Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tersmeden uppgifvit detsamma, ty på grund af 1812 års circulärbref hafva redan fyrfaldiga öfverenskommelse!' blifvit träffade, rör:de planpenningars utgörande, åtminstone vid alla de regementen Frih. Tersmeden uppräknade. Denna fråga har visseriigen länge varit föremål för mycken missbelåtenhet å hjelprotarnes sida, men 1731 års K. resol. anvisar en utväg till rättelses vinnande, i händelse soldattorp skulle finnas innehålla mera jord, än knektecontractet bestämde, nemi. deruti, att jorden vid soldatens afgång kunde åter till stamroten utläggas. Detta förhållande upphäfves ingalunda genom den föreslagna und. skrifvelscn; 8 H. 63 «s Den 20 Mars e, m. tv deri tillst.yrkes endast R. St. att hos K. M. begära den förklaring af 1817 års bref, ”att, derest i detta hänseende frivilliga öfverenskommelse!- stamoch utrotarne emellan icke kunde träffas, berörde qvantum spanmål må anses motsvara den ersättning, knekteeontracten tillförbinda hjelpeller utrotar att till stamroten erlägga för den jord stamroten lill soldattorpet afstår, samt att, om torpet finnes innehafva jord eller andra förmåner utöfver contractets föreskrift, och roteintressenterne icke anse utläggning af jorden och indragning af förmånerne böra verkställas, utrotarne då skola med stamroten, efter hvarderas andel i roten, deltaga etc.” Deraf synes äfven, att delta förslag uppfyller allas billiga fordringar. På grund häraf anhåller jag vördsamt om Hr Gr. o. Landtnäs [»ropos. på bifall lill betänk. Öfverläggningen ansågs härmed vara fulländad, hvarefter II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle Statssamt Allm. Resv.- o. Ekon.Ulsk:ns utlåt. Ropades starka ja, blandade med några nej, hvarpå II. Ex. förklarade, alt ja öfverröstat nej. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Och befurmos, efter valförrättningens slut klockan 8 e. m., följande Herrar hafva genom de fleste rösterne blifvit till Suppleanter utsedde: Den 16 November e. m. 63 Röster. Friherre Silfverskjöld, Carl 81. „ a63. Friherre Marcks von Wur tenberg; Fullm. Friherre Sparre, Sixten . 80. Herr af Wingård, Johan 80. Herr Tamm, Pehr Adolph 80. „ 102. Herr Oxehufvud, OlofPhilip 79. „ 211. Friherre Cederström, Jacob j5. „ 33o. FriherreSilfversparre; Full mägtig Grefve Oxenstjerna, Erik, genom lottning med N:o 44^ Herr Netherwood, Wilhelm; och N:o 478. Herr Printzenschöld, Axel .. 61. s, 446. Herr Netherwood, Wilhelm, genom lottning med N:o 33o. Friherre Silfversparre; Fullm. Grefve Oxenstjerna, Eric, och N:o478. Herr Printzenschöld, Axel 61. Ånyo föredrogs StatsUtskollets den 22 sisllidne Oclober under N:o 310 afgifne, och den i3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 189 förut meddeldte Betänkande, angående anslag af medel för tryckning af Lundshöfdingarnes EmEetsKungörelser. 64 Den 16 November a. m. Herr Rosenqvist _, Fredrik Leonhard: Då Utskottet ej mägtat vederlägga de anmärkningar jag framställt emot öfverförandet af tryckningskoslnaderne för Landshöfdingarnes EmbetsKungörelser på Statens räkning, nödgas jag qvarblifva vid min åsigt af ämnet, och bestrida all utgift för Staten i detta hänseende; hälst en slik utgift synes så mycket mera öfverflödig, sorn förslaget endast åsyftar maklighet för tjenstemännen vid LandsCancellierne.
Letänkanllen, Kro >4. 22Ä >4:o rktt llcsse köi Biiillelsei , innan Lanken tillätes 6e samma ä annor man ösverläta, skola BrgösBontoiret till inlösen bemBjuöas. läro /Ktt 6e 1,432: i3. 3. livilka öfverskjuta jemna suinman 4>4oo,ooo B:6r, af körenämnöe Kapitalsk»I6 mäga af BrgösLontoret inbetalas; samt 16:0 ^ktt inom linie» mä Balanceras öfrige
Kläder: nya, ”andra slag”, än Fruntimmersaf till införsel lofgifna tyger. Kort: Spel. Porcellaine: oäkta, måladt eller tryckt. Slöjdevaror: ej specificerade. Stål: oarbeladt, ”andra slag”, än Gjutoch Garf-stål.. Väfnader: Helsiden: Alngods: Taft, Kypert eller Levantin, Satin eller Sidensarge, enfärgade eller skiftande, rutiga eller randiga, Helsiden: Alngods: genom olika fargadt Silke, men ej’ genom väfnadssättet, utom när de inkomma directe från Ostindien. Dukar: ”alla andra slag”, än de af Gaze eller annan gles väfnad, — af såkalladt Rourre de Soie, — samt af de genom tryckning eller pressning faconnerade, och än de från. Ostindien direet inkommande. Halfsiden: Dukar, under 10 R:drs värde. Bomulls: Alngods: Hvila: alla i Taxan ej specificerade:: 68 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, Nxo 30. Väfnader: genom väfnadssättet släta såsom Callico, Bomullslärft m. fl., utom vid direct införsel från Ostindien. Färgade: alla genom väfnadssättet släta, enfärgade, utom när de inkomma directe frän Ostindien. Tryckta eller pressade: ”andra slag”, än sådana färgade, som tullbehandla* lika med hvita af samma slag, samt i allmänhet alia, tyger i finhet öfver SO trådar på tummen i ränningen , och än de som direkt införas från Ostindien. Dukar: släta, af färgadt garn, slörre och mindre, samt tryckta af 7 qvarters fyrkant och deröfver fransarne Bomulls: Dukar: oberäknade, utom då de införas directe från Ostindien. Ylle: Alngods: Boy. Kläde, Dråp, Halfkläde, Vadmal, Ralin och Corderoy, samt Casimir af andra färger än Dvitt, svart, gult och rödt. Halfylle: Alngods: Flanell.
Missgérnings-Balken, ära af den vigt, att de icke kunna rubbas samt ej eller tåla motsägelse: den åtgärd att låta en Delinqvent med särskildt straff umgälla hvart och ett af de brott, för hvilka bfln under en Lagfö ring - Den 27 Aprili 45 i ring lill ansvar ställes, oftast skulle medföra der* följd, att brottslingen komme att lida straff vida utöfver hvad Lagen såsom högsta kroppsplikt bestämmer, och skulle dessutom utomordentligt förlänga undersökningens, gång, då det icke kunde betagas deri sakfällda att öfver hvarje sådan Dom. i Ofver-Katten föra klagan, vådligheten deraf ar nog synbar, att åt .Domaren anförtro den magt, att kunna genom särskildta bestraffningar näpsa Delinqventer för oskickligt uppförande vid Domstolar, der de till ransakning äro inställde; oclV några medel utom Statens dryga betungande icke finnas att tillgå för praunier åt dem, hvilka» uppspana och fasttaga missdådare, som jemväl är, en skyldighet, åliggande hvar och en, i synnerv het -Kronaoch Stads - Betjente, i följd af deras .tjenstepligt, hvilken icke utan ansvar kan åsidosättas; finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon förändring uti hvad i dessa ämnen är vordet föreslaget. Deremot har Utskottet ansett sig böra fästa en särdeles uppmärksamhet vid det sorn, på sätt of-’ vanberördt är, blifvit anfördt rörande verksammare anstalter för fångars vård, i synnerhet vid det, de, till undergående af Ransakning eller straff, från den ena orten och stället till en annan forslas.
resepenningar åt landtmätarne, efter 200 . gode män och handtlangning inköp af papper Westernorrlands län: föredraganden, arfvode dito för skrifbiträdes aflöning styresmannen, med rättighet att tillika utöfva förste landtmätare tjenst 5 landtmätare i 3:dje lönegraden, arfvoden . resepenningar åt styresmannen - dito åt landtmätarne, efter 200 gode män och handtlangning inköp af papper . Westerbottens län: r> dito för skrifbiträdes aflöning „ styresmannen, med vilkor att ej tillika utöfva annan tjenstebefattning, arfvode . men eljest såsom hittills 1,500 R:dr. „ 5 landtmätare i 3:dje lönegraden, arfvode „ 6 dito i 2: dra dito dito R:dr 2,500 V 1,500 V 400 V 400 V 1,070 5? 30 1,000: Transport Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition J\s 60. 23 Till 9 landtmätare i l:sta lönegraden, arfvode „ resepenningar åt styresmannen „ dito åt landtmätarne, efter 200 „ gode män och handtlangning „ inköp af papper Norrbottens län: Till föredraganden, arfvode „ dito för skrifbiträdes aflöning „ styresmannen, med vilkor att ej tillika utöfva annan befattning, arfvode men eljest endast 1,500 R:dr. „ 9 landtmätare i 3:dje lönegraden, arfvode „ 4 dito i 2: dra dito dito 2 dito i l:sta dito dito v „ 10 af dessa landtmätare för öfverarbeten efter taxa, högst 400 R:dr till hvarje, förslagsvis „ resepenningar till styresmannen „ dito till landtmätarne, efter 200 „ gode män och handtlangning, såvida Kongl. Maj:ts
Genom bifall till förslaget skulle dess utom ett anmärkningsvärdt missförhållande uppstå, i det att Utskottet icke desto mindre bibehållit tullfriheten för Kopparoch annan ej specificerad metalltråd, »andra slag» (än förgyld, försilfrad eller pläterad), hvilken artikel dragit högre tull än Jernoch Ståltråd, men. vid samma tillfälle som denna, från tull befriades.» Häruti hafva instämt: Grefve Lagerbjelke, G., Friherre Silfverschiöld, C. 0., Herr Lagerhjelm, G. B., Friherre von Schwerin, C. J., Herr Brakel, M., Herr von Kramer, A. B., Herr vice Talmannen J. G. Schwan, Herr N. P. Lindeström, Herr B. Cramér, Herr J. Ödmanson, Herr A. F. Ericson. Herr J. K. L. Eneman, samt Riksdags-fullmägligen Nils Olsson från Malmöhus län. 3:o. af Herr Komminister Beckman: »Jag önskar få antecknadt, att jag icke i alla afseenden och minst i afseende på den starka tullnedsättningen för utförda varor har delat Bevillnings-Utskottets äsieler.» O O 4:o. af Herr Prosten Sondén: »De grundsatser, hvarpå vår tullagstiftning i allmänhet är byggd, äro så enkla och klara, att äfven den i national-ekonomien föga bevandrade måste kunna dem fatta och, om han är opartisk, skänka dem sitt bifall. De äro: för råvaror i allmänhet eller föga bearbetade nödvändighetsvaror, tullfrihet eller en så ringa tull, att den för konsumenten vid dess inköp i minut ej medför någon ökad utgift; men deremot för mer eller mindre bearbetade varuartiklar någon, om ock lindrig tull, hvilken, ehuru högst då den gäller öfverflödsvaror, aldrig sättes så hög, att införsel blir omöjlig. Härigenom beredes åt konsumenter en lätt tillgång på lefnadsförnödenheter, åt den inhemska industrien möjlighet att täfla med den utländska, och åt Staten behöfliga inkomster, hvilket sistnämnda torde få anses såsom tullens hufvudändamål i allmänhet taget.
Mången efter skattläggningen upodlad mark är dessutom nu af lika stort värde som den ursprungliga odalåkern, och får jag afsöndra utaf den ena, må jag äfven få afsöndra af den andra sortens mark, helst då lägenheten ju alltid drager skatt till hemmanet, derifrån den blifvit afsöndrad. Jag anser således ganska välbetänkt af .motionären att hafva föreslagit uphäfvande af denna inskränkning, och anhåller om återremisa till Utsk.-t, på det större utsträckning i afsöndringsrätten måtte blifva föreslagen och vinnas. Hr Nordenfelt, Enar: Jag instämmer till alla delar med den siste värde talaren, och får, utom de skäl han redan anfört, fästa upmärksamheten derpå, att moraliteten vanligen är större hos verkligen bofasta personer än hos en lös befolkning. Alia åtgärder, som syfta derhän att underlätta möjligheten till anskaffande af eget hem för den obemedlade, kunna alltså icke vara annat än välbetänkta. Det är också ganska väl kändt, att den starka utflyttningen till Amerika har till stor del sin grund i svårigheten att blifva bofast och få ett eget hem. Förhållandet är visserligen bättre nu än det var förr, men i närheten af städerna har icke flertalet kapital nog att köpa 2 tunnland, och så mycket behöfva de icke heller, då deremot enhvar torde vara i 154 Den 15 A ugust!. tillfälle att förskaffa sig en mindre lott, såsom ett halft tunnland. Man nedsätter också egendomsvärdet i städernas grannskap derigenom, att man förbjuder utskiftandet af jorden. Man måste äfven taga i betraktande, att numera, sedan jernvägar blifvit anlagda, det finnes många platser, som vore särdeles lämpliga till en större styckning, och der folk gerna skulle nedsätta sig, om de finge köpa mindre lotter. Jag kan hålla med den siste talaren derom, att det vore kanske ett alltför stort steg att medgifva en obegränsad styckningsrätt öfver hela landet, men tror att något medgifvande bör göras för den jord, sora ligger i närheten af städerna, och anhåller derföre om återremiss. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof:
Allmoge således härigenom icke på något sätt förnärmad, elier försatt i sämre belägenhet än hvar och en annan Lånsökande , hvars behof, efter hvad nu blifvit upplyst, är underkastadt enahanda, troligen håde i allmänt' och enskildt afseende nyttiga, pröfning. 7 §. deremot visar, att Herrar Revisorer väl fästat uppmärksamhet dervid, att omsättning ganska ofta först på en månad å gamla Docuineniet och sedan på fern månader å en anskaffad ny revers blifvit beviljad; men tillika utlåtit sig: ”Att enär vederbörlig afbetalning derjemte skett, hade Eevisorerne deremot icke att ”påminna, så vida denna åtgärd haft för ändamål ‘ ”att ej belasta ordenteliga Låntagare med Straff’ renta för det deras Omsättnings-Bocumént, i an”seende till någon befunnen felaktighet, icke kun”nat genast antagas, men som Låntagare, hvilka ”genom försumlighet i allt fall gjort sig förfaline ”till Straff-renta, jemväl fått erfara en slik förmon, och det'äfven handt, att en person under be - p Den 19 Juni, 779 ”begagnande af denna utväg fått omsatta ett Lån ”forst på en, och sedermera på fem månader, ut”an att hvarken deri ena elier den andra gången ”derå göra afbetalning; sä, och på flera anförda ”skäl, hade Revisoreme önskat, att Directionen ”ville inskränka denna omtanka till personer, som ”sjelfva visa sig angelägna att deras åliggande ”så i det ena som andra .fullgöra” Den farhåga Riksdagsmannen' Longberg yttrat, att Allmogen, för bristande kännedom af formaliteterna vid ler, skulle bringas på féilust igenom fordrad öfver-renta är såledesundanröjd genom sjelfva det Stadgande, hvaruti hat; sökt ändring.
På sådant sätt bar för ifråga varande koppar under denna titel åren 1833 och 1834 en summa af tillsammans 1,512 R:dr 7 sk. 6 r:st. Stats-Verket tillgodokommit. Stats-Verkets verkliga kostnad för berörde utmyntning, som uppgått till 7,666: 32. — bar, efter afräkning af Kopparens debiterade värde 6,154: 24. 6. afbränning 461: 28. 3. Revisorerne anse att en dylik kostnad, då den uppkommer, bör uppföras bland utgifterne å 8:de Hulvud-Titeln, under rubrik: ”Transportkostnad m. m. för Stats-Verkets koppar och jern,” så vida densamma ej kan i allmänhet undvikas derigenom att kopparen försäljes och kopparskiljemynt vexlas af Rikets Ständers Bank. Ersättning till Sala Bergslag för förmycket levererad Myntskatt är en följd af Rikets Ständers den 17 Juni 1834 aflåtne underdåniga skrifvelse N:o 45, enligt hvilken Bergslaget befriats från erläggande af högre myntare-lön och slagskatt än som före år 1830 ägt rum, med förklarande af Rikets Ständer derjemte, att hvad derutöfver redan blifvit utaf Bergslaget inbetaldt, på grund af nya Mynt-Ordningen, komme att detsamma reslitueras. Uti 1835 års Riks-Hufvudbok bar jemväl under denna Titel, eller ”Anordning på Öfverskotten af Stats-Verkets Inkomster,” upptagits ett belopp af 1,468 R:dr 8 sk. B:co, utgörande ersättning till Götheborgs - — 28 — oell Bohus Läns Ränteri för derifrån år 1819 till Uddevalla Curhus ntbetaldt förskott till diverse omkostnaders bestridande.
på en sats kosta 4: 40 pr sats. Sändes på järnväg mot efterkraf, på båtar endast da den är förut betald. Uppgif den sort, som önskas af de tre sorterna. Endast hel sats sändes. Hellösande för kronisk förstoppning, magkatarr m. m. N:r 2 Halilösande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Bindande för tarmkatarr, diarré m. m — Jönköping i januari 1899. Rikstelefon. Sofia Ivarsson, Östra Storgatan 63, «7 önteöping * y o t t e n LjungdahFs HvitvaruafFär ^ 1 M a Allm. l m s k i Telef. l n a d 106 s ^ a 04. t a n Q Beställningar emottagas å all slags Beställ sömnad, äfven då tyg inlämnas. Ingen föiskottsbetaln. Tysk HaiidelskorresDoadens. I Bästa resultat garanteras. Piospekt o. I profbref gratis Malmö Språkå Handelsinstitut, | Dir. H. S. HERMOD, Söderg. n, [Malmö. Halsfluss ooli katarrala aktymmor i mun och svalg undvikas och botas genom att till dagligt bruk som munvatten använda det af en svensk läkare uppfunna preparatet Azymol, soro dessutom är det verksammaste mot smitta och för all särbehandling, ekzem, reformar, finnar, utslag m. m. F. Pauli ' s Azymol har erhållit guldmedalj London 1S99. Intyg af framstående läkare. (S. T. A. 66019) H O S T A, halsoch bröstkatarrer öfvergå vid bristande vård och användande af overksamma medelicke sällan till svårare kroniska sjukdomar. Ett godt behandlingsmedel till förekommande häraf är D:r P. Håkanssons Salubrin, om det användes enligt beskrifning till värmande omslag, gurgling och inandning; fördelaktigast och bäst är att för inandningen använda salubrininandningsapparat. Allmänheten varnas mot efterapningar af fabrikatet. Mufoal lif e SOLIDT: Försäkr. fond Kr.
I —r — __ allt annat som innebegripes under jern och stål, svart, slipadt fila dt, poleradt elder förtent gröfre eller finare IOO 1 _ Gjutit _ Gjutgods till Machinerier och delar deraf , 5o 3 _ Tack, Osmunds och Ballast . 10 oo Allt annat gjutit arbete, tillverkadt vid Reverber eller andra Smälteverk, än vanliga Masugnar . IOO 3 _„ Gamla casserade Kanoner och Bomber 100 3o _ Skrot af gammalt gjutit eller smidt jern ooh stål IOO 3o tttn . 3g Augusti /. m. 3 ~ 7? — 0 "E 3 c 3 3 s a • a> H -o Cfc -1 £*> O cd o c CE o* 3 a> Instrurnenter, Musikaliska, Waldthorn och Trumpeter . Juveler, så väl innefattade af alla slag, 5o i som oinfattade, må tullfritt införas K. i Kläder, gång-, linneoch sängkläder, nya, af alla namn och slag Knapergall och Ekollon, maine eller 25 i omalne . , 5 i Koppar, rå • > » IOO 3o slantar, myntadé’ IOO i5 Kort, spelj l OO i Kreatur, lefvande, Hästar 25 i RaceHingstar , 5 i _ alla andra slag a5 i L. Ljus, vax-, hvita eller af spermaceti 5o i M. Mattor, bast . Metall, arbetad, zink , Muscus . .. 2 5 10 5 i Mynt, af silfver , , j fritt -i5 äf guld . fritt 15 Målningar, utan glas och ram «_ med fritt —i ptn 25 Augusti f, m. ^ nied glas och ram; tullen beräknas endast å garniturets värde i P Peltead eller Pelsverk Fåroch Lamskinn, alla slag beredda Pennor, skrifberedda Perlor, äkta, så val infattade som oinfattade, må tullfritt införas. Plogar Pommeranoer i Porcellaine, oäkta, alla slag, ej specicerade , <2- Qvicksilfver eller Mercurius ♦ R.
Doctor Faxes Memorial, innehållande hemställan, att en Skådepenning må af Riksens Ständers Bank präglas till åminnelse af den 4 Julii 1817, då Hans Kongl, Höghet ArfPrinsen Hertigen af Södermanland uppnådde myndighetsålder. S. D. Remitterades Till StatsUtskottet: 1:0 Herrar Arfvidssons, WidebergS och Lefflers Memorial, angående yrkad befrielse för Götheborgs Stad från deltagande uti KronoUpp'bördsmännens derstädes aflöning samt begäran om ersättning för hvad Staden i detta afseende hitintils erlagt. 2:0 Herr Norströms Memorial, angående förbättring af Eärarnes lönevilkor vid Prins Oscaks ElementarSchola i Askersund samt anslag af allmänna medel till inköpande af ett Scholehus för nämnde Inrättning. 3:0 Herr Eckhofls Memorial, angående åtgärders vidtagande till beredande af ersättning för de förluster, Svenske Handlande och Skepps - ProtolollsUtdrag d. 5 Jan. 1818» 48g Redare under de senaste Krigsåren mast vidkännas genom Skepps uppbringningar af de Utländska Magter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande. 4:0 Herr Thunells Memorial, innehållande yrkande, att Kongl. Allmänna Magazitis-Directionen ej måtte verkställa införskrifning af Utländsk Spannemål. 5:0 Herrar j4rfvidssons} Videbergs och Leflers Memorial angående ersättning till Götheborgs Stad för dess förlorade andel af de fordna Accisoch »Bakugns-penningarne uti nämnde Stad, tillika med en dervid bilagd handling. 6:0 Herr Lundgrens Memorial, angående lindring för Stockholms
Er glädje, at h a uptäck t h änne, sk all snart bli äfven s å liflig, som nyss er fasa var stor. NI NIONDE SCENEN. ALBERT. CLARA. FABRIKÖRN. CAPTEN. CEDERBERG. CLARA ( vid Alberts inkomst ) . Ack ! min Älskare, min Bef riare kommer. ALBERT. Jag ber om ursäkt, mina Herrar, at jag kommer oanmäld in. Hvem af Herrarna är Fabrikörn Gråsten? FABRIKÖRN. Jo, det är j ag, min Herre. Hv em skulle Herrn vara? ALBERT. Jag är Supercargör och heter Osander. Mit ärende är at befri a ur sin fångenskap en oskyldig och hederlig Flicka, som varit en Martyr för er grymhet. FABRIKÖRN ( som i sin tiltagande bestörtning aldeles förlorar contenancen ) Hon hör mig ej mera til, mi n Herre. Vil Ni henne någon ting, så s täll ert tal til Herr Capten, hennes nyss u ptäckta Far. SUPERCARGÖRN. Hur? Herr C apten hennes Far? _ Men hvad ser j ag, Clara? Du är så bedröfvad. Hu r k an man h a et sådant utseende, ef ter en så lycklig uptäck t? CLA Ack! Albert, mit hjerta sönderslits mellan två stridande känslor _ glädjen öfver at ha igenfunnit en Far och fas an öfver at ha blifvit anklagad för et brott, vid hvars blotta namn du skall rysa. ALBERT ( med häftig het ) . Hvad för et brott? CLARA. Fö r at ha bestulit min Pa. tron på en sto r summa penningar. Och det som är försk räckli gast, man h ar funnit en del af penningarna hos mig . SUPERCARGÖRN. Om hela verlden misstänk te dig för et sådant brott och om skälen vo re aldrig så sannolika; så kunde jag aldrig tro dig därom. FABRIKÖRN. Ja, j ag vil inte heller misstänka henne. Hon har altid u pfört sig så beskedligt. _ SUPERCARGÖRN. Och Ni däremot altid s å nedrigt.
@11 abel ^urfte, tneb båba genom be ttär Jpatt lefmer numera ettbafi i minnet, inett betta är oförgängligt: färlef 33it). till 5R. ©t. s|3rct. 1853—1854 lia ©ami. 2:a 31 fb. 1 otfi tpälftgnelfer fiola ftäbfc åt ben rena, ben fläcffria Äonungafonen egna en lifa maragtig forn frimtllig filning. ®.5D. st.st. ©it intlb $örfpn I) ar, rneb faberlig luilbbet, jlänft Äonuitga^ufet !>eiSc|i^iu Oiifetta en barbar erfättning för benna fmärtfamma fcpauä f^ctie.^r[u^ &cn ^älftguat <£erag ^ongl. &ögf)eterö Äroit SKagter tia^aal«r.nfccfortfaranbe imber be febnaft förflutna åren marit råbanbe, f)afma lentnat ingenting öfrigt att ött fia, od) Äongl. S9laj:t l)ar nteb oaflåtlig omforg mårbat bibebållanbet od) utmecfiingeit af befta på ömfejtbig agtning od) inborbed förtroeitbe gruttbabe, för befi Siifeit få förmånliga, förbittbelfer. Äcnuenticu £ill bilägganbe af be flribigifeter, font inom ett af måra ©rann Äongl. 3Raj:td l)öga upptnärffamfjet Ifar fortfaranbe, få mpcfet om @å Me b beit fria -öaitfefiabeit Silbert tjär, imber beit 14 September 1852, ett .£>anbelö Sifatebeö f>ar beit ttteb ©reftanb åren 1836 od) 1837 tngåttgne <£>anbelö
Hr Justitieombudsmannen har härvid anfört 2:ne omständigheter, den ena, att Rikets Ständer skola, efter pröfning af behofvet utaf lönanslag för President i KrigsKollegium, uti skrifvelse af den 6 November 1834, förklarat detta behof icke vara för hand, och derföre från KrigsIvollegii Stat uteslutit den för ändamålet begärda summa; den andra, att Rikets Ständer, i deras här ofvan åberopade skrifvelse af den 6 Oktober samma år, hade antydt det besparingarne å RiksStatens hufvudtitlar blifvit ställde till Kongl. Maj:ts disposition för kostnader, som vid Staternes reglerande icke varit förutsedde, men ej till sådana, som af Rikets Ständer blifvit onödige förklarade, från hvilka omständigheter Herr Justitieombudsmannen ledt sig till den slutsats, att de Rådgifvande härigenom gjort sig skyldige till öfverträdelse af Regeringsformens 65 §. Förklaranderne kunna ej undgå att härvid först anmärka, det Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 6 November 1834 ej innehåller ett ord derom, att Rikets Ständer ansett behof icke vara för hand af lönanslag för Presidentsembetet i KrigsKollegium, d. v. s. af sjelfva embetet, enär Staten icke bör eller kan fordra tjenst utan lön. — Rikets Ständer förklarade blott sig ej kunna bifalla Presidenlslönens uppförande på Stat, och sådant under förutsättning att, till lindring i Statsverkets utgifter, icke till besparing af allt lönanslag, tjenstfrie Generalspersoner, som fått behålla sina löninkomster, kunde till Ordförande i Kollegium förordnas.