Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domaren fått sig viss tid förelagd till fullgörande af något som till b v s af hans talan hörer, då förhör med parter ie .nä äga rum. Jag föreställer mig, att någon gång kunde en sådan nödig ansedd upplysning bero af vittnens hörande å afläg-nare orter, då i ett Concoursmål af vidlyfiighet, sorn är egenskapen af de flesta, tiden tor Domstolns åtgärder med målets afgörande och domens expedierande skulle möjligen blifva a 1 It t ö r inskränkt, helst det är föreskrifvet, att Domens lifgifvande skall 3:ne veckor förut i hos.Tidningarna kungöras, och hvartill dag icke med visshet kan utsättas, förr än måfet är slut! gen pröfvadt. Sjelfva ordalagen uti tillägget äro äfven vederläggande. Huru orimligt är det icke att föreskrifva, att en upplysning, sotn af Domsrolen anses nödig och kan erhållas, icke bör inhämtas, innan må^t till afgörande företages. Månne Parten vinner mer genom målets förhastade afförande, än att det blifver fullkomligen utredt? Jag anser äfven all noggrannhet vid första instantien uti Concoursmåls behandling synnerligen nödig , emedan uti dem, enligt Kongl. Förklaringen den i <> Januari 1806, andra bev s, än de, som vid första Domstolen varit företedda, icke få i högre Rätt upptagas och ptöfvas. På dessa skäl kan jag ej medgifva, att tid för Concourcmåls afgörande och domens utfärd inde bör bestämmas förr, än efter det rättegången blifvit slutad. Den 3 Juni. 61 Enligt 13 §. i ConcoursStadgan, stadnar den Ledamot, ning, i ansv .r, om han ej med föista görligt är söker befordra deruti slut.
Doctor Hvassers den 29 Februari sisth å bordet lagda motion, att husbehofs-bränningen må upphöra, och i stället några få Brännerier inom hvarje Län tillåtas, hvilka såsom fabriker borde beskattas efter produetionen; hvilken motion, jemte de, i anledning deraf, denne dag afgifne yttranden, remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet. Från Vallöf]. Borgare-Ståndet. S. D. f. m. Föredrogs å nyo och remitterades till Bevillnings-Utskotlet: l:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, af den 24 sistlidne Februari, oin bestämmandet af stadigvarande Tull-afgifter å spanmål, och 2:o Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af nyssnämnde dag, angående ett af serskilde i Nåder förordnade Committerade uppgjordt förslag till förnyad Tull-taxa, jemte hvad i dessa ämnen af serskilde Ståndets ledamöter blifvit yttrad t. S. D. Till Bevillnings-Utskottel remitterades en, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 24 sistlidne Februari, angående ett af serskilde i Nåder förordnade Committerade uppgjordt förslag till förnyad Tull-taxa, af Herr Lagerqvist väckt motion om åtskilliga 'Iullbestämmelser, m. m. S. D. e. m. Föredrogs och bifölls Expeditions-UIskottets memorial, N.o 4, angående beviljande af ett tredje Vaktmästare-biträde vid nämnde Utskott. S. D. Föredrogos å nyo: l:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, af den 24 sisth Februari, angående åtgärderne till behöfvandes undsättning i missvexl-år. Remitterades till Stats-Utskottet; och Prot.
Högstedt &amp; C; o 32 Regeringsgatan 32 — Stockholm — Specialitet: Bordeaux&amp; Bourg-ogne-viner Billiga priser. FÖRYARINGSFACK Tandläkare TOM von HALL. — Hvard. Helgd. A l l m. Räntegodtgörelse 5 p r o c. 3:85 p r m e t e r i nyaste mönster och färger uthyras a f AKTIEBOLAGET STOCKHOLMS HANDELSBANK 8 Arsenalsgatan 8. Intendent Doktor Afzelius, Stockholm. HJO Program genom KamrerareKontoret. Vattenkuranstalt. 1 6: 4 5 pr meter — slät, randig, rutig, fasonerad, damast m. m. m.) pr robe &gt; kr. _ » kr. Profver o c h katalog omgående. — Dubbelt p o r t o till Schweitz. G. XZexmebergs Siden-Fabrik, Zuricb,. (K. &amp; K. Hofleverantffr.) — VÅRA ILLUSTRATIONER. Sällskapet P r o Patria har tillerkänt lärarinnorna vid Småbarnsskolesällskapets skolor Mathilda Augusta Nilsson i H e d v i g E l e o n o r a församling o c h Marie Louise Stockman i Jakobs församling sin medalj i guld för trohet o c h flit att i svart b a n d m e d gula kanter bäras å bröstet. Till båda öfverlämnades utmärkelsetecknet vid skolans afslutning den 12 d:s. ^ En petition till k o n u n g e n har inlämnats af ett 50-tal föreståndarinnor för Sveriges högre flickskolor m e d begäran att lärarinnorna i främmande lefvande språk v i d n ä m n d a skolor måtte få åtnjuta stipendier af allmänna medel för att kunna företaga utländska resor i o c h för idkandet af språkstudier. &gt; Priskurant gratis och franko. — ' * 4 KONGL. M. f l. i våra butiker 8 Regeringsgatan — TiZeeterlanggatan l ö A. T. A. T. D e n aflidna bestämmer däruti att 200,000 kr.
Utlåtande meddela öfver forrberörde till afskrifning i Nåder föreslagne summa af 5,283 Rldr 3 sk. 5 r. Banco. Af Riksgälds-Contoirets Handlingar inhämtas, att sedan uti nämnde Contoir anmärkning blifvit gjord dervid , att uti den från Stockholms Stad inkomna Summariska Redogörelse för år 1810, under Titel af anordning, blifvit afförde 1,103 Rtdr 42 sk. 10 r.; och likaledes under Den il Juli. 105I under Titel af leverering 1,347 R-dr 47 sk. 6* r., eller tillsammans 2,457 R:dr 42 sk. 4^’ r.
Verk fritt lill“kommande exemplaren af tryckt Skrift, samt “om Bokhandlare underlåter all ingifva För* “teckning å, dels Svenska, Utrikes tryckta, “dels i allmänhet utländska, i Riket inför“da, Skrifter.” “ Vid 5 §, i3:de morn., hvilket dock rätteligen tillhör icke denna, utan 4;de Sectionen, skulle hringas lill en sålunda jemkad lydelse: “Varder någon, af trycket härstädes ut* kommen, eller ““på Svenska språket förfat* “tad, utomlands tryckt och““ hit i Riket införd Skrift ““hos Konungen af Hof-Can“zlqriV‘“ anmäld, såsom innefattande ämnen. Conslit.-UtsÅ:s Memorial, iN:o 5i. atj hvilka kunde föranleda missnöje '“‘från mildra Magters sida,"" åge Konungen att derom, efter omständigheterna, förordna, samt, om Han sä nödigt aktar, låta genom ““Hof“Caiizlem““ föranstalta om Skriftens seqvestrerande och indragning, både hos Boktryckare och Försäljare eller andra Utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas. Så vida ““Hof*Canzlern““ ejöfverlemnar Skriften till Justitiae Canzlern, för åtalande vid Laga Domstol, skall han ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comitens Utlåtande, Finner Comiten, sorn icke må ingå i politiska considerationer, att Skriften, enligt Lagens bokstaf, ej åtalas kan, ““då bör,““ efter Konungens ompröfning, ““skälig ersättning af “Statsmedlen anordnas åt Bo k t ryck a i e eller “Försäljare, i och för deras omkostnader “och förluster.‘(“ llufvudmotiverne för ändringen ;iro, som Utskottet förmodar, synbart påfallande:
Af förestående beräkning visar sig dock, att Technologiska Institutets underhåll årligen medtager nära -§-:delar af ManufacturDiscontens behållna räntevinst, samt att detta anslag, som numera i 10 år utgått, tillskyndat Fonden en förlust i capital af 140,000 R:dr, oberäknadt förlorade räntor; och ehuru Revisorerne visserligen inse det vigtiga inflytande, en anstalt, ( 5 ) sådan som Teclin olo "iska Institutet, bör på fabriksoch slöjdenäringarnes utveckling och förkofran kunna utöfva, samt dessutom, för deras del, icke tro, att fabrikernes fortkomst bär i Riket hufvudsakligen beror af de ökade lånetillgångar, som för desamma kunna beredas, helst erfarenheten under de sednare åren ådagalagt, att productionen af inhemska fabricater, oaktadt låneprocentens årliga minskning, varit i jemnt tilltagande, så, och då det likväl, i Revisorernes tanka, icke bör förbises, att, vid productionens sannolikt fortfarande stigande och Fondens relativt obetydliga ökning, det förhållande förr eller senare måste inträffa, att det för fabrikerne af Fonden påräknade lånebiträde till den grad nedsättes, att fabrikanten icke af sin lånrätts begagnande kan hemta någon fördel och ändamålet med Discontens inrättning således förfelas, anse Revisorerne sig böra till Rikets Höglofl. SLänders bepröfvande hemställa, huruvida icke anledning må vara för handen att, i likhet med hvad som redan äger rum för Chalmerska slöjdeskolan i Götheborg, till hvars understöd Kongl. Maj:t af Nionde Hufvudtitelns medel i Nåder beviljat ett årligt anslag från och med innevarande år af 3,ooo R:dr, genom medels anvisande på annat håll befria ManufacturDisconten från utgörandet af det till Technologiska Institutets underhåll beviljade årliga anslag af i4>ooo R:dr.
Dessa skiljomän äro vanligen advokater, och der juristers biträde icke på detta sätt öppet anlitas lärer det ofta inträffa, att handelsdomaren söker råd hos advokater eller avouéer samt utan vidare kritik följer deras anvisningar *. * Uppström 1. c. pag. 82; Rivière 1. c. pag. 55 &amp; 56.I Spanien, hvars lagstiftning i många delar ju är J&gt;e-slägtad med den franska, skulle man väl vänta att finna särskilda handelsdomstolar. Så år emellertid numera icke fallet. Och i den nya handelslag, som från och med 1886 års böljan träder i kraft i Spanien, är, såvidt förf. kunnat finna, intet spår af dylika specialdomstolar att upptäcka, ehuru förslag om institutionens införande lärer hafva blifvit väckt af » El circulo mercantil » i Madrid. Den belgiska lagen är i fråga om handelsdomstolars sammansättning och kompetens i hufvudsakliga delar öfverens-stämmande med den franska, hvadan det ej torde vara skäl att här upptaga utrymmet med en särskild redogörelse för handelsdomstolarne i Belgien. Det bör dock icke lemnaé oanmärkt, att i Belgien, likasom i Frankrike, missnöje med handelsdomstolsinstitutionen yppats från skilda håll. Så ingafvo t ex. år 1859 ett flertal af medlemmarne utaf Ant-werpens advokatkår till Representantkammaren en petition, hvari begärdes » reorganisation » af handelsdomstolarne. Med den synes emellertid hafva åsyftats handelsdomstolarnes totala afskaffande, ty uti petitionen anföres bl. a.: att de olägenheter, som häftade vid den dåvarande organisationen af ifrågavarande domstolar, vidlåda sjelfva denna institution och äro en naturlig följd deraf: att deremot de allmänna civila domstolarne åtnjuta obe-stridt anseende för mönstergill ordning, värdighet och omutlig opartiskhet; att lagarne gifvetvis blifva respekterade af de allmänna domstolarnes ledamöter, som äro män, hvilka gjort det till sitt yrke att studera lagen och hvilka lefva utanför och öfver den sfer, inom hvilken parterna och deras försvarare röra sig;
T5 gar oeh lånedocumenter, samt, efter befunnea rigtighet, och, sedan det tili BancoFullraägti ge ingått med berättelse och protocoller om Revisionens förlopp, hvilka handlingar dessa sednare böra till Revrsorernes öfver Stats*, Råneooch Riksgäld sVerken närmare granska ning öfverlemna; till Directionen afgifva decharge som till BancoFuIlmägtiges godkännande skall uppsändas och af dem, så vida liinder å BancoStyrelsens sida icke dertill möter till Directionen sedermera öfverlemnas; utan ock vara berättigade, om de så för godt finna,: art äfven under årets lopp minst 2 till anta let, anställa irnprovisoriska revisioner, i hvil ket afseende tillgång på Verkets alla handlingar och räkenskaper ej får dem förvägras; dock att derigenom någon rubbning eller up pehåll i Contoirens vanliga göromål icke må förördsakasBancoFulimägtige derförutan för behållet att när sorn helst, antingen genom, någon af dess egna Ledamöter eller genem. Ombud anställa lika improvisorisk eftersyn. Revisorerne åtnjuta för de ordinarie Revisions-förirättningarne lika arfvode och resetractamente som Revisorerne för BancoDisconf. Verket, hvilket arfvode dock ej får beräknas för längre tid än högst en månad. Den som bifaller 25 §. i Reglementet, sådan som den efter Utskottets sednare Betänkande lyder, voterar Ja; Den det ej vill, voterar .joS. liane or Utskottets, Btt4n Randen .. Vinner Hej, iommer ny, votering att ari. srälias, huru medde extra Revisionerne öfver ILåneCprii oiren, bör förhållas. De öppnade votfiririgssedlarne, sedan Irenne origtlgfi u.ndfirgätt casseri.ng, innehöjlo ni.
Man har här bland andra vådor af tulls åsättande å fläsk uttryckt farhåga för, att brist på svin skulle uppstå i Sverige, men, om, såsom föreslaget är, tiden för bränvinstillverkningen blir utvidgad och derigenom god tillgång på drank kommer att finnas i landet, lärer väl icke någon sådan brist komma att uppstå. För min del anser jag det vara både billigt och klokt att sätta tull å landtmannavaror, och slutar nu med uttryckande af den förhoppning att, om också icke It. o. Ad:n skulle finna skäl att bifalla Utsk:ts förslag derom, det icke måtte dröja länge, innan den nya representationen tager denna angelägenhet om hand och afgör den på ett, enligt min åsigt, för landet nyttigt sätt. Jag röstar bifall till Utsk:ts förslag. Många ledamöter hördes nu ropa på propos. Gr. Posse, Arvid: Jag är förvissad att R. o. Ad:n nu fått höra tillräckligt mycket statsekonomiska theoder och siffror. Jag skall försöka undvika att åberopa några sådane och i stället fatta frågan så praktiskt som möjligt. Det går ett rop öfver landet, visserligen ej från Ystad till Haparanda, men dock i hela den mellersta delen af Sverige; man ropar der högt på skydd, man yrkar, att landets största, vigtigaste modernäring, jordbruket, skall understödjas genom höga tullar å landtmannaprodukter. Jag våga,r säga eder, Mina Hrr, som fordren detta: ni fordren en omöjlighet, och jag skall söka bevisa eder detta. Beviset hemtar jag från ett medgifvande af en bland de talangfullaste ledarne inom skvddstullslägret. Han har nemligen i dag här uppgifvit att J af Sveriges befolkning utgöres af landtman; i så läll måste naturligtvis endast återstå som icke äro landtbrukare. Skall nu jordbruket åtnjuta skydd i den mening det här tages, d. v. s. att dess idkare erhålla mera betaldt för sina varor, än nu, så måste väl detta skydd lemnäs af konsumenterna.
— N:o 34, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 20, angående Allmänna Bevillningen: B. IX. 148, 166, 182, A. 182, 193, 196, 203, 204, 205, 206, 211, 213, 214, 215, 219, 222, 230, 237, 244, 245, 248, 249, 251, 254, 257, 258, 259, 265, 274; B. X, 107, 161, A. 162, 163, 164, 165, B. 248, 283, A. 283, E. 377. — N:o 35, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, dels i fråga om bevillning af gåfva, testamente, fideikomiss, arf och fynd, dels angående upphörande af föreskrifterna om stämpelpapper å testamenten och fideikomissbref: B. IX. 148, 166, 274, A. 274, 277; B. X. 107, (E. 160.) B. 161, A. 162, 163, 164, 165, B. 248, 283, A. 283, E. 377. — N:o 36, i anledning af återremiss utaf en del af Utskottets Utåtande N:o 24, angående folkskole-afgiftens utgörande: B, IX. 148, 166, 277, A. 279; E. XI. 3. — N:o 39, med förslag till voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens olika beslut i afseende å förändrade föreskrifter om Allmänna Bevillningens utgörande samt angående mantalsoch skattskrifningnrnes förrättande: B. X. 107, 161, A. 162, 163, 164, 165, B. 248, 283, A. 283, E. 377. — N:o 40, i anledning af väckt fråga om förtydligande af Rikets Ständers beslut angående tull å ättika: B. X. 248, 283, A. 283; E. XI. 315. — N:o 41, angående städernas salu-accis: B. X 248, 283, A 283. — N:o 42. till Högvördiga Preste-Ståndet, i anledning af dess skiljaktiga beslut, i fråga om Utskottets i Memorialet N:o 39 afgifna förslag till voterings-propositioner, angående förändrade föreskrifter om Allmänna Bevillningens utgörande: B. X. 248, 283. A. 283. E. 377. — N:o 45, med förslag till de formulärer,
Detta Rikets Ständers, af Kongl. Majlis nådiga framställning föranledda beslut har, under den 19 Maj 1845, blifvit Statskontoret till kännedom och efte rrä l telse m edd e 1 ad t. io angående den s. k. Efter inhämtande af Statskontorets underdåniga utlåtande, hafva handlingarne i detta mål blifvit öfverlemnade till Kommitlerade för utarbetande af förslag till skatteväsendets och uppbördsverkets förenklande, som i ämnet algifvit särskildt utlåtande. angående utarrendering af ett laxfiske i Umeå eif vid Norfors bv (155). Under den 10 April 1845 har Kongl. Maj:t bifallit hvad Rikets Ständer för deras del beslutat, och derom låtit nådigt bref till Kammarkollegium afgå. Ä8iJ:o angående afskrifning af förskotter i och för revisionen af Rikets Elemeular-läroverk (148). Rikets Ständers uti denna underdåniga skrifvelse anmälda beslut har, under den 10 April 1845, blifvit Statskontoret lill behörig efterrättelse meddeladt. angående förvaltningen af Sala Silfververks ränteersättningsfond (162).' Efter inhämtande af Kammaroch Bergskollegiernas samt öfrige vederbörandes häröfver infordrade underdåniga yttranden, har Kongl. Majit, vid föredragningen af detta ärende den 13 April 1847, förordnat, alt Bergslaget borde omfatta första lämpliga tillfälle att, i enlighet med Rikets Ständers framställning, använda fonden till inköp af någon passande jordegendom, Bil. till R. St. Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. .1847. 31 hvars afkastning någorlunda motsvarade den inkomst, som genom medlens utlåning vanligen står att erhålla; kommande emedlertid fondens kapital, tillika med hvad vidare årligen inflyter, att antingen hos Bergslaget få innestå emot ränta af sex för hundrade eller ock genom utlåning göras fruktbart. l§5:o angående ändringar i stadganderne om markegångsprisens bestämmande (159). angående bokföring af Landlränlorna (161).
Bonde-Ståndet ingifvet, till Stats-Ulskottet remitteradt memorial, anfört: att den rättvisa, som, genom ofvanberörde ålgärd, kommit de församlingar till godo, från hvilka Idelgonskvldskorn, enligt Kongl. Majlis Nådiga Bref af den 24 Mars 1824» skulle hafva utgått till Lunds Cathedral-skola, icke sträckt sig till eller vederfarits de församlingar inom Lunds Stift, som voro belägne inom 2ine mil från städerne, och hvilka församlingar, enligt ett af Konung Christian den IV meddeladt förordnande, som genom Malmö Recess af år 1662 bekräftades, ännu måste utbetala sin Helgonskyld till städernas skolor; att dessa väl icke kunde undvara den inkomst, som den anslagna Helgonskylden be.redt dem, men att det likväl i motionärens tanke vore orättvist, alt kringliggande landtförsamling»!- skulle löna lärare åt städernas invånare, då de sjelfva voro 1 största behof af den utgående Helgonskylden för sina egna barns undervisning, samt städernas invånare icke lemna de - Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 120. 9 de något bidrag lill lärares aflöning hvarken vid Lärdoms-skolorna eller Academien; och har på sådane skäl Motionären föreslagit, "att Allmogen äfven i de församlingar, sorn ligga inom tvänne mil från Städerna och ännu till deras skolor betala Helgonskyld, mätte derifrån befrias och hädanefter njuta lika rätt med alla andra församlingar, att nemligen få använda Helgonskylden till upprätthållande af folkskolorna i deras egna församlingar, samt att Lärdoms-skolorna må, i stället för Helgonskylden, erhålla motsvarande anslag af Statsmedel, hvarigenom deras underhåll icke komme att trycka allmogen mera än landets öfriga invånare.” Sedan Stats-Utskottet, för behandling af detta ärende, sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten gemensamt tagit detsamma i öfvervägande, och få sitt utlåtande deruti nu afgifva. Utskotten få dervid tillkännagifva, att
I afseende på de af Committerade föreslag» ne grunder för stiftandet af de Civila Embets» och Tjenstemännens Pensions-Cassa, hafva BikJ sens Ständer ansett redogörelsen för samma Cassas Förvaltning böra inför Biksens Ständer och deras Bevisorer, vid granskningen af Stats-VerIcets räkenskaper uppvisas, äfvensom Biksens Ständer funnit den förändring i io:de punctea af Committerades Förslag nödig, att, i stället för femton, tjugu effective tjensteår skola,' vid dea utsatte lefnads-åldren, utgöra minimum för rättighet till Pension; samt att, sedan E. K. M. I Nåder faststält de vilkor, hvarmed Städernes Embetsoch Tjenstemän böra ega rätt, att blif-j va delegare uti Pensions-Cassan , det endast på deras hörande må ankomma, huruvida de åstan^ da i denna Inrättning deltaga. Biksens Ständer, som i öfrigt funnit Committerades Förslag, rörande den blifvande. Pensions-Inrättningens omfattning, i alla delar val grundadt, få hos E. K. M. nu i underdånighet anhålla, att samma Förslag måtte till verkställighet varda befordradt. Biksens Ständer framhärda etc. 453 Underdåniga Skrifvelser. Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 1 Sept. 182jj. Preste-Ståndet d. a — —' Borgare-Ståndet d. 2 .—■ — Bonde-Ståndet d. 2 — —• Riksens Stcinders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Remiss uppå Chefens för Skånska Dragon-Regementet underdåniga anmälan om Expect ance-Ion för Cor netten Friherre Casimir Sparre. S. A. K. Till Riksens Ständers Stats-Utskott har E.
Klädd som en arbetarhustru, gick hon med korgen på armen till grönsakshandlaren, till kryddkrärnaren, till slaktaren, handlade och prutade, rädd om sina fattiga styfrar. Hvarje månad måste några växlar betalas, andra förnyas för att vinna tid. Om kvällarne brukade hennes man föra räkenskaperna åt en handlande, och om nätterna skref han ofta renskrifning till fem sous arket. Detta lif fortfor i tio år. Efter tio års förlopp hade de betalt hela skulden och dessutom ockrarnes höga procent och en massa räntor. F r u Loisel hade åldrats mycket. N u m e r a var hon en kraftfull, kärf och sträf arbetsmänniska. H o n hade röda händer, var slarfvigt kammad, gick med snedt och vindt hängande kjolar, var högröstad, och när hon skurade golfvet, stod det som en sjö. Men det kunde hända ibland, när hennes man var på kontoret, att hon satte sig vid fönstret och tänkte på den där kvällen för längesedan, på balen, då hon hade varit så vacker och så firad. H v a d skulle kunna ha händt, om hon aldrig förlorat det där halsbandet? H v e m vet? hvem vet? H v a d lifvet ändå är underligt och växlande! H v a d det behöfs litet för att störta eller rädda en människa I E n söndag, när hon tog en promenad i Champs-Elysées för att uppfriska sig litet efter veckans mödor, fick hon se en dam, Redigeras af Sophie Bidrag mottagas med Linge. tacksamhet. Logogryf. F r u Forestier hade stannat. » Du säger, att du köpte ett diamantbalsband för att ersätta mitt. » » Ja, du märkte det således inte? D e voro — Ett utbvtt löfte om två hjärtans tro?! — I pärlväfd skrud jag höljer fält och ängar Och skog och lundar, park och blomstersängar; Och frid och doftrik värme hos mig bo. Ja, skön, helt visst och stämningsfull jag är! — Mitt namn man tecknar med bokst äf ver tio, Hvaraf man sedan bildar ett slags TI trio T&gt;.
Sökes hvilostånd för sådan grufva, hvarifrån annan i arbete varande grufva kan under hviloståndstiden blifva af ökadt vatten-tillopp besvärad, må hviloståndet af Bergmästaren icke beviljas förr, än antingen egaren till den angränsande grufvan sådant medgifvit, eller visas kan, att öfverenskommelse med honom om vattnets undanhållande under hviloståndstiden träffats, eller ock sökanden ställt till vederhäftigheten styrkt borgen för all den skada, som under samma tid, genom ökadt vattentillopp, egaren till angränsande grufva tillskyndas. Visar det sig, sedan hvilostånd redan beviljadt är, att angränsande grufvor, på sätt förut nämndt är, förnärmas, pröfve då Bergmästaren, efter vederbörandes hörande, och, om så erfordras, på stället hållen besigtning, saken noga, och bestämme genom utslag, derest vänlig förening ej träffas kan, de vilkor, hvarunder det gifna hviioståndet får tillgodonjutas. § 58. Kongl. Maj:ts Nåd. Önskar grufegare längre tids hvilostånd, än Bergmästaren enligt 56 § kan medgifva, söke då förlängning derå, med fullständig uppgift om orsakerne dertill, hos Bergs-öfverstyrelsen, som, när skäl till beviljande förekomma, må ega att ytterligare förlänga hviloståndstiden, dock icke utöfver 10 sammanräknade år ifrån den tid hviloståndet första gången medgafs, derest särskilda omständigheter dertill icke föranleda. I ’ § 59. Sedan hvilostånd af grufegaren sökt är, kan rättigheten till grufvan icke förloras derföre, att med resolutionens utfärdande någon tid fördröjes; dock skall förlängning af beviljadt hvilostånd, för att kunna bifallas, vara hos vederbörande myndighet skriftligen sökt, innan det förra hviloståndet tilländagått. Meddelas åter uppå sökt hvilostånd eller begärd förlängning af hvilostånds-tiden afslag, skall det åligga vederbörande grufegare att, inom åtta månader från resolutionens datum, grufarbetet återtaga och i föreskrifven ordning fullfölja, såvida hans framtida rätt till grufvan eller fyndigheten förvaras vill. S Kap Särskilda Stadganden. § 60.