Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti underdånig skrifvelse, den 4 Mars 1848, bade Rikets Ständer tillkännagifvit att, då koppar-räntan icke vore en, på allmänna grunder byggd, beskattning, deruti nedsättning vid förändrade förhållanden kunde vara billig och rättvis, utan till sitt ursprung egentligen vore en arrende-afgift eller ersättning, fordom vida betydligare, dels för de kronan i förra lider tillhöriga, men »till Bergslaget utan lösen afstådda, grufvedelär», dels för frigifvande af den indrägtiga kopparhandeln, som kronan uteslutande idkat, dels ock för andra af kronan till bergsmännen lemnade understöd och mångfaldiga bidrag; då, efter år 1840, koppar-tillverkningen något ökats och priset å malmen nedgått; oaktadt den i fyndighet tilltagit, samt afkomsten af grufvan betydligen stigit, jemte det priset å fjerdeparterna äfven höjt sig, hvaraf allt måste antagas, att en förbättrad ställning för Bergslaget inträdt; då så väl Bergslagets medgifvande af allmogens befrielse från kol-levererings-skyldigheten som dess yttrande om beredvillighet att afträda alla privilegier och förmåner voro vilkorliga och obestämda; då Bergslaget yrkat, att inom dess köpekols—distrikt inga koltärande verk måtte vidare få anläggas, men Kongl. Maj:t ej dertill lemnat obetingadt bifall; då kronan skulle godtgöra hytte-egarne skilnaden mellan markegångsvärdet och det progressiva lösningspriset å de oindelda räntekolen, samt då Bergslaget, under de för detsamma åberopade, onekligen missgynnande, förhållanden, likväl kunnat, från år 1801 till år 1839 så betydligt förbättra och utvidga sina enskilda jernverk, att vid dem kunde af eget tackjern årligen tillverkas öfver 13,000 Skit stångjern, Ri* kets Ständer ej kunde bifalla Kongl. Majrts nådiga Proposition i fråga om kopparräntans nedsättning från hvart 10:de till hvart 30:de Skeppund; i följd hvaraf och då utaf allmogen de, som önskat fortfara med kol-levereringert in natura, utgjorde större antal än de, som äskat befrielse derifrån, Rikets Ständer jemväl funno frågan om upphörande af allmogens skyldighet att till Bergslagen leverera sina hemmansränleoch mantals-kol böra »för närvarande» förfalla; hvarom allt Kammaroch Bergs-kollegierne, genom Kongl.
Angående tillståndet af denna Fond för åren 1829 och i83o hafva Räkenskaperne, hvilka ännu icke undergått granskning i Kongl. KammarRätten, visat att Fondens ställning på det hela var vid 18 29 vid 1830 års slut. års slut. I Behållningar och Fordringar: Contant Behållning 36,618:33. r. Innestående i Landet och Ränterierne. 20,140: 17. 2. Fordringar för Salpeler-Sjudningspannor 21,910:38. 8. — Skulder: Öfverlefverer ingar Skulder till LandtRänterievne för Förskotter Anslagne men ej liqviderade Laduprae mier 7,545.- 7,545. Skuld till Wadstena KrigsmanshusCassa 29: 5. 7. 16: 19. 2. Inkomslerne bestodo Praemier för Salpeter-Ladors anläggande 25.
Det är dessa omständigheter, sorn gifvit anledning till förslaget att flytta Riks-Arkivet, och, ehuru det kan sägas att denna flyttning inträffar väl hastigt efter den sednaste, torde dock behöfligheten deraf icke kunna bestridas. Men at.t flytta det till Geijerska huset torde dock å andra sidan vara ändå mindre lämpligt. K. M.t har i sin Nåd. Propos. gifvit tillkänna, att orsaken, hvarföre 140,000 rdr år 1858 af R. St:r begärdes, var att man skulle få en fri och öppen plats på denna sidan af Riddarholmen, äfvensom för att från de sidor, der det vore möjligt, få en fri utsigt af den gamla praktbyggnaden, Riddarliolmskyrkan, hvilken innesluter så många historiska minnen och som, oaktadt alla sina tillbyggnader, dock i arkitektoniskt hänseende är en prydnad för platsen. Skulle nu Geijerska huset inköpas och för dess tillbyggnad och utvidgning till Riks-Arkiv påkostas 00,000 rdr, så vinnes ju ej det åsyftade ändamålet; ty det är icke nog att få en så vacker byggnad som Riddarliolmskyrkan fri från torget, den bör äfven vara 12 De n 4 A pril. det från Munkbron, så att, när jernvägen i en framtid blir färdig och kommer att gå härförbi, man äfven från sjösidan kan se densamma. Då kommer också troligtvis en mängd utländningar att anlända denna väg för att gästa vår hufvudstad, som möjligen eljest aldrig kommit att göra det, så framt ej lättade kommunikationer dertill gifvit anledning, oeh äfven af denna anledning anser jag att man ej bör låta tillfället gå sig ur händer till förskönande af Riddarholmskyrkans läge. Jag kan ej heller för min del fatta meningen med ,en argumentation, som utgår derifrån att man inköper en byggnad för ett visst ändamål oeh sedan använder densamma för ett annat, som står i fullkomlig strid med det förra. Om det vore omöjligt att på Riddarholmen tå något annat hus för Riks-Arkivet, skulle jag icke säga någonting derom; men jag tror icke att så är förhållandet.
Proposition N:o 68. fyra särskilda förslag till nya byggnader för Bergsskolan, af hvilka förslag två afse ett större och två ett mindre utrymme; och så väl de två förra som de sednare skilja sig från hvarandra deruti, att hufvudbyggnaden, enligt det ena, skulle uppföras af tegel och enligt det andra af trä, dervid kostnaden beräknats, i förra fallet, efter den större planen till 244,000 R;dr och efter den mindre till 208,660 R:dr samt, i sednare fallet, efter större planen till 172,980 R:dr och efter den mindre till 148,70 R:dr. Lika med föreståndaren anser Kollegium det icke vara skäl att läroverksbyggnaden uppföres af trä, äfvensom att utrymme bör beräknas för ungefärligen tjugu elever, och under antagande att dessa förslag äro, hvart och ett för sig, med erforderlig sakkännedom uppgjorda, tror Kollegium, att kostnaden för uppförande af ett nytt tidsenligt läroverkshus i Fahlun för bergselevers undervisning med öfriga dervid nödiga byggnader ej kan upptagas till mindre än 200,000 R:dr, utom en summa af omkring 6,000 R:dr för byggnadsplats. Ofverintendents-embetet, som sedermera sig utlåtit öfver ofvan omförmälda år 1862 afgifna ritningar och kostnadsförslag till nybyggnad för Bergsskolan i Fahlun, har föreslagit vissa förändringar i afseende å sjelfva läroverksbyggnaden, hvarigenom en ytterligare tillökning i beräknade kostnaden ansetts uppkomma af 3,050 R:dr. Kostnaderna för behöfliga byggnader för läroverket syntes äfven hufvudsakligen böra blifva desamma, om läroverket erhåller sin plats i Fahlun eller i någon annan landsortsstad. I afseende å bergsläroverkets blifvande organisation, som till en del och särdeles hvad beträffar lärarepersonal samt årliga kostnaderna för aflöning m. m., kommer att bero derpå, huruvida nämnda läroverk får sin plats i en landsort eller förflyttas till hufvudstaden, såsom en afdelning af Teknologiska Institutet, förekommer hufvudsakligen: att
Han har besökt banken, utstått de forskande och nyfikna blickarna från förmän och kamrater så lätt, att han själf förvånades däröfver, och han skall om några dagar igen intaga sin plats vid den höga bankpulpeten nära kassan. Det har varit tre märkvärdiga, tunga, dystra och nedslående dagar för Klercken. Han är som förstelnad i sitt inre, hans hjärta slår och pulsarna arbeta, men hela hans känslolif och fantasi äro döda. Hvardagligheten och torftigheten i hans nyss så efterlängtade hem ha likasom hämmat blodet i sitt fria lopp, och det tillför icke längre hans hjärna nya, lifgifvande impulser. Hans viljekraft hvilar ut sig efter ansträngningarna, förklarar han sitt tillstånd för sig, och det är naturligt att hans öfverspända fantasilif under de senaste månaderna måste följas af en förlamande reaktion. Det är denna, som nu är öfver honom, men om någon tid skall det bli bättre. Han är uppbragt öfver sin likgiltighet att icke ens kunna varmt och full af öm tillgifvenhet tacka sin hustru för uppoffringarna hon gjort för honom. Men hans vrede är lam som alla hans öfriga känslor, och han talar förnuftigt och kallt och affärsmässigt om de nya skulderna de varit tvungna att göra och beklagar kallsinnigt som inför en främmande person att hans kredit och anseende icke räckt till att skydda hemmet för sköflingen. Han förvånar sig nästan belefvadt som i ett stort sällskap öfver att hans hustru verkligen förmått sig att köpslå med sina ärfda dyrbarheter och mottager lika elegant deltagande hennes blödande, skamsna förtroende att det ingenting annat återstod henne att göra, när hyresvärden hotade med lagsökning och alla hennes andra källor voro utsinade. Men under dessa dagar har han likafullt gått med en lefvande, tärande och brännande längtan, som han bjudit till att förneka, emedan den är så hjärtlös och ful och vansinnig – en obetvinglig längtan tillbaka till lifvet, till södern, till Lugano och till fru d’Ottange!
Men hö r på, vet ni inte att Franska ministern grefve de Wergennes i af ton ger en stor fest; hel a h uset skall bli illumineradt och det sägs till och med att Kungen kommer di t. A n d r a B o r g a r e n . Ja det är s annt. Vi ska väl ge oss af dit och se på herrligheten. Jag ger fan sådana tillställningar. Det kan vara lagom att roa barn och tj enstefolk med. Kloke män ha minsann annat att tänk a på i de h är ti derna. ( De dra sig mumlande uppåt fon den .) ANDRA SCENEN. ERIK JANSSON. DE FÖRRE. Stor tack käre far, hvarmed k an j ag vara er till tjens t? E r i k J a n s s o n . Genom att för god betalning skaffa nattherberge åt en gammal bonde som kommer långväga if rån. A n d e r s . Den bäs ta sängen i mitt hus sk all s tå till er tjens t, men får j ag intet bjuda er något? En stånka öl , om ni så vill. ( Sätter sig vid bordet .) A n d e r s . Se här. Ni h ar säkert gjort en lång resa, käre far. Jag kommer ända nerifrån Nerike. Ifrån Nerike! när all t kommer omkring är ni kanske s jelfva Riksdagsman Erik Jansson? Jo, det lär allt slå in det. Och ni har gifvit er ända hit upp? Jag måste väl det; vår förre riksdagsman, Olof Persson, har legat s å l äng e sjuk att länet fått lof att v älja en annan i h ans ställe och som jag nu för andra gången fick alla rösterna så tänk te 7 jag att en väl intet kunde ha rätt emot så många och derföre tog j ag emot f örtroendet. A n d e r s . Ni är mycket efterl ängtad här. Inom Bondes tåndet vet alla hvilket sto rt och allmänt anseende ni äger i er hemort. Vägen emellan Nerike och Stockholm är lång och ryktena växa med hvarj e mil. Ni kommer säkert att bl i ett af Hattpartiets k raf tigaste stöd, ty ni ska snart inse att de endas t åsyf ta landets ära och anseende.
» Tja, jag ville bara kasta en blick ditin — det kan j u ha sitt intresse, förstår ni — » Det låg något så dystert, retligt öfver h o n o m, att A i n a drog djupt efter andan. H o n förstod honom ej i denna stund. » Det kan ha sitt intresse, » v i d t o g han efter en stunds tystnad, » för en dödskandidat att se på, h u r. Det att hon skulle vara därinne, skämta o c h dansa, alla de andra likaså — han ensam utanför. Det k o m något moderligt lugnande öfver h e n n e. Hon såg ned på h o n o m s o m på ett barn, hvilket gråter bara för att få bli tröstadt: » Å h, inte är ni n å g o n dödskandidat, det är ingen, s o m tror det, — inte ni själf en gång — » » Inte j a g själf? Jo, den här sista tiden har jag känt, så tydligt, att jag är ler o c h aska o c h ingenting annat. — En minut är jag hoppfull o c h stark, en annan sammankrympt, eländig, full af tvifvel o c h misstro. » H a n började gå af o c h an öfver den långa verandan, m e d händerna på ryggen o c h blicken undvikande Aina. H a n kände ett oemotståndligt begär att göra sig sämre i hennes ö g o n, att skrämma h e n n e — kunde h o n då verkligen inte se, att han var olycklig, förtvinad, ensam i världen —? » Å h — vet ni — det där att doktor H o l m tror på mig — det betyder i verkligheten ingenting — det är bara för att uppehålla m o d e t på mig. » Nej, det betyder ingenting, det hör snart sagdt till deras yrke — » H a n stannade o c h såg m i s s m o d i g t utåt den stora fjärden. 16: 4 5 pr meter — slät randig, rutig, fasonerad, damast m. m. (cirka 240 olika kvalitéer och 2,000 olika färger, m ö n s t e r m. m.) 1,75 — 8,35 pr mtr. m. Dubbelt porto till Schweiz. G.
Ö . Till fullbordandet af lärohus-hyggnaden i Wexiö, att i män af behof utgå — 30,000 » fullbordande af lärohusbvggnaden i Wisby, att i mån af behof utgå — 15,000 — För utvidgning af skoloch gymnastikhusen i Nyköping, alt i mån af behof utgå — 21,123 ')( Till uppförande, efter behörigen granskad och godkänd plan, af en ny, rymlig och ändamålsenlig skolhusbvggnad i Uddevalla stad ; bidrag att i mån af behof utgå — 20,000 y) uppförande af nya skolhusoch gyinnastikbygguader i Göthehorg; bidrag att i mån af behof utgå — 150,000 För tillbyggnad af Vetenskaps-Akademiens hus; under nu ingångna statsregleringsperiod, alt i man af behof utgå — 225,000 Till dels inköp af nödiga möbler och sängkläder, dels ock för oundgängliga reparalions-arbelen vid Veterinärinrättningen i Slockholm — 10,000 För utgilvandet af planchverket ”Fordna och närvarande Sverige”; för åren 1858, 1859 och 1860 årligen 400 R:dr, eller för 3 år 1,200 — » fortsatt ulgifvande af arbetet ”Svenska språkets lagar”; för åren 1858, 1859 och 1860 ärligen 1,500 R:dr, eller för 3 år 4,500 . Till dels ersättning för nödiga resor i och lör utgifvandel af ”Svenskt Diplomatarium”, dels ock till inlösen af 175 exemplar af delta arbete; för åren 1858, 1859 och 1860 årligen 2.000
Enskilte personer, hvilka ulan contanters erläggande vid tillfället anmäla sig till bekommande deraf, böra uppvisa LandshöfdingeEmbetets intyg, om hos detsamma ställd behörig borgen för det de uttaga, samt lämna qvitto vid PortoChartornas afhåmtande. 11) Hvarje halft år bör Revision ske öfver PortoChartae-försåljningen hos Chartae Sigillatae Ombudsmånnerne, hvarvid de framvisa qvittencer å utlämnade Chartor åt dertill vederbörligt berättigade , aflämna contanta uppbörden för försållda Chartor, samt uppvisa innehafvande PortoChartor. 12) Denna revision bör ske genom Rånteriernes försorg som äfven böra emottaga contanta uppbörden och derför aflämna qvitto till ChartaeSigillatae Ombudsmånnerne, samt genast derefter försända medlen till ChartseSigillatae HufvudContoiret i Stockholm. 13) PortoCIiartorne böra blifva af ett varn ligt skrifpappersarks storlek, utan att vara vik., na Den 3 Marthi na öfver lingdén sorn dessa; papperet starkt men ej groft, och i detsamma ett ringformigt mönster, sorn lått upptäckes, till försvårande af förfalskning, åfvensom en ljus nuance i någon fårg borde såttas å detsamma. Mitt på papperet skulle finnas tvenne stämplar bredevid hvarandra, intagande tillsammans ti qvadrat tums areal innehåll. Den ena stärnpeln skarpt pråssad i papperet och den andra tryckt med svärta. Båda innehållande jemte något passande emblem, som vore svårt att efterapa, valeuren å Chartan, Sortamenter af valeuren borde råttas efter fulla behofvet. 14) Vid hopslåendet af bref skulle ståmplarne alltid våndas utåt och passas så, att något af utanskriften öfver desamma skrifves, till förekommande af att samma omslag ej åter kunde begagnas.
Cm någon af be ©fattfTpfbigei 95<irn, 5D»prtMingac elter .fwfotf lm fötene Cgcnbomar scb Edgenbeter, SGPcrf ocb Smdttningcr, brcarfbre afgift, enligt 2. Slrt. ertdggap ber, tntndrJ fei bet brcbwib namnet, oeb sm något; af bern dr gift, upptagen fmjtrun nafi efter sianmun, 3evmu(aire. Uppgift tid U$erebning6#€ommitteen i tU. tU. ©ocfen får 18 UnberteEnab åger uti oftvannåmnbe ©oefen: grålfefiemmanet $/aH ©ito ^Torpet ©fatte# SMfo ©FogSSo ©Fattlaggba t£ull#tÖt/otqivarnen $or§a meb 3 par (tenar, forn går meftaöelen af året©åggivarnen Jorjjabol meb 2:ne Svamar, forn; går oftver 4 månaber af året . |—| 4,000 ©umma Strrenberar $rålfe(jeminanet ^/edstorp CDejjutom uppgifwet: 3nnef>afroanbe *g)drab^6f# binge#be(tåtlningen: 55oftaHet ©ranhult 4 procents Svanta bera 300: £>rbinarie ton 120: ^rtraorbinarie Sinfemjter. tu. åormulatce. ' Uppgift ftfl ^arermgS#£ommittee i tU. tU. ©tab för a9r 18 SaftiglKté-. iwJrbe. Sntomfl. IfnberteFnab ib Far roreffe $årftåbeé fåfom ©ro§ljanbIate Stger #ufet tU:e £m>arteret tU. tU.
Mom, De Instructioner och Förordnan» den rörande Räkenskaperne öfver Kongl, Majus pch Kronans till Stats-Verket anslagne Räntor, samt Uppbörden och Redovisningen, sorn redan utfärdade finnas eller framdeles kunna utfärdas, skola jemväl i allt, som angar Be villningen, lända Uppbördsman och de flere vederbörande till ofelbar efterlefnad. Dock må hädanefter i Landsböcker och Rakningar, Bevi Ilningen och öfrige Riksgälds-Contoiret tillslagne Fonder icke Sammanblandas med StatsContoirers och andre Verks medel, utan skall öfver RiksgäldsContoi ets Fonder serskild Landsbok slutas, hvilken med dess tillhörande verificationer i Kamman Rätten granskas, ? Morn. Ofver hela BeviRningen efter denna Förordning skall för Stockholms Stad af KronoUppbördsKamereraren, och för Länen af LandsConioiren vid ansvar upprättas Samman, drag i nogasfe öfverensstämmelse med de bär. vid bilagde Förmulair, hvarvid största upp» tnärksamhet bör användas , att alla uppgifter blifva med verkliga förhållandet enliga» hvilka Sammandrag af ÖfverS åthållaren och Konun* gens Befallningshafvande till RiksgäldsContoiret jnsändas inom Januarii månads slut under UppbördS‘året, med bifogande af serskild Förteckning öfver de mål , som då kunna vara oafgjorde rörande nedsättning i den på - BevillningsUtsk. Betänkandm. 267 förda Bevillningen, så att detta sammandrag må innehålla all den fullständighet, sorn är möjlig. Desse Sammandrag skola i RiksgäldsContoiret på det nogaste tilli Sumrnorne granskas, och, örn vid jemförelse af föregående årens Sammandrag olikheterskulle finnas i antal af Hemman, lägenheter och Räntor, eller andre uppgifter, som till rättelse tjena, skola vederbörandes förklaringar deröfver infordras , hvilka vid Sammandragen biläggas, samt derefter, jemte Sammandragen öfverlernnas till KammarCollegium , för att pröfva felens beskaffenhet och hvad an svar derå följa bör.
Man har påstått och sökt bevisa (ehuru icke lagligen), att arbetet är utfört på ett med hushållning mindre förenligt, och på ett egenmägtigt sätt. Man vill grunda det förra i synnerhet på öfverbeting, som skall medtagit stora summor. Med kännedom af arbetsmethod vid större arbeten, och flerårig erfarenhet dervid vågar jag yrka den satts, att öfverbeting äga ostridigt företräde, så väl i afseende på hushållningen, som i alla andra afseenden, och det till sådan erkänd grad, att det för Kongl Aunéens Flotta nådigst utfärdade FörvaltningsR'glemente, som allt ifrån s<n tillvarelse ansetts som ett mästerstycke, ovilkorlig! föreskrifver beting der de kunna äga rum; de göra en ögonblicklig ökacl utgift, det kan icke nekas; men den som vid större arbeten ej ser längre, än det närvarande, misshushållar, och är oduglig att utföra dem: klart synes det mig, att den fördelen, vid större arbeten, att vinna tiden, (hvilket öfverbeting isynnerhet främjar) är ostridig, och hushållningen skall nödvändigt vinna så mycket mera derpå, som hvad öfverarbetas, och hvaruti egentligen öfverbeting bestå, alltid betalas i ett minskadt förhållande till den vanliga dagspenningen. Ibland de många fördelar, som vinnes genom öfverbeting, räknar jag i främsta rummet den hushållning och besparing på Uppsyningsman vid arbetet, sorn härigenom vinnes; ty dä vid alla betingsarbeten, den arbetandes egen fördel består i arbetets fortgång, så blifva Uppsyningsman, hvars egentliga åliggande är tillsyn, att den arbetande gör 64 Dm 16 Juna ft m. nytta för sin dagspenning, till en stor del öf* verllödige. Hvad åter det påstådde egenmägtige förs: farandet beträffar, så frågar jäg med skäl, kan en Instruction möjligen innehålla, och förutse alla vid ett så.stort arbete inträffande casus; och skall ej ett sådant arbete förlora dervid, att händerne bindas på den, som dirigerar det.
Allmänna Magazins-Directionen, hvars underdåniga utlåtande häröfver infordrades, ansåg sig på den grund, att ifrågavarande eller så kallade Biliingska tomten för Ladugårdslands Bränneri, till upplag af ved och kohl samt andre materialier, vore behöflig, och i synnerhet af en väsendtelig nytta till uppförande af nya Magazins-byggnader i förening med den Tork-inrättning, som i följd af Riksens Högh Ständers vid sednaste Riksdag yttrade ön - Revisorers Berättelse. skan, viel Ladugårdslands Bränneri kommer att anläggas, i underdånighet böra tillstyrka bibehållandet af meranämnde lägenhet för Allmänna Magazins-Inrättningens eget behof. Derefter har Kongl. Maj:t genom Dess KrigsExpedition uti Nådig Skrifvelse till Allmänna Magazins-Directionen af den 3o sistlidne Martii i Nåder täckts förordna, att, då Kongl. Maj:t funnit af högsta angelägenhet, att en Yeterinair-undervisnings-anstalt, hvaraf Riksens Ständer jemväl insett nyttan för Landet, borde utan uppskof i Hufvudstaden inrättas, Kongl. Majit i Nåder ville tillåta, att hela omförmälde tomt eller egendom vid Grefbron på Ladugårdslandet, å hvilken någre Magazin ej funnos anlagde, skulle för den tilltänkte Inrättningen begagnas så hinge och intill dess nödigt pröfvades alt der låta uppföra Spannmåls-Magazin, och borde alltså egendomen öfverlemnas till disposition af Committeen för Garnisons-Sjukhusen, åt hvilken Committé i Nåder blifvit uppdraget att besörja verkställigheten af allt hvad som till Veterinair-Inrättningens organisation hörer. Förhållandet härmed hafva Revisorerne trott sig till Riksens Höglofl. Ständers kännedom böra anmäla, Genom flere Nådige Bref från Kongl. Majit år 1818, anbefalltes Allmänna Magazins-Directionen att från dess Förråd till Öfver-Ståthållare-Embetet förskjuta 1000 tunnor
I anseende dertill att Stats-Rådet och Chefen för Sjöförsvars-Dep:tet i sina »Grunder för ombildning af Sveriges Sjöförsvar» uttryckligen tillkännagifvit, att de större, af honom föreslagna, pansar-kanonbåtarne skola kunna gå utomskärs och att de med fördel i skärgården kunna angripa den största pansarfregatt; I anseende dertill att monitorerna skola och böra uppträda hufvudsakligen i skärgården och i samma skärgårdsterräng som dessa större föreslagna pansarbåtar, och monitorerna skola föras af Kongl. Flottans officerare och verkliga sjömän; 1 anseende dertill att, enligt min åsigt, de föreslagna, mindre pansar-kanonbåtarna icke tills vidare kunna afse annat än hindra en fiende att öfverbroa de Stockholm omgifvande vattnen och att de endast behöfvas till ringa antal; I anseende dertill att alla de föreslagna pansar-kanonbå tarna icke komma att ega större besättningar än som behöfvas till deras manövrerande, och att de således icke kunna aflåta befäl eller folk till infanteristrider, fortifikationsarbeten m. m.; I anseende dertill att de föreslagna pansar-kanonbåtarna ännu ickeäro byggda och än mindre pröfvade hvarken förstrid eller försjö; I anseende dertill att det] ej kan vara lämpligt, att för obygd, obefaren, oförsökt sjökrigsmateriei på förhand bilda särskildt befäl, helst när det förut finnes befäl, fullt mäktigt att föra densamma, i fall den befmnes tjenlig, sjö- och stridsduglig; vågar jag vördsammast föreslå, att Stats-Utsk:t icke mätte tillstyrka R. St:r att bifalla K. Propos., i hvad den rörer löners öfverförande från Flottans stat till staten för nådigst föreslaget skärgårds-artilleri. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Det borde visserligen icke tillkomma mig att yttra några ord i detta ämne, då jag icke tillhör det fack, som egentligen har några insigter i detsamma; men, då man har hört så långa recensioner här framställas, kan det icke skada, att en man af det läsande och hörande publikum uttalar sin åsigt om den sak, hvarom nu egentligen fråga är.