Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-ståndet väckt samt till Stats-utskottet remitterad motion, har herr prosten Tranarus hemställt, att den s. k. proste-tunnan, som kontraktsprostarne för sin befattning säsom sådana latt sig anslagen, måtte i Bohus län, liksom annorstädes i riket, blifva kontraktsprostarne ersatt efter markegång, i stället att, som nu eger rum, lösas med 3 daler silfvermynt, beräknade såsom lag-daler; eller, om sådant icke kunde medgifvas, att dessa embetsmän måtte erhålla portofrihet för deras angelägna och kostsamma brefvexling med M. V. Konsistorium, på samma sätt, som presterskapet redan, genom kongl, resolutionen den 27 September 1834, erhållit fribrefsrättighet för brefvexlingen med Konungens befallningshafvande. Till stöd för denna motion har blifvit anlördt, dels att kontrakts-prostarne vore, för deras befattning såsom sådane, så illa aflönade, att deras arfvoden på mänga ställen icke motsvarade de utgifter, som embetet medförde; dels ock, att Kongl, resolutionen den 22 Maj 1770, som medgåfve, att räntegifvare egde lösa kyrkofonden i Bohus län med 24 sk. banko tunnan, mot skyldighet för allmogen att, om brist i kyrkokassorna uppstode, sjelf bestrida kostnaden för kyrkornas tarfvor, icke kunde inverka på enskilde personers lagliga rätt, eller i någon del upphäfva Presteståndets privilegier af den 16 Oktober 1723, samt slutligen att motionären hyste så mycket mera hopp, det 1770 års Kongl, resolution ej skulle lägga hinder i vägen för bifall till motionen, som Kongl. Kammar-rätten sistlidet år genom utslag skall stadgat, att en annan del af kyrko-tionden, nemligen bibeltrycks-tunnan, skulle efter markegång af kyrkorna betalas.
M. i underdånighet anhållit, att, vid en blifvande reglering af inqvarteringen, Götheborgs garnison målte bibehållas vid sina hittills egande inqvarterings-förinoner, samt att E. K. M. den 9 derpåföljde i samma månad behagat deröfver infordra Dess Befailningshafvandes i Götheborgsoch Bohus Län jemte Magistratens och Borgerskapets Äldstes i Götheborg underdåniga utlåtanden, hvilka blifvit till E. K. M. ingifne under loppet af December månad nämnde år, men att Nådigt svar å Commendantens förrherörde anhållan hittills ej blifvit meddeladt, och då ej eller någonting serskildt rörande inqvarteringen i Götheborg finnes upplaget uti E. K. M:s Nådiga Skrifvelse till Rikets Sländer af den 15 Januari sisth år, angående städernas, utom Stockholm, inqvarterings-besvär, samt det häraf vill synas, att E. K. M. ännu ej till Nådig pröfning företagit förrherörde ärende, men, enligt Rikets Ständers tanke, rättvisa och billighet fordra, att inqvarterings-förhållandena i Götheborg, innan inqvarterings-ersältning till garnisonen derstädes bestämmes, blifva närmare ulredde, helst skillnaden emellan den inqvarterings-ersältning, hvilken hittills uppburits af Götheborgs garnison, samt den, som, enligt den nya lnqvarterings-ordningen, skulle komma att till densamma utgå, är till serdeles betydlig förlust för garnisonen, tvärtemot förhållandet i de öfrige städet ne, utom Stockholm; a lisa få Rikels Ständer, som anse, att den af E. K. M. Nådigst föreslagna och nu af Rikets Ständer bifallna nya reglering af slä - Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Af de för öfrigt i afseende på artikel ull uti Utsk:s förslag intagna föreskrifter, ansågs det i öfverensstämmelse med 1841 års tulltaxa utförde stadgande, att ull, alla slag, befrias från tolag äfven vid införsel, icke erfordra någon åtgärd, och godkände R. o. Ad. anmärkningen, alt grof och medelfin ull må införas endast till städerne Stockholm, Götheborg, Norrköping, Malmö, Halmstad och Helsingborg, samt alt på Generaltullstyrelsen ankommer att föreskrifva de särskilda controiler, som kunna anses nödiga lill förekommande af finare ulls införtulluing såsom gröfre. I öfverensstämmelse med R. o. Ad:s i gårdagens plenum fattade beslut föredrogs härefter Garn: Bomulls: Hvitt: under N:o 26 etc., N:o 26 och etc. tvinnudt ock dubbleradt; Färgadt, Turkiskt etc., tvinnadt och dubbler adt: allt etc. I öfverensstämmelse med en ledamots förslag, och sedan uppå framställd förfrågan II. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, förklarat, att andra slag af garn, än de i afseende på hvilka förändrade tullbestämmelser blifvit af Utsk. ifrågasatte, icke, utan att särskildt yrkande derom blefve framstäldt, nu skulle blifva föremål för beslut, behagade R. o. Ad., med afslag å Utsk:s förslag, besluta, att, på sätt i K. Generaltullstyrelsens circulär d. 30 sistl. Sept. blifvit stadgadt, duhbleradt bomullsgarn i härfvor må till Riket införas emot enahanda tullafgifter, som för det otvinnade garnet äro uti nu gällande tulltaxa bestämda, nemi. för hvilt under N:o 26, 6 sk., för hvilt af N:o 26 och Den 18 Januari e. m. 311 deröfver, 5 sk., för fargadt Turkiskt rödt, 8 sk., samt för allt annat fargadt, 12 sk. per 'tt. Garn: Kamullseller Redgarn, ofärgadt, otvinnadt ele.; fargadt, tvinnadt eller dubblerudt.
Den af Rikets Ständer sålunda beslutade åtgärd kommer visserligen alt å ena sidan förorsaka minskning i den andel af ordinarie räntan, som är påräknad att till statsverket inflyta, och å den andra förhöjning i raantals-penningarnas belopp; men då, efter hvad upplyst blifvit, bågskatten ieke uppgår till mera än ioo å 120 Rdr för året, har Utskottet, i betraktande af obetydligheten så väl af berörde utskyld, som af den uppkommande tillökningen i mantals-penningarne, funnit sig ega skäl att föreslå, det Rikets Ständers ifrågavarande beslut icke må föranleda förändring i afseende på den af Rikets Ständer vid nu pågående Riksmöte redan fastställde beräkning af den statsverket behållna andel af ordinarie räntan, äfvensom af mantals-pcnningarna. 5:o Vidkommande slutligen det af Rikets Ständer, med bifall till 2;dra punkten af Stats-utskottets utlåtande N:o 242, fattade beslut rörande anstånd med köpeskillingens erläggande vid skatteköp å kronohemman m. m., har Utskottet skolat fästa uppmärksamhet derå, att, enär berörde skatteköpeskillingar till Riksgälds-kontoret ingå, omförinälde beslut icke inverkar på beloppet af någon i Riksstaten upplagen inkomst-titel. Stockholm den 5 Oktober 1848. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt., kl. 6 e. m. Memorial, angående definitivt fastställande af förslags-beråkningen å de till Riksstaten hörande indelningar.
Beträffande artikeln Humle, derå kommitterade, för alt underlätta inhemska bryggeriernas tillgång på varan, som icke inom landet frambringades till erforderligt behof, tillstyrkt nedsättning af införsels-afgifterne från 2 sk. 11 r:st. till 1 sk. 11,04 eller 6 öre skålpundet, har Kongl. Maj:t af nämnde skäl, och enär Humle vore närmast jemförlig med flera andra, för fyllandet af lefnadshehofven oundgängliga förnödenheter, samt i ändamål att derigenom med kraftigare framgång motverka användandet, i stället för Humle, af flera, till en del för helsan skadliga surrogater, föreslagit, att fullkomlig tullfrihet måtte stadgas. Utskottet har funnit sig böra till detta Kongl. Maj:ts förslag tillstyrka bifall och hemställer alltså, att Humle må vid införsel vara tullfri. Åt kommitterades tulltaxe-förslag, hvilket för alla slag, så väl gjutet, som smidt eller valsadt Jern, innefattar en betydlig nedsättning i nu stadgade änförselsafgifter, har Kongl. Maj:t ansett böra gifvas den ytterligare utsträckning i samma riktning, att fullkomlig tullfrihet medgåfves för »gjutet: Tackoch Barlast-jern samt kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulör»* för »smidt eller valsadt: Stång-, Plattoch Band-, under 12 tums bredd, Jernvägs-skenor, Bult-, Galleroch Sänksmide, rundt eller kantigt, Knippoch Fyrkant-, Skäroch Klippjern samt smältstycken», äfvensom för »förtente Plåtar», samt att införsels-tullen å oförtente plåtar, hvilken af kommitterade föreslagits till 1 R:dr, bestämdes till 50 öre R:mt per Centner. Fördelen för hela landet af en lättad tillgång å den i så vidsträckt mån för alla dess vigtigaste näringar, handtverk och slöjder behöfliga och vid en stigande industriel utveckling allt mer använda artikeln Jern, torde lika litet kunna Bih. till R. St. Jern. 26 Bevittnings-Utskottets Betänkande
Det enda stät som Utskottet för sitt afstyrkande utsätter, är witze ?rovinE8 mindre wigtiga Säd. Om jag föreflagit, ak Rågen skulle beräknas til iz; Lispund, Kornet til Lispund och Hafran til 9 Lispund, har ej min tanke warit, at belasta de ?rovmcer, hwars jordmans afkastning ger en mindre wigtig Säd, eller den Jordbrukares, som genom en ogin wäderieks inflytelse skulle något ar en sadan erhålla; jag har twärtom nämnt, at del billigen borde förekommas och förwäntat, at Högloft. Utskottet skulle bestämma der förhållande, som derwid borde iakttagas wid Rancors gifwande. Da der är vemotsägeligt, at i tunna Säd, 2:ne gänger mätt, aldrig befinneslika, och erfarenheten styrkt, at det fordras ganska litet ar göra stilnaden af flere kappar; men dcrmot 1 tunna Säd, wägen med krönte wigter, stall altid och allestädes befinnas lika, sa mäste detta hafwa den största säkerhet och säledes wara mäst nyttigt. Jag förbigår den Oeconomista fördelen, som deraf mäste följa. Och da Högloft. Utskottet antagit af mig föreflagne Pyndare, winnes äfwen wigheten wid aflefwereringen genom en större gummitets upwägande pä en gang. Jag fär ödmjukast underställa Herr Grefwens och Landtmarstalkens samt Höglofl. Ridderstapers och Adelns uplysta pröfning, om icke detta ämne, såsom för Allmänheten af stor betydenhet, matte til Utskottet äter-remitter-^, med anmodan, ar med förnyadr utlärande inkomma. Herr Den 8 Mars. ZLi Herr lUnrm, ?skr Rörande det gjorda Förflaget, at Spannemälen, i stället för ar mätas, hädanefter mätte wägas, will jag påminna mig, at sävanr warit försökt wid Bränneriet' men snart afstaffades, emedan Spannemälen, för ar göras wigtigare, blandades med småsten och grus.
Matte hans öde förskräcka hvarje Engelsk man, att följa hans exempel.'" Jag har trott mig böra anföra detta, ehuru litet sammanhang Engelska Historien kan hafva med Ridderskapets och Adelns öfverläggningar. Jag tror det nödigt för att sking. ra rlen.uppmärksamhet Burkes yttrande, framställdt såsom en stor mans, eljest kunnat å. draga sig, ehuru jag egentligen trott mig kunna vinna samma ändamål, genom en erinran , att Burke talade i England, der förhållandet är mångfalldigt olika med i Sverige. I England utgör Jordbrukaren en mindre del af Nationen, och man har likväl der velat bereda den alla möjliga fördelar. I Sverige utgör Jordbrukaren visserligen största delen af Nationen, och här behandlas elen helt olika. Hvad åter beträffar Magazinslnrättningar i England, så äro de der troligen mindre verkställbare, än i Sverige. Englands odlade eiler odlingsbara Jord är ej i samma förhållande tili dess folkstock, och tärande classen deraf, sorn i Sverige. Utan öfverdrift kunne vi hoppas, att utom de år Försynen straffar med total missväxt, på vår vidsträckta jordrymd framalstra de födoämnen, sorn fordras lör 25 million menniskor. I England, som har circa 16 250 Dm 13 April. nvllioner, skulle visserligen Magazinr,Inrättningens vidd fordra oerhörda kostnader, och bevakningen en hel arrnées uppmärksamhet} men detta blifver ej något motskäl för en sådan Inrättning i Sveiigp', der det ändamål bör sökas, att bereda tillgångar af inhemsk production, hvilket, ehuru älven i England mycket yrkadt och öfvertänkt, kan der vara mera likgiltigt, emedan dess öfverlägsna handel bereder mera lätthet att införskrifva en utländsk product än hos oss, der våra oumbärligaste < behof på handelsvågen redan öfverväga våra få och allt mer och mer mindskade exportvaror. I Preussen, under Fredric den 2:dres Regering, hafva Spannmåls Viagazin uträttat mycket godt, och till och med, enligt Herr Grefve Mimers yttrande, har SpannmålsDirectionen i sednare tider här i Sverige varit verksam för det Allmänna bästa.
En dag har han sålunda åtagit sig en vacker, harpspelande gosse, hvilken hans mor – den ständiga medlarinnan mellan sonens oberäkneliga och mannens regelrätta natur – hastigt fick anbragt på annat håll, innan fadern ens hann märka den nye familjemedlemmen. Ett ständigt omhändertagande af alla yngre var ett påfallande drag hos Goethe, hvilket redan i spädaste år yttrade sig bland annat som ömma omsorger om den femton månader yngre systern. Under ungdomsåren var han allas förtrogne, men ville ogärna besvära andra med sina angelägenheter, ty redan nu var hans högsta lefnadsregel den att »visa den största oegennytta i kärlek som i vänskap». Redan i tidiga år visade sig sålunda den egenart, hvilken till och med Schiller först uppfattade som egoistisk själftillräcklighet. Från Strassburg hade Goethe hemfört juris-doktorsgraden, och nu ligga de juridiska handlingarna bredvid hans manuskript på hans arbetsbord i vindsrummet, och modern har många brydsamma stunder för att intala fadern, att det är med de förra sonen sysslar eller för att afvända faderns missnöje öfver sonens växande håg att spela violoncell och alltjämt växande olust att spela rättslärd! Under dessa år bevittnade Goethes lilla vindsvåning många stunder af allvarlig själfpröfning. Han litade ju till sin egen kraft att besegra sina fel – men därför gjorde dessa honom ytterligt otålig när de, trots all möda, ändå stannade kvar. Han ville »kunnat upprycka dem med ett tag som ett ogräs», och det var först senare han insåg att »just medan vi utbilda våra dygder bygga vi äfven på våra fel ty de förra hvila på de senare som på sin rot. I vårt väsens hemliga djup äro de sammansatta och förgrenade.» Men det var icke blott själfpröfningens nedslående utan äfven själfkänslans jublande erfarenhet, som de gamla vindsrummen bevittnade. Här afhandlade han sina diktarplaner med sin bästa vän, systern Cornelia; här var det hon först hörde honom läsa Götz och genom sina tvifvel på hans uthållighet eggar honom att fullborda den.
N;o 128). S. A. K. Sedan hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord om förändrad beräkningsgrund För Båtsinansvacance-afgiflen af nyroterad jord inom Blekinge Län, så hafva Rikets Ständer i afseende härå inhemtat, hurusom, med anledning af tid efter annan väckte frågor om förändring och jemkning uti Båtsmansindelningen i samma Län, genom anställd undersökning utredt blifvit, att rättelse hufvudsakligen vore af nödenuti det olika och ojemna sätt, hvarpå rustningen af hemman utgjorts. I sådant afseende hade nemligen förekommit, bland annat: att Blekingska hemman deltogo i båtsmanshållet i mån af sina grundräntor, men för öfrigt efter sin vid indeluiugstiden befunna beskaffenhet, så att bättre hemman rustade för lägre, men sämre hemman för högre rustningsdalertal af hemmanens räutor; att endast ett mindre antal hemman hade räntor jemnt motsvarande rustningsdalertalet, hvilka hemman hvarken betalade öfverskottseller erhöllo tillskoltsräntor; att liqvider deremot inträffade för de öfrige hemmanen sålunda, alt, der räntan var större än rustningsdalertalet, hemmanet presterade båtsman för detta dalertal, men erlade ränteöfverskottet till uppbördsmannen, hvaremot, der räntan var mindre än rustningsdalertalet, hemmanet fick af uppbördsmannen ett, skillnaden mellan grundräntan och rustningsdalertalet jemnt motsvarande, tillskott; samt alt ränta och rustningskostnad länge varit hvarandra nära motsvarande, men att sedermera, genom myntets försämring, ett högst ojetnnt förhållande mellan räntor och effectiv rustning uppkommit, så att öfverskottsräntorne under sednare tider utgjorde allenast en ringa del af verkliga rustningskostnaden. •— Vid dessa förhållanden hade Kongl. Maj:t, uti till Rikets åren 1834 och 1835 församlade Ständer aflåten Nådig skrifvelse, jemte meddelandet af Sitt beslut i andra med indelningsjemkningcn i 6lä Expeditions-Utskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 228.
Då, efter hvad Utskottet tillstyrkt, räntan bör till visst bestämdt belopp utsättas; aqs.er Utskottet det i denna punct föreslagne stadgande förfalla. Underställande Utskottet, på grund af hvad vid denna frågas förnyade öfvervägande bos Utskottet förekommit, R. St:rs pröfning följande: 5ao StatsUtskottet* FÖrandradt Förslag till Hufvudgrunder för BiksgaldsContoirets upplåning af det till upptagande af R. St:r beslutne lån, till fond för lån å Jordegendom. Åt Hrr Fullmägtige i RlgsContoiret uppdrages, att upptaga ett Lån i Silfver motsvarande 2,000,000 R:dr i Svenskt Specie, efter gamla myntfoten, på de för Staten förmonligaste vilkor; dock med iakttagande af följande grunders 1. Lantan blifver 4 proctt, och erlägges till hälften hvarje halft år. Å Capitalet afbetalas årligen minst 1 proctt, antingen genom obligationers inköp och dödande inom bestämda tider, eller genom hvilket annat sätt, som med största fördel för R:gsContoiret kan med långifvaren öfverenskommas, dock så, att lånet valder inom 37 år till fullo liqvideradt. Lånen blifva uppsägbara endast å R:gsContoirets sida; dock må R:gsContoiret kunna medgifva, att för större eller mindre del af lånet ej begagna denna uppsägningsrätt inom en tid af högst 10 år, efter lånets emottagande. Till gäldande af förrberörde 5 procst eller 1,00,000 R:dr SilfverSpecie, användes årligen en motsvarande summa af den Ränta och Capital-afbetalning, som vederbörande fastighetsägare till R:gsContoiret erlägga. Alla de kostnader, hvilka det kan åligga R:gsContoiret, att för uppoch utlåningen bestrida, utgå af den 6:te procenten. Hvad deraf icke för detta ändamål erfordras, ökar amortissements-fonden.
Jag kände det, som om hela mitt lif tärts bort och förkolnat. Jag såg upp igen, och mina ögon mötte mörkret, som mot lampans gula sken syntes packa sig samman omkring verandan, rysande betraktade jag detta mörker, och jag tyckte, att det var något där inne, som skulle träda fram och närma sig mig. Då hörde jag Pierres röst, som sade: »Hvad du är blek!» Jag blef förskräckt vid hans ord. Jag hade nästan glömt, att han satt där, och jag pinades af, att nu, när den stund kommit, efter hvilken jag trott mig längta, hade jag ingenting att säga honom. »Jag fryser,» sade jag och reste mig upp. Jag visste ej, hvad jag sade, kunde blott ej uthärda denna kärlek, hvilken sökte min, och som jag ej utan smärta kunde besvara. Så stego vi upp och gingo in, och Pierre höll sin hand om min axel. Jag kände det som om han, utan att veta det, omfamnat ett lik. Paris i september. Det går nog icke så lätt att stryka ett minne bort, som att stryka det lilla korta strecket öfver en dag i almanackan. Det går icke så lätt. Jag känner det väl. Ty det kan komma öfver mig, när jag är ensam, eller när Pierre är hos mig. Det kan komma mig att spritta till, om jag går ute på gatan eller sitter bland andra människor, omgifven af glädje och glam. Det är samma lilla punkt, som förr brukade värka, och som jag känner igen. När jag nu tänker på den sommar som gått, vet jag icke, hur jag kunde härda ut. Och när jag tänker på, hur orätt jag gjort emot Pierre, då tänker jag ibland, att en gång skall jag säga honom det. När vi båda blifvit mycket gamla, och allt som är ungdom hos oss blott lefver i minnet, då skall jag välja en afton, när vi sitta allena i skymningen och elden i vår brasa kolnat ut. Då skall jag säga honom allt och fråga, om han kan förlåta mig, därför att jag älskat honom så högt, att själfva kärleken band min tunga till tystnad. Men jag vet också, att när jag blir gammal, skall jag lika litet kunna tala som nu.
CommerceCoIlegii fonders förvaltning angrde 200, 201. CommendantsStaten, angrde lönerne, . i32, 23g. Comraendantens å Marstrand arfvode . io4, 316. Nro Corn mitteens för Krigsförvaltningen Ärender, deras accepterade Invisningar, ang:de 67. Contributionerne å Löner, ang:de 124, a35. ControllstämpelAfgiften, nedsättning deraf Litt. D. 54. Svar på anmärkningarne i?,3. ConvoijCommissariatet, dess Creditiv angrde . 67. — afskrifning af de på Creditivet lyftade Summor . 96. Correctionslnrättningari Hufvudstad., ansi. derför 6g, Correcturläsning, om biträde dertill i Expedi tionsUtsk. . 90, 169. Coursdiflerencen å MinisterStatens anslag i utländskt mynt ... i . 128. — å Fria Konsternes Academies d:o d:o . 14-3. CreditSedlar, falska, om afskrifning af förskott till inlösen deraf . 67. —■ förnyelse af förkomne betalning för granskning ochannullering deraf 3i2. Creditiv, ConvoijCommissariatets, angrde Revi sorernes yttrande derom 67, — mindre lyftadt till unnerstöd för Bruksega re i Werml, angrde 67. begagnande till understöd förBoråsStad 62. mindre, fördelningen deraf angrde 4°2? 42$. Creditiven, enligt 63 §. RegeringsFormen angående . ., . , 280, 36o. Crusell, KammarMusicus, dess Pension angå de . , 38, 79, i52. Curhusafgiften, dess användande 200. IO Bet. N:o Cylindrisk Boklryekare-Präss, om medel der till 17». Dahlgren, vice Kronofogde, om eftergift af honom ådömd ersättning , , , , . 368.
Fjerdingsman: om ändring af Kongl. Stadgan, angående 128. Folkskolelärare: om förändrade stadganden, rörande deras lönevilkor 196. Folkskolelärare-befattning: om skyldighet att aflägga prof för erhållande af 118. » pm kungörande i tidningarne af förslag till . 187. 4 Nummer a Betänkandet, Fotmöten: vid Skånska kavalleriet, afskaffande af 87. Fornlämningar: om utfärdande af förordning till skyddande af 21. Frihetsbref: om en undersökning af de för skogar och jord inom Norrbottens län utfärdade 169. Frälse-ränta: om skyldighet för egare af, att afstå dispositionsrätt till ekeskog lil. 142. Fånge: begränsande af dess rätt att förvalta sin egendom och begagna andra medborgerliga rättigheter 19. Författningar: om förändradt sätt för utfärdande af sådane, hvarigenom en gällande lag förändras 170. Författningssamling, Svensk, om rättighet för hvarje ledamot af Domkapitlet att erhålla ett exemplar deraf 13. » rörande rusthållare: om utgifvande af ett sammandrag deraf 91. Förlagsrätt: om skyddande af inhemska artisters, till original-arbeten i bildande konst 20. 52. ti. Gemenskap: se Soldat. Generalmönstring: angående skyldighet för rotehållare att infinna sig dervid 82. Gårdfarihandel: upphäfvande af den, som utöfvas af allmogen inom sju härader af Elfsborgs län samt städerne Borås och Ulricehamn 77. Gustaf Wasa: se Deputerade för etc. etc. H. Hagelskada: om bildande af föreningar för ersättande af förluster upp - komne genom 102. Hamntaxor: städernes, om förändring af 182. Handels-Ordningen: af den 22 December 1846, om ändringar deri . 39. Handlingar: om skyldighet att aflemna in dupplo sådane, då bevis öfver uppläsandet å predikstol fordras 33. » skrifna: om föreskrift, att latinsk stil skall begagnas vid utfärdande af, från offentlig myndighet ,,,, 6, 5 Nummer a Betänkandet.
Theaterns, Kongl., räkenskaper » 179—182. arbetares sjukoch begrafnings-kassa Tiden för nästa stats-revision » 271. Tjenstemannafond, Civilstatens pensionsmrättmngs, bilagan litt. P. vid » 98. Tolagsersåttning till stapelstäderna » 47. Topografiska Korpsens räkenskaper » 83—84. Tranébergs bro, reparationer å » 103. Tross-passevolans-fonden » 69—70. Trådgårds-föreningens elevskola » 166. Ulricehamns pedagogi » 224. 341. Ulriksdals slott » 186—187. 332—333. Undervisningsverk, Stockholms stads Undsättnings fonden » 25—26. Universitets, Lunds, räkenskaper » 210—211. 336—337. — Upsala, dito » 208—210. Uppbördsoch redogörelseverket, förslag till förenkling i. Reservationen » 273—278. Upsala erkestifts Konsistorii räkenskaper » 212—215. Utrikes-departementets räkenskaper » 31—33, 179—182. Bilagan litt. Q. vid » 101. Wattenaftappningar » 105. Westerbotten, afvittringar i » 169. Westernorrland, afvittringar i » 168. Westerviks navigationsskola » 97. Bilagan litt. 0. vid » 96. Westerås stifts Konsistorii räkenskaper » 228—231. 344—345. Westra stambanan från Götheborg » 106—108, 117—120. 123—126. Bilagorna litt. A, B. och C. vid » 117, 119. från Stockholm » 108—114, 126—127. Vetenskap s-akademiens räkenskaper » 188—190. Veterinärinrättningen i Skara » 53—54. 295-296. — i Stockholm » 51-53.