Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s propos. i afseende på fullmagter till consistoriella pastorat. Med iakttagande deraf torde propos. böra så uppstäl - Den i3 Augusti f. m. 365 las, att de öfriga Stånden inbjudas att instämma i R. o. Ad:s beslut om upphörande af sportlerna i K. M:s Cancelli. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga RiksSt. att instämma uti det af R. o. Ad. fattade beslut, rörtde upphörande af sportlerna i K. M:s Cancelli. Ropades ja. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga RiksSt. att instämma uti de af R. o. Ad. fattade beslut, rör:de anslagen för KammarColkm och Statscont. Ropades starka nej, blandade med ja. Frih. Cederström: Jag får anhålla om votering i denna fråga och begär, att propos:n icke'må endast innefatta bifall till den af mig föreslagna inbjudning, utan att dervid jemväl måtte uttryckas, att R. o. Ad. fattat sitt beslut, upplyst derom, att KammarColkm redan uppbär 400° r;dr af de 8,333 r:dr 3i sk. ii r:st., som K. M. för KaminarCoIIegii lönereglering äskat, och att således endast 4>332 r:dr 3i sk. ii r:st. erfordras för att sätta K. M. i tillfälle att reglera detta embetsverk. Upplästes till justering följande voter:spropos:n. Den, sorn bifaller Frih. Cederströms, Jac., motion, att R. o. Ad. mätte inbjuda de öfriga RiksSt. att instämma uti R. o. Ad:s fattade beslut oin ökade löneanslag för K. KammarColkm och K. Statscont., voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. afslå ofvannämnde motion.
Bade »»»anga och till sin art olika omständigheter förekomma wid en sadan pröfning, hwilka, om misttag skola undwikas, fordra sn fullständig kännedom af alla de Författningar, Ord - Den r'3 November. 87? Ordningar och Grunder, hwarefter Ärenderna pä sina behöriga ställen böra handkeras och stötas. Af det förhållande Staterna »'wisa, kan icke simas lill dst som är och blifwer möjeligt, att till besparings wiil, nande kunna indragas; det mäste hämtas af erfarenheten af fleres samlade kunskaper, af en mogen kännedom af hwarje Werks inrättning, hwarje Syslas beskaffenhet, och det inflytande som hwarje sadan särskild förändring kan hafwa pä det hela, sä wida icke stall förfelas hufwudändamälet, som ivid alla förändringar är och bör wara, att winna ordning och ett förbättradt stick i styrelsen, alt Ärenderne, jämte den möjligaste skyndsamhet i deras utförande, med klokhet och drift behandlas, samt att allt detta mätte ästadkommas med den för Staten minsta kostnad. StatsUlstottet torde icke behöfwa anmärka, att ett sädant arbete fordrar en myckel längre tid, än det kunnat påräkna för sina mänga göromål, hwilka destutom genom en mängd Remister i andre ämnen b frän de respective NcksStänden hlifwit nästan daZLligen ökade. Pä sädan grund lara Riksens Högloft. Stander benägit täckas sinna, att det för StatsUkstolle.t icke warit möjeligt att inga i någon hufwndsakeig pröfning, huruwida de upgifne flerehanda förslag till indragningar och förändringar antingen af wista Embeten och Tjenster, eller ock i allmänhet rörande he» la Stater och Werk, äro uti deras utförande werkställbare» eller widen närmare granskning medförande Den äsystade besparing;» för StatöWerksl. Den i3 November
Riks dags-Ordningen. § 4- I händelse Konungen, efter företaI händelse Konungen, efter företa gen resa, utöfver Tolf månader ur Riket gen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammarikalle Stats-Rådet, genom blifver, sammankalle Regenten eller Statsöppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Rådet, då det Riksstyrelsen förvaltar, Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton genom öppet Påbud, Riksens Ständer till dagar efter berörde tids förlopp, uti Hufallmän Riksdag, och läte kallelsen, inom vudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen Femton dagar efter berörde tids förlopp, i de öfriga delar af Riket, kungöra. uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skynd samligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. Konslitutions-Ulshottels Memorial JM 2. 11 § I de fall, då Konungen eller StatsRådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord. § Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 <§§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Kiket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda. Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. § 4:o. Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för bivistat.
S. D, Remitterades till ConstitutionS-U tskottet: Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om förändringar uti 19, 21 och 88 §§• i Regerings-Foritaen, rörande sättet för förklaringars meddelande om Lagens rätta mening; Gifven Stockholms Slott den 11 September 1829; Stats-Utsliotbet t Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående vilkoren för Salpetergärdens upphörande; Gifven Stockholms Slott den 11 September 1829; Lag-Utskottet : Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Trot. Rättegångs-Balkén ; Gifven Stockholms Slott den 11 September 1829; saint Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ålder för dem, som af Hof-Rätterna till Domare-Einbetets utöfvande förordnas; Cifven Stockholms Slott den 11 September 182g. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Expeditions-Utskottets, under den 4 innevarande månad, afgifna Memorial, N:o 157, med hemställan om Tractamente för Extra Ordinarie Cancellister ni. m. S. D. Återremitterades, på grund af deremot gjorda anmärkningar, Banco-Utskottets Betänkande, N:o 71, i anledning af Herr J. Gripenstedts motion om ersättning åt Öfverste - Lieutenanten G. U. Adlerstam, för dess, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande. S, D.
Gästgifverierne komma, att för Salu af Brännvin, utom den allmänna Be vinningen, erlägga 3, 5, io , 15, 20, 25 till 3o R:d., samt Krögare och Näringsidkare, som icke äro. Borgare, der de tillåtas, 10, i5, 20, 25 till och med 3o R:d., efter dpras mer eller mindre förmånliga läge, enligt pröfning af Taxeringsmännen, hvilka det äfven vare öppet, att derutöfver en högre afgift bestämma, i händelse afsättning^-tillfället dertill skulle föranleda, Men de Qästgifverier, hvilka endast anses såsom Skjuts-ombytningsställen, och af sådan anledning äro, från Bevillning efter 2 Art. 3 §, q Mom, frie, erlägga ej heller denna afgift, 3 §. * Morn. Afgiften efter Egendomsvärde^ på Landet, äfvensom i Studernc, skall yar^ beständig. 46 JBevill/iings-Utskoltets 2 Moill, I de fall, då för längre eller Mortare tid, Kongl, Maj:t skulle finna, i Nåder nödigt påbjuda Bränn viiis-hräiiningens inställande, skall afgiften, för Pannerymdcn till förminskas för hvarje månad ett sådant förbud varar; dock må Junii, Julii, Augusti och September månader, icke uti sådan beräkning ingå, 3 Moni. Med transport och försäljning af Brännvin, kommer att förhållas, enligt hvad i särskild Författning, så val derom, sorn angående hvad vidare iakttagas bör, Kgl, Majrt redan .förordnad!, eller finner för godt i Nåder framdeles stadga, 4- Moni.
Uti Nådig kropWltron af den I November sistledit ar, har Eder Kongl. Majit med afseende pä den högst äfwentyrliga belägenhet, som Tackjerns-Bergslagerne, genom flere tilstötte olyckliga omständigheter, irakat, Nadigst behagat til Riksens Ständer framställa angelägenheten deraf, ar til denna för Riket wigtiga Närings uprätthallande en 8umma af 2OV ä 250,000 Rid. mätte anstäs, för at säsom Län emot lindrige ränteoch belalningö-wilkor, til nämnde Bergslagers understöd af Eder Kongl. Majit anwändas och lil Hyttelagen utdelas, emot sädane säkerheter, som de kunna lämna och Evers Majit funne antaglige. Jan - 1096 Den 27 Mars. I anledning häraf och wid betraktande ej mindre af Tackjerns-Bergslagernes behof af någon snar hjelp, sä framt de stola kunna räddas fran undergäng, än den oersätteliga förlust, som saknaden af et sädant understöd skulle ädraga bäve Riket i allmänhet och en mängd nyttiga SamhalisMedlemmar i synnerhet, hafwa Riksens Ständer besiutit, ar til delia högst angelägna ändamäl af Lancken särskilt mä förskjutas en 8umilnr af 2OO,Ooo R:d., samt ac enahanda ränteoch aterbetalningswilkor mäga harwid fästas, som blifwa fastställde sör 6-rngutn>i öfriga förstott til Stats-Wer ket; hwilket til underdånigt swar a Eder Kongl. Majus Nädiga krnp08iuon Riksens Ständer bordt härigenom i underdänighet anmäla. Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtigste Mernadigste Konung l
15 ligen saknar billig rättsgrund, då förbrytelsen hos den, som innehar olofligen införda varor, är lika stor, ehvad dessa inkommit i huset vid en eller annan tid , och en bevisning härom dels oftast är svår att åstadkomma, och dels icke sällan lagger nästan oöfvervinneliga hinder i vägen för hithörande undersökningar och beslag. Under den förmo^ dan tillika, att de straffbestämmelser, som komma att utsättas för den , hvilken i boningsrum anställer obehörig visitation , skola tillräckligt skydda husfriden, tro alltså Utskotten, att ifrågavarande inskränkning bör alldeles borttagas, och att visitationer i boningsrum må, med det förbehåll örn deras anställande vid viss tid på dagen, som i Författningens 41 §. bestämmes, och vid det i 44 §. stadgade större ansvar, kunna anställas när som helst, utan afseende derpå , när den otillåtna varan må hafva inkommit i huset , samt att alla hithörande Lagbud böra, ä öfverensstämmelse härmed , förändras, och således 40 §, såsom icke mera behöflig, alldeles utgå. Beträffande 41 §:n , så lärer först orda-! lydelsen i början af 1 mom. böra något förändra», i anledning af den utsträckning , sora 14 Bev.-Lag s,Allm.Besv.o Oec.Uttk.Utl.N.oSo, sålunda för visitatioo medgifves; och dernäst är den af Herr Prosten Astrand framställda åsigt, att, örn, vid visitation, sorn är af obehörig person anställd , olofligen infördt gods anträffas, innehafvarens förbrytelse är lika stor och bur leda till samma påföljd , sorn då godset af behörig beslagare upptäckes, i Utskottens tanka , grundad på en rigtig Lagprincip, hvarföre ock Utskotten biträda hvad Herr Prosten härvid yrkat ; till följd hvaraf ordalydelsen, såväl i denna, sorni den hithörande 45 bör, på ne dannämnde sätt , i enlighet dermed förändras 5 hvaremot 42 %. om påföljden för dylik undersökning af obehörig person bör oförändrad bibehållas.
Regeringen, än å de i 4:de punkten tilltalade Herrar Ledamöter af StatsRådet, i fall de uti dessa punkter omförmälda åtgärder, enligt hvad jag å min sida sökt visa, finnas lagstridiga; i hvilket fall, hvad serskildt angar 3:dje punkten, jag derjemte vördsamt hemställer, om icke de tilltalade Herrar Ledamöter och Föredragande i Kongl. Regeringen, hvilka biträdt beslutet om nedsättning af den från Riddarhytte kopparverk utgående kronoafrad, måtte förklaras skyldige att ersätta Kongl. Maj:t och Kronan skillnaden emellan det belopp, hvartill denna afrad kunnat, enligt Kongl. Resolutionen af år 1744, framgent påräknas, och det ringare, som numera, till föjld af beslutade nedsättningen af samma afrad, kommer att utgå. Stockholm den 14 Juni 1841. C. L. LANDIN. Lit. E. Vördsamt Memorial. Då, inför Höga RiksRätten den 29 nästlidna Mars, vid emottagande af vederbörandes förklaringar öfver de serskilda af mig, å Emhetes vägnar, enligt R. II. S. KonstitutionsUtskotts förordnanden, anställda åtal, jag, under vördsam begäran om anstånd med vidare utförande af dessa åtal till någon dag i medlet af innevarande månad, såsom orsak dertill uppgaf förklaringarnes vidlyftyghet och behofvet för mig att taga kännedom af flera handlingar och deribland sådana, till hvilkas infordrande anledning först i förklaringarne var gifven, hade detta egentligen afseende å den af mig, enligt ansökningen Lit. E. utförda talan, innefattande icke mindre än sexton serskilda anmärkningspunkter, angående Herrar Ledamöters af Hans Maj:t Konungens StatsRåd, vid åtskilliga tillfällen, gjorda tillstyrkanden eller yttrade meningar i afseende å anordnande eller anvisande af allmänna medel lill aflöningar och andra uppgifna behof.
Rikets Ständers beslut meddeldt Direktionen Öfver Hjelmare Kanal och Slussverk, med befallning att afgifva förslag till sältet att göra fruktbara de ^50 R:dr, som komma att af Bolaget årligen erläggas. 92:o angående lindring å Bevillning för innevånarne i staden Wenersborg. i835 den 24 Januari i underdånighet anmäld. Förevarande skrifvelse, hvars innehåll i nästblifvande Bevillningsförordning komme att intagas, påkallade för närvarande icke någon åtgärd. 93:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å åtskillige Alunverkägares underdåniga anhållan om upphäfvande eller nedsättning af Ulförselstulln å Alun. Bihang till R. St. Prot. 1840• 2 Sami. 12 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Eiub. Ber. dett 14 Jan. 1840. i835 den 3o Juni i underdånighet anmäld i sammanhang med öfrige till den nya Tull-taxeregleringen hörande ärender. 94:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Landshöfdingens i Wexiö underdåniga anhållan om understöd till Åsa socknemän för liden skada genom hagel. i835 den 7 Februari i underdånighet anmäld. Stats-Sekreleraren anbefalldes att före slutliga pröfningen af delta ärende meddela Landshöfdingen i Wexiö hvad Rikets Ständer anfört, och dervid tillika inhemta upplysning, dels huruvida utvägar saknas för Åsa Socknemän att annorstädes erhålla undsättning eller skadestånd för deras lidna förluster, dels ock om någon låne-undsättning af allmänna medel blefve beredd, de kunde ställa säkerhet för medlens återbetalning. 95:o angående utbytet af den utaf f. d. General-Assistans-Kontoret begagnade egendom emot den Stockholms Stad tillhörige så kallade Hessensteinska Egendomen. 1835 den 24 Januari i underdånighet anmäld. Öfver-Stålhållare-Embetet till vederböralides förständigande om innehållet af denna skrifvelse underrättadt.
Besvärsoell Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 28. 1 N:o SS. Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Jan. 1866, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om bestämmelser rörande ersätt ning åt provincialläkare för sjukbesök. Per Ostman från Wester-Norrlands län har uti en till Hedervärda BondeStåndet inlemnad motion (N:o 300) sökt ådagalägga behofvet af ett tillägg till Instruktionen för provincialläkare den 13 Juni 1822, hvarigenom det blefve lagligen faststäldt och icke af läkarens godtycke beroende, huru mycket han egde bekomma i vedergällning för sitt biträde, då hans personliga inställelse hos en sjuk påkallades. Motionären har i sådant afseende föreslagit följande bestämmelser: «Kallas läkare att biträda vid barnförlossning, erhåller han dagtraktamente efter livad derom stadgadt är och särskildt för förrättningen 10 R:dr. Kallas läkare, som af distriktet njuter fri bostad, till sjuke, som af fattigvården njuta försörjning, erhåller han för receptet 1 R:dr. I båda dessa fall eger läkaren icke att fordra traktamente för mer än en dag, då resan från och till hans hemvist på en dag hinner verkställas. Fortskaffa® han genom den hjelpsökandes försorg fram och åter, ege då icke annan skjutsersättning rum. Saknar den hjelpsökande tillgång, utgår ersättningen af kommunen.» Och har motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte, för sin del,' besluta ett dylikt tillägg till instruktionen för provincialläkare. Utskottet, som föranlåtes erinra att icke Rikets Ständer utan Kongl. Maj:t egef beslutande rätt i detta ämne, kan icke heller, beträffande sjelfva saken, understödja motionens syfte.
Afdrages sistnämnde summa från det belopp 5i6,20t R:dr i5 sk. 1 rist., som i den af Utskottet uppgjorde Räknings Debet (pag. g3) upptages för skeppens afrustning, Vexel-omkostnader,'Compromiss-kostnader och Coursdifife renee, uppstår visserligen en Statsförlust af 469,840: i5: 1. eller ungefärligen den af anmäjkaren uppgifne summa 469,839 R:dr, men ieke i stället för den sum-> ma af 211 flS R:drsom blifvit af Utskottet anmärkt såsom å lilla Creditivet lyftad, tilan i stället för den summa af jj.l6f5~] R.dr 21 sk. g r.-st.j hvilken Utskottet å samma sida uppgifvit utgöra förlusten genom de Irenne Fartygens återgång, och skillnaden åter uti desse beräkningar å förlusten igenfinnes lätteligen deruti, att anmärkaren underlåtit afdraga ej mindre hvad deli till StalsCassan influtne Köpeskilling 922,56?. R:dr 24 st., genom Coursiörändring öfver skjutit dcu vid 46?
Jag tackar ej endast dem, som uppträdt i den riktning, jag önskar, utan nästan mera dem, som yttrat sig i en motsatt. Och jag gör detta, emedan ingen större ansvarighet kan finnas för en Konungens rådgifvare, än om ett utaf honom framställdt' förslag skulle vinna bifall, utan att hans uppmärksamhet blifvit lästad på de delar deraf, som möjligen kunde vara oriktiga. Då jag emedlertid nu har ordet, anhåller jag att få framställa några anmärkningar. I afseende på det faktiska ber jag att få instämma i de yttranden, som blifvit afgifna af 2:ne föregående talare och hvilka äro grundade på större erfarenhet än jag kan ega; men jag tror att jag icke bör underlåta att uttrycka den åsigt, att det hade varit önskvärdt, om den värde motionären kunnat, med all sin värma för den fosterländska saken, vara i tillfälle att egna något litet mera uppmärksamhet åt ej allenast sjöförsvarskomiténs betänkande än äfven K. Jag tror att vid sådant förhållande skulle hans motion hafva kunnat blifva något mindre vidlyftig, äfvensom att ett eller annat misstag kunnat undvikas. Jag anser mig också böra instämma i hvad en värd talare yttrat om föregående Dep:ts-chefers verksamhet för flottans angelägenheter, samt att de åt dessa egnat ali den uppmärksamhet, som varit möjlig. De förslag, sorn de afgifvit, äro derpå ett bevis, och om de äfven varit af olika åsigter med mig, kan jag icke förebrå dem att de underlåtit att, i enlighet med sin uppfattning, hafva sökt gagna vapnet, Jag instämmer för öfrigt i hvad hr Lilliehöök Den 15 November f. m. 71 yttrat; jag ber blott att såsom Dep:ts-cbef få fästa uppmärksamheten derpå att hvad han talat om föregående chefers förvaltning äfven i någon mån torde kunna räknas mig till godo, då jag icke underlåtit att påpeka nödvändigheten af utvidgad öfning för flottans besättning, af förenkling å dess räkenskaper samt indragning af dess öfverflödiga manskap.
Med gillande af hvad Stats-rådet härutinnan föreslagit och tillstyrkt, täcktes Kongl. Majit i Nåder befalla att, i enlighet med ett dertill af Herr Departementschefen nu uppläst förslag, Nådig proposition i ämnet, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo. IF. Th. Strokirk. Kongl. Maj.ts Nåd■ Vrop. N:o 45. 13 IV:o 45. Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Jan. 1857, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående eftergift af den framlidne Öfversten m. m. Israel af Ekenstam, i egenskap af Chef för Westra Tull-distriktet, till ersättande ådömde andel utaf Tull-kassören G. Ei Bergvalls balans; Gifven Stockholms Slott den i G December 1856. Sedan Kongl. Majit, genom Utslag den 27:de Augusd 1852, förklarat Tullinspektören, f. d. Öfversten Israel af Ekenstam, i förut innehafd egenskap af tillförordnad Chef för Westra Tull-distriktet, skyldig att af den uppbördsbrist, som efter Tullkassören och Konfiskations-inspektoren i Götheborg G. E. Bergvalls afvikande sig yppat, ersätta ett belopp af 1,18 2 R:dr 14 sk. 5 r:st. Banko, har bemälde Öfverste hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att af gunst och nåd varda från denna ersättningsskyldighet befriad; och då, före pröfningen af denna ansökning, Öfversten af Ekenstam den 6 Mars innevarande år med döden afgått, hafva hans tvänne efterlemnade döttrar, Margaretha Göthilda af Ekenstam, enka efter Öfverste-Löjtnanten Carl de Mottoni & 1’alacios, samt ogifta Edla Helena af Ekenstam, den sistnämnda genom laga förmyndare, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift underdånigst anhållit om befrielse från ersättandet af omförmälde balans-medel.
Rikets Ständer hysa oek den åsigt, att med den, genom fattigvårdens öfverlålande på socknarne, antagna fördelning af detta allmänna bestyr lämpligast skulle förenas den bestämmelse, att lill hvarje fattigvårdssamhälle höra alla, som derinom hafva sin bostad, samt att denna bestämmelse åter, för att förekomma dess missbrukande, skulle erfordra, icke allenast det stadgande, alt hvar och en skall anses hafva sin bostad, der han är eller sist varit mantalsskrifven, utan ock medgifvande för de serskilda faltigvårds-samhällena att, då personer, hvilka icke kunde visa sig ega utväg till bergning, anmäldes till mantalsskrifning inom församlingen, mantalsskrifningen förhindra eller åtminstone vid dess beviljande fästa sådana vilkor, som för någon viss tid kunde betrygga fattigvården mot betungande med dylika inflyttande personers försörjande. Och hafva Rikets Ständer inhemta!, det E. K. M:t, i anledning af Rikets Ständers vid sist förflutna Riksdag gjorda underdåniga anhållan om utfärdande af stadgande!) af berörda syftning, i nåder infordrat utlåtande från E. K. M:ts Befallningshafvande i rikets samtliga län, och att, sedan de Hesta bland dessa embelsmyndigheter förklarat sig, i ansende dertill att ifrågavarande författning då ännu varit allt för kort tid gällande, icke kunna meddela bestämda utlåtanden angående de verkningar, de uti densamma meddelade stadganden medfört, E. K. M:t funnit sig icke kunna Rikets Ständers framställda underdåniga anhållan i nåder bifalla. Då likväl numera, sedan ifrågavarande författning nära fyra år varit i verksamhet, tillförlitlig erfarenhet om dess verkningar bör vara af vederbörande myndigheter vunnen, lå Rikets Ständer, sålunda tillkännagivande sina i detta ämne bibehållna oförändrade åsigter, hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det E. K.
Jag menar en af dessa inom höga caprifolieöfverväxta murar dolda pensioner »pour jeunes demoiselles», hvilka jag med en viss respekt gått förbi i Lausannetrakten, och till hvilka Stockholmarne bruka sända sina flickor för att de skola lära sig glömma sitt modersmål och göra bekantskaper för lifvet i en furstinna från Serbien, en plantage-ärfvande holländska från Java och en grefvinna från norra delen af Patagonien. Och moraliska äro dessa anstalter, skall du tro, hvarje karl drifves ut derifrån som antikrist ur en rättrogen fårfälla – tacka Gud, att man icke desinficerar efter honom –, all kurtis är omöjlig, alt koketteri onödigt och ingen annan förnöjelse finnes än att på qvällarne, när madame sofver på sitt öra, samlas hos någon emanciperad amerikanska och röka cigaretter och äta bakelser, köpta i hemlighet af någon mutad domestik. Nåå, hvad säger du till mina små målningar, Agda? Jag gissar det, du tycker, att jag är elak, jaja, förlåt mig då, men jag vet se’n gammalt, att intet tillgifver damerna lättare än några elakheter, riktade mot dem – en masse. Men i alla händelser var det icke min mening, att undfägna dig med moralkakor mot vårt abderitiska vinterlif, jag skulle väl snarare skildra något härnere för dig, men trakten känner du, och det är en enahanda, enformig existens man för i dessa vinterpensioner. Dagen går så fort med promenader, »flirtation» och läsning, åh du skulle se, hur jag gonar mig, liggande vårdslöst i en olivdunge med Stuart Mills bok »om friheten» uppslagen på en grästorfva bredvid mig, med det oändliga Medelhafvet framför mig, en vid horisont, och, ser du, det är just det man saknar så mycket derhemma, saknar allra mest, de vida horisonterna.