Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N.o it. stade genom Malmö recess af år 1662, dels serskilda, sedermera utfärdade, stadganden och resolutioner; samt att Kammar-kollegium, för egen del, yttrat den tanka, att skolornas rätt lill mcrberörda helgonskyld vöre ostridig, enär, enligt kollegii åsigt, förstnämnda tvänne författningar ådagalade, att belgonskylden utgjorde lön för klockaren, hvilkens åliggande var att göra tjenst i kyrkan samt undervisa socknarnes ungdom, och ansåg Kammar-kohegium dessa skyhligheter häfva blifvit på skolorna öfverflyttade, emot rättighet alt uppbära lönen, hvilket förhållande ännu fortfore, endast med den under tidens lopp vidtagna förändring, att skolorna aflöna substituter i socknarne, istället att dit utskicka serskilde personer af lärarne eller lärjungarne. E. K. M ., sorn, vid det förhållande, att en stor del församlingar inom Lunds stift genom E. K. M:ts och Rikets Ständers sammanstämmande beslut blifvit berättigade att till stiftande eller förbättring al sina folkskolor använda den del af klockarnes helgonskyIds-säd, hvilken, enligt Kongl, brefvet af den 24 Mars 1824, bordt begagnas för inrättandet af en kathedralskola i Lund, funnit den gjorda framställningen om enahanda förmån för de församlingar, hvilka, belägna inom tvänne mil från städerna i samma still, ännu utbetala helgonsky Iden till städernas skolar, icke sakna skäl, har af sådan anledning nu till Rikets Ständer i nåder öfverlemnat, huruvida Rikets Ständer må tinna lämpligt att, genom anvisande för ändamålet al ett anslag, som fullt motsvarar den nu till skolorna utgående helgonskyld, sätta E. K. M. i tillfälle att kunna medgifva församlingarne rättighet att använda densamma till förbättrande af deras folkskoloi’.
R:dr, som äfven de årliga, hvilka ej antagits böra bestridas af redan befintliga anslag, kunna lämpligen betäckas med vakansafgiften för de rotar j Norrbottens Län, som, enligt Kongl. Brefvet den 2 Februari 1833 (pag. 2), hållas vakanta till organiserande af en artilleri-styrka i provinsen, äfvensom af den för samma ändamål redan samlade fond, den så kallade Norrbottens Hästjägare-sqvadrons-fonden, hvars kapital uppgår till mer än 94,000 R:dr banko, så framt ej Rikets Ständer skulle heldre vilja förhöja anslaget för Krigs-Kollegii departementer med den till 1,288 R:dr årligen beräknade kostnaden för det nya batteriets beklädande och underhållet af dess materiel. Af hvad i det föregående blifvit i underdånighet anfördt om beväringsmanskapets fördelning på de olika vapnen, täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder inhemta, huru som en del af nämnda manskap påräknats till införlifva tide med så kallade Sappör-depoter, hvarmed jag afsett särskilda Ingeniörtrupper, eller Sappörer och Pontonnierer, hvilka Svenska armeen ännu saknar, ehuru sådana trupper uti alla väl organiserade armeer finnas och anses oumbärliga, emedan särskild skicklighet, som ej förvärfvas utan öfning, erfordras för utförande af dem åliggande arbeten samt till dessa måste, vid saknad af särskildt inöfvad trupp, användas manskap af den för striden påräknade styrkan, till minskning i dennas stridskrafter, stundom då de bäst behöfvas.
Utskottet har likväl, föranledt af Statens otillräcklige tillgångar och nu skedde flera framställningar om ökade Höner och Sysslor, ansett sig föranlåtetä att, uti Rikets närvarande ställning, följa den princip, att icke uti något fall nu gifva anledning till Stats - Verkets ytterligare belastande med större Tjenstemanna-Personal, hälst den ifrågavarande nya Regleringen i denne del synes böra vid visse Verk medföra indragningar som gifva medel för tillökningar vid andrei Men då, såsom nu anmärkt blifvit, denne Reglerings tillvägabringande kan komma att på tiden utdragas, har Utskottet, i anseende till dell större angelägenheten af tillökning i Tjenste. manna-Personaien vid Kongl. JustititE-Revisionen trott, att så snart indragningar af andre mindre nödvändiga Civile Sysslor kunna göras och tillgång derigenom beredas för Lönernes »tillökande vid berna!te Expedition, sådant må ytan afväntande utaf den påtänkte nya organi - Stats-Utskottets Betänkdndenl 13 bi1 Bationen af Styrelse-Verken i allmänhet, vidtagas, såsom en utväg hvarigenom detta behof likväl rriå snarare och så fort som möjligt afhjelpas; Och får alltså Utskottet nu till Riksens Högloft, Ständers bepröfvande öfverlemna om icke, vid omförmäldte serskildte förhållande härutinnan vid Kongl. Justinaa * RevisionsExpeditionen, det må i underdånighet hemställas till Kongl. Majus Nådiga åtgärd, att på berörde sätt befordra den föreslagne tillökningen i den mahn Kongl. Maj:t i Nåder finnes densamma nödvändig och kunna sålunda åstad' kornmas. 4:0 Har Herr Landshöfdingen Friherre Cederström hos Högloft. Ridderskapet ooh Adeln gjort anmärkning vid Stats - Utskottets t J8:de puncten af ofvannämnde Betänkande gifne yttrande angående föreslagen Löneförbättring för en del af Landt-Stats-Betjeningen på Gott' land.
Magn. Wessing, Olof Olofsson i Siggesta, Anders Pehrsson i Dömsta, ilans Andersson i Bråfrost, Jan Jansson i Ulfstad, Jan Pettersson i Österbo och Gustaf Olsson i Timmelsta, med hvilka Riksdagsfnllmägtige från Skaraborgs Län sig förenat uti besvärs anförande öfver de olägenheter, förluster och lidanden, sorn skola tillskyndas ej mindre Rotehållarne, än ock Eesv. och Ekon. Utsk. Eetllnkanden. 73 Soldaterne vid Vestmanlands Regemente derigenom, att desse sistnämnde commenderas till arbete vid Götha Canal, och såmedelst ej allenast betagas allt tillfälle, att gå Rotebonden tillhanda med nödigt arbete å hans egna åkrar och ängar och vid skötandet af Soldat-torpet, der Hustrun med många Barn hjelplös och i de torftigaste villkor, qvarlemnas åt Rotehållarens medlidande och underhåll, ofta för ändamålet otillräckligt, men alltid 1 afseende på medlen känbart och tryckande, utan ock genom de långa marcherna i svårt väglag, samt det tunga och vådliga Canal-Arbetet blifva till helsa och krafter så försvagade, att Afsked blifver oundvikligt, hvarefter sådana Soldater tillika med deras Hustrur och Barn skulle ligga Roten och Församlingen till l|st, och anuan karl i den afgångnes ställe måste af Roten, till hvad pris som helst, anskaffas; i anledning af hvilket allt Riksdagsfullmägtige ansett det vara af högsta vigt, att, till förekommande af åtminstone Vestmanlands Regementes Rotehållares befarade undergång, ändring sökes uti det Regementets årliga Commenderande till Canal arbetet. Utskottet, sor», vid detta tillfälle, anser sig böra uti Riksens Höglofl. Ständers minne återkalla, att en alldeles lika beskaffad fråga, som den nu förevarande, blifvit i afseende på Helsinge Regementes fritagande från ArbetsCommendering till Götha Canal, väckt uti Hedervärda BondeSlåndet vid 1815 74 Jieiv. och Ekon. Utsk.
Man säger, att en afskrifning icke votill någon nytta för Iggeström, utan att förmånen endast drabbade Malms massas creditorer; men häruti kan jag icke instämma , enär det onekeligen måste blifva Malms massas Creditorer den rättigheten förbehållen, att, om den skulle något ytterligare utbetala, derföre, likasom den förut gjort, hålla sig till lggeströms massa i godtgörelse-väg. Man yttrar vidare, att staten allaredan eftergifvit för Iggeström R:dr 13,750; men detta måste jag bestrida. Det är sant att i8a3 års Ständer, genom medgifvande af af - Den i5 Februari i f. m. skrifning, ulaf 7000 R:dr, eller iooo R:dr per år uti tnissskrifningspenningar, gjort ett billigt afseende å Iggeströms betydeliga Cassaförvaltning, men afförandet af de öfrige R:dr 6,75o, var ingen eftergift, eller skänk, ty de hafva ej kunnat Iggeström affordras, utan att göra honom orätt, eller att vilja tillskynda staten en obehörig vinst, hvaraf visst ingens mening kunnat vara, att staten skulle sig orättvist begagna.
Kongl. Majtts och Kronans andel af här ofvan upptagne 2 T:r 25 Kapptr Kronooch PrestTi. onde, belöper till hvaraf frdel beräknas i Råg och -.'delar i Hafre 2 Dagsverken 2 Arliga Hästar 2 Kongshästar — 4. — 16. — 6. MantalsRäntan. Arliga hjelpen . __ Boskapspenningar . j0# SkjutsfärdsPenningar ■ 24. 38. 2 : Månhogdens Hemman. Åkern, innehållande 35 Tunni. 13 Kappl. af Sand och stenbunden Såg. jord, hvaraf Ådel nyttjas till Träde och fidei i Vall , således Afgår Tunni. 2 5t Kappl. för Trädet Tunni. 2 5t Kapplför Vallen. Återstår Tunni. 25-3- Kappl. till beräknande ä Korns äring, i anseende till Jordmånens magra beskaffenhet, gör 29 T:r i6f Kapptr, hvaraf Kronooch PrestTionden belöper till 2 Ttr 30!^ Kappir. Åkern utgör således Skalijlägges således till Ett halft Man til med följande Räntor; Jordeboks Ränta. Penningar . — I. I* I Skepp:d 16 Lispid Tackjern , a a sk. |y r. Lispundet a Dagsverken a Arliga Hästar a KongsHästar 38. 4- 16. C. ak MantahRänta. 17. Landfogs KronoTionde. Kongl. Majtts oell Kronans andel af här ofvan upptagne a T:r 30 Kapp:r Kronooch PrestTionde, belöper till - hvaraf |:del utgöres i Pag och |:delar i Hafre, Elfsjöhytte Hemman,.
Svea Hofrätt: 1 Adelskalender, l Statistisk tidskrift 6. — 8. Göta Hofrätt 9. — 8. Hofrätten öfver Skåne och Blekinge, 1 Adelskalender 12. — 8. Civil-departementet: Aftonbladet, Helsingfors dagblad, Illustreret Tidende och Journal des Economistes 5. 1. 7. Kommerse-kollegium: 1 Handelsoch Sjöfartstidning, ! General-landtmäterikontoret 1. !• 2, — 166 — PosttidDagStatska „ ningar. bladet. lendrar. Ofverståthållare-embetets kansli, 11 Adresskalendrar, 1 Adelskalender — 1. Finans-departementet : i Aftonblad, 1 Nya Dagligt Allehanda, i Göteborgs Handelsoch Sjöfartstidning, 1 ex. af Economist och Moniteur des intéréts materiels Stats-kontoret Kammar-rätten Ofverintendents-embetet Ecklesiastik-departementet: 1 Aftonblad. 1 Dagligt Allehanda, 1 Ecklesiastik-tidning, 1 Väktaren, 1 Norrköpings Kyrkotidning Sundhets-kollegium Fångvårds-styrelsen: 1 ex af Nya Dagligt Allehanda Postverket: i Aftonblad, 3 Dagligt Allehanda. 1 Liste der Börsenhalle, 1 Hendschels Telegraph, 1 Postoch Reise-Haand bog, 57 stycken Adresskalendrar Krigs-kollegium 13. Tullverket Förvaltningen af Sjöärendena: 1 Nya Dagligt Allehanda, Moniteur de la Flotte, Times, United Service Gazette Telegrafverket: 1 Aftonblad, 1 Dagligt Allehanda, 1 Göteborgs Handelsoch Sjöfartstidning
S ©toctyolnt odj ©ätteborg, i $ent ©laficr ^örfta ©tafelt . 3(nbra b:o . S öfrige ©täberne, i gtjra Slaf er: görfa ©lafett SS:CO 9t:br 5: — Slttbra b:o . „ 3: 16. Srebje b:o .. „ 2: — gjerbe b:o ... „ l: — 2:o 9lebattttärnttbe perfotter i ©täberne erlägga afgift titt följattbc bcftämba belopp nemligen: Setjenter, |jofmäftare, jägare, Äammartjenare, Änffar, öafejer od) £affeltädare i lagftabb tjenft, famt atte anbre ntandperfoner, font titt uppaftting lipttjnö, nteb mtbatttag af nttnberårtge gofar: gör ett eller tira, fwarbera SS:co Oi:br l: — „ bett trebje „ bett fjerbe „ bett femte „ bett fjette o c!) firar ocb ett berutöfmer . 31(1 fåban betjening t ett fttdfått flad famtnanräfnaö, få att för fitftnt etter miitberåriga barit någon färffilb betjening ej må ttbpgifmaö od) bett förföjba afgiftett berigettom miitffaä. fiofmäftare od) $atitntarticnarc betata befutom bett får ttebanföre flabgabe afgift. SBiljarb Slett bå iitlontfiett beraf tittfaller SSrttitttö £>d) ffatl meb tveberböranbe Uppbörbdntanä qmttencc fiyrfaö, att 95e Äocfat ljöd prioate „ 5: — Sfcppdfocfar, fe ©joman.
Att den del af dessa fordringar, som icke på nyssnämnde sätt öfvertages af Hypotheks-föreningarne äfvensom Bankens fordringar för lån till städer och korporationer samt för diskontlån med omsättningsrätt, öfverllyttas till Riksgälds-kontoret, som bör inkassera lånen till städer och korporationer i den mån de förfalla, men fortsätter utlåningen å fastigheter samt den som medgifver omsättningsrätt, dock med en årligen skeende minskning i de för dessa utlåningsgrenar anslagne kapitaler, så att nya utlåningar af dessa slag för Statens räkning må hafva efter 15 år alldeles upphört.» »6:o. Att Riksbanken skall, såsom godtgörelse för åtnjutande af den genom Grundlagen erhållna rätt att allena utgifva sedlar, som för mynt i riket må erkännas, till Statsverket årligen erlägga \ millioner R:dr.» 108 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. »Den ersättning det åligger Riksgälds-kontoret att i följd af ofvannämnde fordringars öfvertagande lemna Riksbanken, föreslås att ordna så, att på samma gång Banken erhåller en lätt realisabel valuta, man söker införa ett inhemskt fondsystem, medförande de fördelar man deraf vill vinna.» »Orsakerna, hvarföre de hittills gjorda försöken i denna riktning icke lyckats, torde böra sökas deruti, att man icke verkställt operationen så, att obligationerna gjorts begärliga, dels såsom egnade till föremål för spekulation, dels såsom i sig innefattannde ett beqvämt betalningsmedel. I förra hänseendet är det nödvändigt att obligationerna utlemnas med kapitalrabatt, hvilket, såsom man numera börjat allmännare inse, kan ske utan att låntagaren dervid förlorar.
Då skuld förefinnes utan upptaget lån, måste hetalningsanspråk ovedersägligen grunda sig på läkning; och det torde vara en obestridlig rätt för dem, af hvilka betalning fordras, att få kännedom om långifvaren och tillfälle att granska räkningen. Jag hade önskat att StatsUtsk. utredt hvilken eller hvilka de embelsmän varit, som handhaft denna cabinettscassans räkning, och pä grund af hvilka authorisationer de tillgångarna öfverskridande utomordentliga utgifterna ägt rum; äfvensom förhållandet med cabinettscassans löpande räkning, samt om genom den nuvar. Statsministern för utrikes ärendena några andra garantier för cassans skulder blifvit afgifne, än de, hvilka finnas tecknade å de s. k. File'enska obligationerna. Berättelserna om de årligen i afseende å cabinetlscassans förvaltning af K. M. förordnade revisioner, verkställda genom Statsrådets ledamöter, hade i min tanke bort af StatsUtsk. infordras; åtminstone synes den del deraf, som visar cassans tillstånd och förvaltning, bort R. St. meddelas, ifall sjelfva räkningen, såsom för vanliga förhållanden icke underkastad R. St:s granskningsrätt, måste undandragas Ständerna i ett ögonblick, då betalningsskyldigheten likväl dem a (Fordras. Att R. St. fått veta hvilka de Statslådsledamöter varit, som vid olika tidpunkter ägt uppdraget att verkställa cabinettscassans grankning, synes för fullständighetens skull hafva bort af StatsUtsk. till R. St. uppgifvas.
Anledningen, som Utskottet uppgifver, är visserligen en ansökning af ett Handelshus här i Stockholm, att få bestämmelser utsatte på dem, med anmälan, att om tullen skulle sökas i likstämmighet med förra artiklar i Taxan, de skulle blifva belastade med så dryg lull, att Huset ej kunde emottaga reqvisitionen. Tullstyrelsen uppgjorde och ingaf då ett underdånigt förslag, innefattande egentligen allmänna grunder för andra dimensioner än sådana, som uti Taxan äro intagne, och af den beskaffenhet, att de kunde assimileras med dem, som i Taxan finnas bestämde, och den yttrade afsigten ernås. Följden biet' äfven, att Konungen gillade grunderna, och Huset erhöll tillfälle att begagna reqvisitio - 48o Den 3o October e. m. nen. Men på det tillfälle må öppnas åt en hvar, sora erhåller reqvisitioner på sådant trädvaruslag, hvilka ej finnas i Taxan, tror jag, att det vore lämpligare att antaga såsom förslag i Tulltaxan dessa allmänna grunder, som Styrelsen framställt, i stället för de speciella, som för ett visst Handelshus beviljades; då kan Tullstyrelsen sedan tillämpa förenämnde grunder på hvarje exportörs af sådane slags trädvaror angifning. TullStyrelsens underdåniga förslag lydde sålunda: 1:0 Att bjelkar eller balkarsamt sporrar af furu och gran, må kunna utföras både liksidiga och platta; 2:0
En byrå i London sköter dess korrespondens och öfriga löpande göroinål och föreningen utgifver hvarje kvartal ett häfte af » the Niirses-Journal ». Såsom tidskrift mest betydnnde ar dock utan tvifvel » the Nursing Record », redigerad af Mrs Bedford Fenwiclr, och utkommande hvarje vecka med ett prydligt och rikhaltigt häfte. Här är det forum där sjuksköterskornas intressen dryftas, erfarenheter och råd litbytas, kiagomål anföras, frågor besvarns, o. s. v. i stor omväxling, allt af redaktionen behandladt med samma vakna intresse och frisinthet. Den fråga som f. n. står främst på dagordningen och varmt förordas i Nursing ' Record är förslaget att för sköterskorna erhålla ett lagligt register, liknande det som finnes för läkare, och i sammanhang bärmed en af statenkontrollerad examen, utan hvilken ingen skulle få sitt namn uppfördt i nämnda register. En annan f örening, som äfven förtjänar uppmärksamhet 2 tRe Registered Nzo-ses Society D, hvilken i väntan på erhållandet af of van. nämnda, lagligen stadfastade register, tillsvidare uppsatt ett sådant, och fastställt vissa höga fordringar för dem, som önska f&amp; sina namn dar. upptngnn. Dess syfte &amp; r förnämligast att. ?it publiken tillhandahålla verkligt förstklassiga sköterskor, samt att åt dessa sköterskor raddn hela deras arbetsförtjän.st, med afdrag af blott en ringa procent, som g i r till bestridandet af förvaltningskostnaderna. Föreningen vill äfven vara en protest mot den i England brukliga manordningen, att enskilda sjiilzhem eller t. o. iii. lasarett hålla ett antal privatsköterskor, som erhålla en ganska ringa årslön, under det att a.nstalten sander dem i sjulcvlrd mot en hög dagspenning, hvilken sA1nnda tillf d e r anstalten; detta missbruk, som under namn af s Sweating Niuses » har väckt allmänt ogillande, försvinner troligen snart helt och hilllet * '.
Alla bomullsförklädena voro färdiga — » ja — jag somnar — » Men just som sömnen höll på att gripa henne, spratt hon till. Barnens julklappar! De voro j u icke lackade. De voro små, men många, ty alla förnödenheter under hela hösten hade sparats till julen. Hur skulle hon sedan få någon ostörd stund till det? Nu sofvo alla, och det. var tyst i huset. Hon hade åtta barn, alla med stark matlust och stor förmåga att slita skodon, och hon väntade dagligen det nionde. N e j, hon kunde inte få ligga längre. Mödosamt reste hon sig upp och började kläda sig. » O, om den här dagen vore öfver! » tänkte hon ännu en gång. » Bara, bara inte i dag! Stackars mina små. Det skulle förstöra all deras glädje. » När hon var klädd och satt vid det tända ljuset och lackade paket efter paket, märktes ännu mer hennes blekhet och de härjningar, som äktenskapets femton år åstadkommit i hennes yttre. Hon var af fin familj, på den tiden, då han friade, en täck ung varelse, full af leenden och solsken, som hade svårt att föreställa sig några motgångar, därför att allt log så gladt, och som älskade sin tjugutreårige fästman med hela det nittonåriga hjärtats värme. Nu var håret grånadt, kindernas rundning borta, hela gestalten tärd. Hon hade uthärdat arbetsårens oanade släp, och ändå fanns det kvar skälmska gropar kring munnen och ett skalkaktigt lif i blicken, när hon någon gång hade tid att vara glad. Man märkte, att det skulle kunna bli en eftersommar för henne, o m bara omständigheternas tryck lättades. T y ehuru hon oftast icke visste, om hon orkade älska vare sig man eller barn, sä hade dock det bästa förblifvit orubbadt, den ömsesidiga kärleken var i botten densamma. När paketen voro lackade och schalen väl bredd öfver den mystiska klädkorgen, lutade hon sig tillbaka emot stolens ryggstöd och slöt ögonen. Tår efter tår smög sig långsamt fram under de långa ögonhåren, hon kunde icke vara glad — nej, hon kunde icke. Hon förmådde icke vänta med glädje, bara med sorg och motvilja. Bördan var för stor. Lilien kunde ju icke gå ännu och så en till att tära på den lilla lönen på två tusen kronor.
Commendanten Herr Capitaine» och uddaren Friherre Lejonhufwud förmälke sig för ingre tid sedan hofwa för Eder Kongl. Majus och ukets Krigs-Collegium tillkännagifwit detta rums ljenliga beskaffenhet samt föreslagit uppbyggandet af sa Arrester, hwarwid kostnaden enligt af honom swen insändt förslag i betydelig mohn kunde minas genom omvändandet af sten och andra materiacr frän ett inom Fästningen befintligt onödigt och för - 62 Den 2Z April. förfallit hus samt handtlangning af Arrestanterne, men dera hade ej swar söl,t. Innan jaa lemnar Artikeln om Warberg täckes Eder Kongl. Maj:t nadigst tillåta mig att, ehuru innefattande ett amne af annan beskaffenhet än dtt förewarande, i underdånighet frambära den af sä wäl Herr vice Landshöfdingen af Klinteberg, som af Commcndanten meddelade underrättelse att inga sängkläder^ bestodos för derwarande Garnizonens behof, utan mäste den åtnöja sig med blotta halmen att hwila uppå. Soldater aro derigenom wanlottade emot^brottflingar, pa de ställen der sängkläder finnas. Färsiitningen af monderingarne pajkyndas genom nötningen emot halmen, och det kan med koftnadsförstag upplyfaS att ombyte af halm efter behof kostar i längden mera än i andre Garnizoner bestadde^ sängkläder. Pa nya Elfsborgs Fästning äro rummen likaledes jnrättade i tjocka grastensmurar och affugtighet synbart befrvärade. I Arre strummen pa Landscrona Citadell, Warbergs Fästning samt wid Kungs06) Drottningportarne i Götheborg äro golfwen alldeles förlorade De sa kallade Numrorne i Carlscrona äro wäl i anseende till deras Construction ej alldeles sa osunda Arrester som de i Warberg och nya Elfsborg.
I afseende å det ifrågasatta nya lärohuset i Wisby förekommer, att, sedan, till följd af föreskriften i Nådiga Cirkulär-Brefvet den 6 Juli 1849, fråga uppstått om dervarande Gymnasii förening med stadens Lärdomsoch Apologistskolor till ett gemensamt läroverk, och Stiftets Konsistorium uti särskilda underdåniga Skrifvelser den 19 December 1849 och den 9 Oktober 1830 anmält, att ingendera af de förut för undervisningen begagnade byggnader, såsom dels till utrymmet inskränkta, dels förfallne, vore till lokal för det gemensamma läroverket användbar, samt att tillfölje häraf en ny läroverksbyggnad af behofvet högligen påkallades, i sammanhang hvarmed Konsistorium jemväl ifrågasatt skyldighet för Wisby stad, att för ändamålet anskaffa lämplig tomtplats, Kongl. Majit, sedan staden, under åberopande deraf, att densamma, jemlikt Kongl. Brefvet den 25 September 1830, skulle vara befriad från annan byggnadsskyldighet än den, att underhålla det gamla skolhuset, vägrat härpå ingå, den 11 Augusti nästlidet år anbefallt Stifts-Styrelsen att inkomma med underdånigt förslag till anskaffande så väl af tomtplats för uppförande af nytt hus för Elementar-läroverket i Wisby, som ock af nödige medel för berörde nybyggnad. Till underdånig åtlydnad af denna Nådiga befallning hade bemälda Konsistorium, uti Skrifvelse den 4 nästlidne Januari, deri Stiftets biskop, Doktor Hallström, uti särskildt underdånigt Memorial den 6 derpåföljde Februari hufvudsakligen instämt, underdånigst tillkännagifvit, att tillfälle nu yppat sig att få för läroverkets behof inköpa 2:ne särdeles väl belägna tomter i midten af staden, samt att