Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De nya orepresenteradc Zordägarne „ 197,624 dito 60 dito Summa Ledamöter utom Bruksoch Näringsidkare 270. Dock bör observeras härwid, att uti bewill nings-summan för Bondc-Standet äro äfwen Ständspersoners och Adelns landböndcrs samt torpares contributioner intagne, sa wida de blifwit betalde as äboerne sjelfwa, och af den anledningen synes äfwen wara rättwist, att de hitintills »representerade Jordägare fa kvälja nagra flere Riksdagsmän än som blifwit här frammanfore päräknade; äfwensom Bruksoch Näringsidkare jemte flerahanda Mauufacturister, såsom inuehaswande frän jordbruket alldeles olika och skiljda handteringar, böra fä komma uti särskild consideration. As sädan anledning böra wäl äfwen desta nya Representanter delas i anseende till wälfället i twänne Glassér, nemligen Jordägande, som kväljas ester hemmantalen, och Bruksägare jemte Näringsidkare, som wäljas efter deras tillwerkningars wärdén. De förstnämndes antal af Riksdagsmän skulle lämpligast kunna utsättas efter Länens olika ägande Expeditioner till Riks-Stäiidrn. Ståndspersoner jemte öfriga inwänare, ej hörande kill något annat Stand, ehuru sjclfwa walen sedan inom hwart Län kunde »verkställas efter ägande hemmantal. Länens Fnllmägtige häraf blefwo da sou» följer: Folknummer.if Representanter. Ståndspersoner. Stockholms
M:s nåd. propos. om ändringar i 17, 22 och 24 §§ R.F.; N:o 11, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om ändring i 6, 15 och 43 §§ R.F.; samt N:o Den 12 Februari f.m. 401 N:o 12, i anleda, af K. M:s nåd. propus, om ändring i 1 9 mom. Tryckfr.-Förordmn. Upplästes lill justering och godkändes Exped.Utsk:s följande förslag till R. St:s und. skrifvelser till K. M.: N:o 13, rör:de riksdagens förlängande en månad; samt N:o 14, ang:de fönyadt anslag till lagberedningen. Föredrogs ånyo BankoUlsk:s d. 5 och 9 dennes på bordet lagda mern. N:o 19, med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1845 års början upplupna bankovinst erfordras för bankens konsoliderande. Hr Hammarhjelm, Carl Gust., hade inlemna! ettså lydande anförande: Enligt BankoUtsk:s mern. N:o 19, om uppgift huru med bankovinsten sig förhåller, ifrån 1845 t. o. m. 1847 års slut, får jag aflemna följande till prot. Vid första påseende synes genast det beklagansvärda förhållande, att de sedan 1845 så välvilligt meddelade och oktrojerade hypoteksföreningar, med de 8 stycken nu i verksamhet varande privatbankerne, redan åstadkommit den menliga inverkan, alt vår riksbanks räntevinster, sedan dess, knappa 2 år, så conseculivl aftagit, det 1847 års räntevinsl, på J:del nära, ej utgör mera än hälften af vinsten 1845. Om ett sådant förhållande vore uti privat mans hand, så är han ohjelpligt uti snart konkurstillstånd, och på förenämde förhållanden med riksbanken, så ser det äfven vådeligt ut.
Slutligen och då Utskottet förklarat sig vara betänkt att, i afseende på 4 Momentet af Herr af Robsons Motion, rörande vidtagande af Författning emot det missbruk med brännvin, som hos Lappska Allmogen föröfvas, afgifva yttrande i sammanhang med det Utlåtande, hvarmed Utskottet egde inkomma öfver de flere under detta Riksmöte väckta Motioner, rörande tillverkning och förbrukning af brännvin, har Herr von Scheele till ytterligare vägledning härvid ansett sig böra upplysa, huruledes en stor och mägtigt verkande orsak lill Lappstammens förminskning igenfinnes i den fria bränn vinshandeln, som med Bexv. och Occon. Utsk. synnerlig verksamhet skall drifvas af de Bönder och Nybyggare, hvilka bo inom Lappmarkens område eller nära gränsen; så att utom de nederlag af brännvin, som hållas i Lappmarks-byarne, dessutom många yngre personer öfver allt i Lappmarken, vintern igenom, kringresa med denna vara, Lappen ofta i förväg vid hans flyttningar med sin Renhjord, från det ena stället till det andra; hvarigenom Lapparne förledas icke allenast att försälja och förstöra sin enda egendom, Renarne, utan ock derjemte lemna fritt fält åt odjuren att slagta den utan tillsyn lemnade hjorden, ofta på föga afstånd från den kåta, hvarest egaren, öfverlastad och sanslös, tillbringar tiden med brännvins-supande. Af Herr Hjerta, Gustaf som anser Utskottets Utlåtande innefatta en origtighet i den delen, som handlar om stängsel för Nybyggarnes höstackar, helst derom vore i allmänna lagen tillräckligen stadgadt, enär den förmår, att det, som stängdt är, ej får ofredas; och hvarföre en underdånig framställning härom till Kongl. Maj:t, i Herr Hjertås tanka, vore löjlig. Af Herr af Robson, som upplyser, att hans mening varit att yrka skyndsamt verkställande inom Luleå Lappmark af den af - 16 Bestk och Oecon.
Gais det någon pligt att ändamålsenligt begagna de förvaringsmedel, som voro lemnade i Kamrerarens hand; så hörde väl dit företrädesvis den pligten att aldrig lemna kontoret, utan att kassakistan var läst, och dess nyckel i Kamererarens personliga förvar. Grunden till denna pligt är icke, att intet förvaringsmedel utom kassakistan finnes, eller att detta är otillgängligt för inbrott och alldeles ofelbart; utan grunden ligger deruti, att detta medel, ofelbart eller ej, alltid är ett mera, som jemte de öfriga, eller möjligen ensamt, kan lyckas att åstadkomma den åsyftade vården. Om det skulle lemnäs obegagnadt derföre att det kan misslyckas; så skulle af samma skäl hvarje annat kunna lemnäs obegagnadt. Intet af de tillgängliga medlen får vårdslösas; och aldraminst det, som är påräknadt att vara det kraftigaste. Ett af skälen hvarpå Kamreraren blifvit frikänd, eller att han icke åsidosatt någon honom till efterrättelse gifven föreskrift, synes hvila på en grund, hvaraf skulle kunna härflyta en vidsträcktare följd, än som här åsyftas. Så framt Riddarhuskamrerarens instruktion icke specificerar hvarenda handling, som kan innefattas i uppdraget att vårda om händer hafvande medel, skulle häraf på detta sätt kunna dragas den slutföljd, att han borde frikännas från all beskyllning om försummelse och vanvård, äfven om han lemnat alla lås obegagnade, i fall det icke är honom uttryckligen föreskrifvet i hans instruktion, att låsen skola vara lästa och nycklarna gömda, hvarje gång han lemnar embetsrummet. Att en dylik frikännelse likväl icke vore välgrundad, torde väl medgifvas, så framt den fordran erkännes för billig, att innehafvaren af en kamreraretjenst förstår betydelsen af redbarheters vårdande och nödvändigheten att dertill använda de i hans händer lemnade förvaringsmedel.
Erån Högvördige Preste-Ståndet.- S. D. , Föredrogos å nyo och gillades Ståts-Utskottets Berättelser:- N:o 326, angående verkställd granskning af Kongl-Krigs-Académiens räkenskaper; N:o 327, angående verkställd granskning af Tull-Verkets räkenskaper; N:o 328, angående verkställd granskning af Post-Verkets förvaltning år 1831 ; Kho Saq, angående verkställd: revision af Kongl. Kurn er-Lotleriets räkenskaper; N:o 33o, angående verkställd granskning af Kongl. Control-Verkets räkenskaper; N:o 33i, angående verkställd revi«l Trot. Uldr. d. 26 Rov. 1-831» feion af Kongl. Sundliets-Collegii räkenskaper; N:o 332, angående verlcrtälld revision af Kongl. Invalidluis-fondons räkenskaper; N:o 333, angående verkställd revision af Ciril-Stalens Pensions-Cussas räkenskaper; N:o 334/ angående verkställd granskning af Armeens Pensions-Cassa; N:o 335, angående verkställd revision af Salpeter-fonden; JN;o 336, angående verkställd revision af anslaget för allmänna Garnisons-Sjukhuset l Slockholm; N:o 33y, angående verkställd granskning af räkenskaper öfver, Carl Gustafs stads Gevärs-factori; N:o 338, angående verkställd revision af Kongl.
R:dr 38 sk. altså uppkommit, oagtadt vid utförandet utrymmet, beräknadt för endast 1000, erhållits för 1200 Correctionister, till ändamålsenligt logerande och förvarande samt derjemte medgifvit inrättande af ett större antal Verkstäder, serdeles vid den Södra Inrättningen; än som vid Förslagens och Ritningarnes uppgörande blifvit förutsedt. Till denna Byggnadskostnads bestridande, äro, jemlikt de Styrelsens underd. Skrifvelse bifogade RäkenskapsSammandrag samt de upplysningar Utskottet i denna del sig förskaffat, använde: Af de under Styrelsens disposition ställde Öfverskolter och Behållningar dels å det Stockholms f. d. Correctionshus beviljade Anslag och ArbetshusFonden» och dels å Anslagen för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus R:dr 58,36o: 34* 6. Af Öfverskotten å StatsVerkets inkomster, enligt K. M:ts Nådiga Skrif velser till StatsContoret under särskilta dagar åren 1827 och 1828 io4,563: Tillhopa R:dr 162,923: 34- 3. och uppkommer således en brist af •• . 41 »^47: 9- 3go Stat* - Utskottets uti ofvaunärnnde för hela Byggnadsarbetet erforderlige R:dr 204,471: 10.— Utskottet, sora uti det föregående sökt uppfatta, hvad som föregått, för att befordra verkställighet åt de af Konung och St:r gemensamt åsyftade förbättringar i Fångväsendet, har visserligen icke förbisett, att K. M:t, efter i8a3 års Riksdag, utan någon R. St:rs anvisning för detta ändamål disponerat en summa stor io4,563 R:dr af Öfverskotten på StalsVerkets Inkomster och bör icke underlåta att detta förhållande framställa; men, som R.
Och som Reglementet för Armeens Pensions - Cassa utstakar, det man bör hafwa tjent 2:ne är uti samma grad innan man til den gradens Pension blir berättigad, sä borde denna förmän ej blifwa honom betagen, oaktadt dess afsättning ffett, innan dk2:ne ären more til ända lupne. Rege - Den 3 Juni!. 490 Regeringsformen af den 21 Augusti 1772 och Z. gtt. innehäller: Ar Armeens penstonsLatza förbliswer efter de Reglementen, som redan stadfästade blifwrt, eller de som Longi. Majit ^med dest trogna Lrigsbesäl och den wärfwaöe ArmeensHullmägtige Sswerenskommande warder. Som ingenH uti den nu xrojectLeLije Regeringsform derom namnet', anser jag, det Utstottcts Herrar Ledamöter funnit det mindre lämpeligt at införa; jag får således äfwen yrka, det sä wäl denna Punkt, som hwad Amiralitets Krigsmans-Casian i denna wäg kan röra, pä lika satt som det föregäende, mä uti Bihanget intagas, sä framt det ej uti Regeringsformen bör införas. Herr von KööL, Lustaf, upläste följande Oictsmsn: Dä et Samfunds sanna lycka och walstand hufwudsakligen deraf beror, at de Ledamöter^ af Staten, som äro anförtrodde Domareeller Ämbetsmannawärdigheten, utöfwa sine plikter utan annat föremäl än redligheten och rättwisan; sä anser jag för min del bade för nödigt och högst nyttigt, at deras
De utvisa: Debet. år flS-ft§. år AS49. Uppbörd: Balans till påföljande året: Bilaga Litt. K. till 1851 års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 154. För år ISIS. Vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen Dito på Norrmalm i Stockholm Dito i Norrköping Dito i Götheborg Dito i Malmö Carlskrona fästningsfängelse Carlstens dito Christianstads dito Landskrona dito Ny Elfsborgs dito Warbergs dito Krono-arbetscorpsens Esta kompani Dito 2:dra, 3:dje och 4:de kompanier Dito 5:te dito (Carlskrona) , Dito 8:de dito (Kungsholmen) Dito 9:de och 10:de dito (Rindö) Summa Per medium, för en person vid hvardera af ofvannämnde fangvårds-inrättningar För år /SJU. Vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen Dito på Norrmalm i Stockholm Dito i Norrköping Dito i Götheborg Dito i Malmö Carlskrona fästningsfängelse Carlstens dito Christianstads dito . Landskrona dito Ny Elfsborgs dito - Warbergs dito Krono-arbetscorpsens lista kompani Suni ina. För dag. För år. L. till 1851 års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 154. För år 1848: På Långholmen i Malmö på Norrmalm i Norrköping . i Götheborg Utspisarle portioner, Brutto-inkomst, Behållning sedan utgifterna för arbetet blifvit bestridda, Behållning, fördelad på samtliga utspisade portioner. åt overksamma fångar. åt fångar, som utgjort dagsverken. Summa För år 184.9: Litt. M. till 1851 Ars Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 154. A) För straffoch arbetsfångar på bestämd tid af mankön. För vecka. Bröd, mjukt Rågmjöl, sammarimalet Kornmjöl, skrädt Arter Potatis .1 - Kålrötter Surkål Smör Färskt kött Salt kött , fläsk Sill eller strömming ... Salt Vinter.
Med nöje fann han då sitt umgänge sökas af landsmän, som täflade att betyga honom sin aktning: i spetsen gingo dervid de utmärktaste af Konungens omgifning; och en Wetterstedt, en De la Gardie, en Brinkman sågos i hans hus såsom dagliga gäster. Tyvärr! den olycklige Monarken bragte äfven till Pommern med sig det öde, hvaråt först Pommern, sedan Finnland, och snart hela Sverige gafs till sköflings. Innan kort (1807) fick jemväl Pommern röna tyngden af den napoleoniska militär-despotism, som hade blifvit sjelfnödvändig frukt af en revolution, hvilken (enligt hans egen utlåtelse till Brinkman 1806) ”omogna naturalister283 predikat, adeligt oförstånd börjat, ofrälse oförstånd fortsatt, bofvar fullbordat” (här borde tillagts: hjellar försvarat), ”och sist en snillrik soldat tyglat för helt andra ändamål, än upphofsmännens”. Land och stad öfversvämmades af fransyska troppar. De inqvarterade sig i alla hus; och med dem nedslagenheten, harmen, betrycket, bekymret. Äfven Thorild, som bebodde en hyrd våning, måste, så trångbodd han var, hos sig inrymma några af de ovälkomna gäster, som längesedan förgätit sitt vive la République för vive l’Empereur. Från denna tidpunkt blef han icke mer densamme, som förut. Man märkte, att hans känslighet var sårad, hans litterära verksamhet störd, hans lynne fördystradt. Helsan började lida och aftaga. Äger den berättelse grund, att han, under de sista åren, måst för sömnlöshet esomoftast nyttja opium284: så är klart, att sådant både tillkännagaf en redan försvagad helsa och påskyndade hennes undergräfning. Så framskred tiden, under utsigter lika litet ljusnande för honom som för Europa och Sverige, till hösten 1808.
Härförutom har Eders Kongl. Maj:t dels den 31 Mars 1857 i Nåder bifallit, att, vid inträffande kyrkoherdeledigheter, Stuguns kapellförsamling af Ragunda pastorat och Borgvattnets kapell af Hammerdals pastorat skola jemte några byar från Refsunds och Liths pastorater af Jemtlands län och från Ramsele af Westernorrlands län få bilda särskildt pastorat; dels ock den 13 April 1859 meddelat Nådigt tillstånd för vissa aflägsna byar af Hackås socken att bilda Gillhofs kapell-lag; men ingendera af dessa regleringar har ännu kommit till utförande. Tab. Litt. a. Den å följande sida upptagna tabellariska uppställning, Litt. A, öfver länets indelning i kyrkligt, judicielt, administrativt, medicinskt och militäriskt hänseende vid periodens slut lemnar en, så vidt möjligt, enkel öfversigt af dessa förhållanden; och har socknarnes areal jemväl blifvit i tabellen intagen, till upplysning angående de olika distriktens omfattning. Till oregelbundenheter i länets indelning, hvilka under perioden blifvit afhjelpte, torde kunna räknas: a) att hemmanet Hvitvattnet om | mantal, enligt Kammar-Kollegii skrifvelse den 3 Mars 1857, omflyttats från Föllinge socken och Liths tingslag till Hammerdals socken och tingslag; och b) att hemmanen Qvarnsjö N:is 1 och 2, hvartdera om ^ mantal, Skåland N:is 1, 2, 3 och 4, hvartdera om 3 mantal, samt Digerberget N:is 1, 2 och 3, hvartdera om l mantal, jemte kronotorpet Digerberg, jemlikt Kammar-Kollegii skrifvelse den 20 Augusti 1857, blifvit skiljde från Bergs socken och tillagde, Qvarnsjö och Skåland, Klöfsjö socken samt Digerberget Rätans socken, allt inom samma pastorat och tingslag.
Deremot har Utskottet funnit det af Canal-D reclionen, å Bolagets vägnar, nu föreslagna sätt för Reparalions-fondensbildande ej allenast fullkomligt öfverensstämmande med syftningen af Rikets Ständers i berörde hänseende fattade beslut, utan äfven både enklare och ändamålsenligare, Stats-Utslcottets Utlåtande, IV:o 484. än de vid sista Riksdag stadgade ärliga ränteliqvider, hvarförutan, genom de, till åstadkommande af jemna summor, erbjudna tillskott samt den oafbrutna ränteberäkningen, Fonden kommer att vida hastigare ökas och till vexa. Dock har Utskottet ansett lämpligt att, på sätt Riksgälds-Contoirels Commissariat föreslagit, och a:ne Directionens Ledamöter, Herr Öfversten A. Ankarsvärd och Herr Kammar-Rådet L. Cassel_, uti eli tili Fulhnägtigesedermera inlemnadt yttrande, medgifvit, Directionen till Riksgälds-Conloiret alleinnar en serskild, med antaglig säkerhet åfelt belopp af 5,ooo U:dr förenad, förbindelse alt behörigen fullgöra det i planen bestämda liqvidalionssätt.
Knappd:o 16 „ „ „ Ilard:o ... •••••••»•»- 12 , , , i synnerhet, som de lätt kunna smugglas samt det förstnämnda slaget icke i landet tillverkas. Olja, hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ständet: att den å Bom-Olja föreslagna tull vore för hög, helst den utgjorde ett för ylle-fabrikerna behörigt, inom landet ej tillgängligt, råämne; — i Borgare-Ståndet: att BomOlja borde, utan afseende på kärlet, hvari den inkommer, förtullas lika, samt att tullen, i anseende till behofvet deraf för fabrikerna och det förhållande, att den ej är inom landet att tillgå, nedsättas till 6 sk. på ett gemensamt tull värde af 1 R:dr 24 sk. kannan, samt att Lin-, Rojoch andra ej specificerade slag ej eller höra draga öfver 6 sk. tull kannan; — och i Bonde-Ståndet: att införsels-afgiflerna å Olja måtte höjas till dubbelt, emot hvad Utskottet föreslagit, enär den inom landet tillverkades i öfverflöd. Ost, inom Ridderskapet och Adeln och i Preste-Ståndet: alt på de grun-, der, som blifvit vid artikeln Fläsk anförde, införsels-tullen, å Ost borde betydligt sänkas; — i Borgare-Ståndet: af en Ledamot, att följande redaction och lullbestämmelser matie derå antagas, nemligen: Surmjölk6— 3 R:dr värde och 1 R:dr tull \M. Rochgfort 1 „ „ „ 16 sk. „ fö. Bevillnin ^s-Utskot tels Utlåtande, N\o 30.
I första eller yttersta afdelningen till höger befinna sig helvetet, Gethsemanes trädgård med oljoberget; i den mellersta äro Herodis, Pilati, Hannas och Kaiphas hus samt tvenne kolonner, den ena, vid hvilken Jesus gisslades, och den andra, på hvilken hanen stod; i tredje afdelningen finnas fyra grafvar, ur hvilka de döda uppstego, Kristi och röfrarnas kors, den heliga grafven och himmelen. Emellan hvarje afdelning är en låg afstängning med en port. Husen hafva sannolikt bestått af fyra stolpar, hvilka uppburit ett tak. Då de stora passionsspelens vidlyftiga innehåll gjorde en mängd olika lokaler nödiga, så måste man ofta begagna en och samma plats för olika handlingar. Upptog föreställningen flera dagar, så kunde banan för hvarje dag efter behof omändras; i annat fall fick åskådarnes fantasi hjelpa bristen101. Det gamla skådespelet hade så mycket att framställa, att man ej kunde inlåta sig på ett illusoriskt återgifvande af verkligheten; man fick nöja sig med antydningar. I sistnämnda stycke består gästabudsmaten hos Simon af bröd och fisk, till nattvarden framhafves ett lam, en apothekare införes blott för att sälja en salfva till Maria Magdalena; i ett annat stycke är det berg, dit djefvulen förde Kristus, ett vinfat o. s. v. Sedan något varit begagnadt på banan, blef det icke bortburet, utan stäldt åt sidan, såsom det öfverblifna efter måltiderna, Lazari sjukbädd, ynglingens i Nain bår. Men å andra sidan sträfvades i öfverensstämmelse med den naturalistiska rigtningen efter den största möjliga handgriplighet, och detta har framkallat det älsta teatermaschineri, om man så törs kalla det. För att angifva att djefvulen ingått i Judas, måste denne framför sin mun hålla en lefvande fogel och låta den fladdra; mycken omsorg egnades framställningen af Judas hängning och död, han måste under klädnaden dölja en svart fogel och tarmarna af något djur, på det att när djefvulen ryckte upp hans klädning, tarmarna kunde ramla ut och foglen flyga bort.
Den skönhetstyp, som talade ur dessa drag, erinrade icke om de grekiska konstverkens kyska idealitet, ej heller om renässansens spiritualistiskt-svärmiska, men också af hednisk sundhet genomträngda stil; nej, detta porträtt bar alltigenom karaktären af en tid, som just icke egde någon karaktär, en tid som älskade det söta och smånätta; en tid som adlade faddheten till poesi — rococo’ns snirklade tid, äfven kallad stångpiskans. Hade detta porträtt varit något mera miniatyrartadt, så skulle man kunnat tro, att det var ett verk af den förträfflige Watteau, ämnadt att, i ram af fantastiska arabesker med guldglitter och brokigt gnistrande ädelstenar, paradera på någon Pompadours solfjäder. Det torde kanske förtjena anmärkas, att min far också i senare år höll troget fast vid det gammalfrankiska pudermodet och ända till sin död fortfor att låta pudra sig hvarje dag, oaktadt han hade det vackraste hår, man kan tänka sig: blondt, nästan guldgult och mjukt som kinesiskt silke. Sin stångpiska hade han säkert också gerna bibehållit, men den framåtskridande tidsandan var i detta fall obönhörlig. Emellertid fann han på råd. Han offrade blott formen, stångpiskan, men de långa hårlockarne bar han fortfarande som en bredt flätad chignon, fäst vid hufvudet med små kamnålar. I det mjuka pudrade håret observerades denna hårfläta nästan icke alls, men han var på så sätt icke någon affälling från det gamla stångpiskdömet, han hade blott, i likhet med så mången annan krypto-ortodox, i yttre måtto fogat sig efter den grymma tidsandan. Den röda uniformen tyder på, att han varit i hannoveransk tjenst. Vid den franska revolutionens början tillhörde min far prins Ernsts af Cumberland svit, och han deltog i det Flandriska och Brabantska fälttåget i egenskap af proviantmästare eller kommissarie, eller officier de bouche som fransmännen säga. Tyskarne kalla dessa tjenstemän: mjölmaskar.
Banko-Fullmäktige, angående val af. Se Val. — angående deras åtgärder i afseende på Riksbankens förvaltning. III. B. 187, 200. A. 201. Banko-Fullmäktiges Berättelse, angående dess öfverlemnande lill Rikets Ständer. I. B. 296. II. A. 7. Banko-Reglementet, förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter i l:sta Afdelningen af dess 4:de Artikel, angående diskont-verkens organisation. XIV. B. 19, 45, 72, 88. A. 122. XV. U. 121, 146. A. 159. U. 219. Banko-Reglementet, förslag till vissa förändrade föreskrifter i 7:de Artikeln deraf. XIV. B. 20, 45. A. 137. — dito lill föreskrifter motsvarande Irsta Artikeln i nu gällande. XV. B. 19. 59, 77. A. 79. — dito lill dito, motsvarande 3:dje Artikeln, 2:dra Afdelningen deraf. XV. B. 19, 59, 79. A. 81. •— dito till dito, motsvarande 6:te och 7:de Afdelningarne utaf 6:te Artikeln deraf. XV. B. 19, 59. A. 81. — dito till vissa nya eller förändrade föreskrifter i 5:le Artikeln, Irsta Afdelningen deraf, angående Bankens vexlingsoch Kassarörelse. XV. B. 112, 120, 123. A. 136. U. 219, 221. A. 224. — Ridderskapets och Adelös inbjudning i sistnämnde fråga. XV. 136. —, förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de Artikeln deraf. XV. B. 86. — Preste-Ståndets inbjudning med afseende på sistberörde Memorial så vidt det rörer det för e. o. tjenstemän i Banken föreslagna arfvodesbelonp, då han användes till ordinarie tjenstgöring. XV. 220, 224, 229. A. 230.