vara af ett oundgängligt behof påkallad, finnér dock R. o. Ad. alt det dertill af Const.- Utsk. uppgjorda förslag icke är antagligt.” Det är tydligt, alt om också R. o. Ad. så förklarar sin gemensamma tanka, så kan icke följden blifva någon annan än den, alt Const.Ufsk. måste vidblifva sitt förslag och detta sålunda blifva hvilande, såvida icke något annat skulle segra i förstärkt Const.Ufsk.; men så mycket är dock vunnet, alt R. o. Ad. uttryckt sin tanka, att de af Const.- Ulsk. uppgifne grunder icke äro riktiga, hvilket deremot kan tjena till ledning för den comité, som af åtskillige ledamöter blifvit ifrågasatt. Gr. Frölich: Den siste värde talaren har talat om den pådrifvande kraften, och jag bar lagt märke dertill, egentligen ur den synpunkt, alt betrakta hurudan denna i detta ögonblick är inom detta Hus. Hvad den egentligen är riktad åt, synes ej vara annat, än att vi snart måtte fä eli slut på våra discussioner i delta ämne. Jag har i dag framlagt ett nytt förslag lill gemensam tanka; men jag ser nu alt en följd af den pädrifvande kraften blifver ovillkorligt, alt detta milt förslag aldrig kommer fram. Nu är ett förslag före, hvarom jag tillstår att jag fält höra så besynnerliga yttranden, att jag icke kan undgå alt söka litet kalfatra detsamma.
Prinsessan Tusensköna; af Daniel Fallström Utanför; af Strån ger Vid en ung flickas jordafärd; af Klas Byberg För kvinnan! JT:r En liten » kjolvisa »; af J. F — Im -. 8 Tljärtetro; en berStteise från skären af 0. M. i * » Sjung, sångfågel, sjung ... » Af Lotten von Krcemer - 10 Hvad tjänar det till? Af Kemo 11 Hellas; af En svensk kvinna 12 I vårstormens tid; af Daniel Fallström ... 13 I blindo; af Anna Knutson 14 Vid påsk; af Vitis Idcea 15 Amors hämnd; af Ernst Högman 16 Kvinnans rättigheter; från engelskan af L. 17 Sjömanshåg; af Anna Knutson 18 Mitt hem; af Nonny Lundberg li * En syn; af En svensk kvinna .. 19 I blomstergården; af Charlotte Lindholm 21 Till prinsessan Ingeborg; af Daniel Fallström 22 Pingst; af Fredrik Nycander 22 Kungabarn; af Märta Gran 23 Den gamla parken; af Emil Kléen 24 Midsommarnatt; af Leif 25 Till drömmarnas ö; af Ernst Högman .. 26 I sinnesförvirringens natt; af Hélene Malmquist 27 Kristina Nilsson; af En svensk kvinna 28 Barn; af Allan Berg 30 Nytt vikingatåg; af Lotten von Krcemer 31 Se vårens natt omkring oss drömmer; efter D. v. Lilieneron af Daniel Fallström 32 Asylen; af K. B - 33 På bröllopsdagen; af En svensk kvinna 34 Mitt landtliga bås; af Gustavus 34 Du blonda dotter af mitt land; af E. N. Sö- derberg 35 Kungahyllning; dikt af Selma Lagerlöf. - 37 Felslagen spådom; af K.