Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De under lönerna utförde arfvoden och missräkningspenningar skola åtfölja utöfvandet af sjelfva tjenstebefatt - ningen. 5:o (Motsvarar § 9 1 inom. 1.) Aflönin^s-staten för Låne-kontoren i Göteborg och Mainu) är fastställd på sätt som följer, nemligen : A) För Låne-kontoret i Göteborg vode, i ett för allt, 1,000 R:dr Banko-ombudet, arfvode Kamereraren, lön arfvode Kassören, lön . arfvode missräknings-penningar 4,000. Hanko-Utskottets Memorial A'-'o 4S. Förste Bokhållaren, liin Andre Bokhållaren. lön Tredje Bokhållaren, lön 1,750. - 1,600. Registratorn, lön 1.600. arfvode 600. Ombudsmannen, |lön . 1.600. arfvode 300. Kanslisten, lön - 1,900. 800. Summa R:mt R:dr 26,000. Dessutom ina till Låne-kontorcts personal, såsom arfvode för belåning af våglörda effekter, utgå 600 R:dr Runt. B) För Läne-kontoret i Malmö. Direktörerno, utom Banko-ombudet, hvardera arf vode, i ett för allt, 1,000 R:dr 4,000. Banko-ombudet, arfvode 4,000. Förs‘e Bokhållaren, lön 1,600. arfvode 300. Andre Bokhållaren, lön 1,600. Ombudsmannen, lön 1,200. Missräknings-penningar i och för kassörs-göromå lens förrättande 300. Vaktmästaren, lön 600. Husdrängen, lön 335. Summa K:mt R:dr 18,135. Derjemte eger
Dylika trakter förekomma till stort antal i Jemtland, hvarest de under benämningen »afradsland» emot smörränta innehafvas af byalagen. Dessa upplåtelser, hvilka afse eudast betes - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 54. 21 rätten, skulle, enligt mitt omdöme, erhålla en för skogsvården lämpligare form, om byalagen finge emottaga afradslanden under skattemannarätt, men med ofvanberörda inskränkning i afseende på skogens begagnande; och enahanda är förhållandet med de trakter i andra län, å hvilka betesrätten blifvit för längre tid sedan emot smörränta åt enskilde hemmansegare upplåten, till följd hvaraf den numera ofta icke utan hemmanens stora skada kan från dem skiljas. Hvad åter angår sådana trakter, som ligga afsides från bygdelagen och äro för dem obehöfliga, torde dessa med största fördel kunna tillgodogöras af sågverken och derföre böra, emot skogsräuta och under de af mig i öfrigt angifna vilkor, åt den högstbjudande försäljas. Då emellertid vissa af dessa i fjellen belägna trakter blifvit jemlikt nådiga Brefven den 26 Mars 1831 och den 20 April 1841 emot särskild ränta upplåtna dels såsom fäbodslägenheter, dels såsom renbetestrakter för Lappallmogen med rättighet för innehafvarne till bete och vedbrand, torde, vid de nya upplåtelserna af sjelfva marken och skogen, förbehåll om beståndet af berörda särskilda rättigheter böra göras.
u p p l a g r a IDUNS har den modejournal, hvaraf en svensk upplaga sedan flere år utgifves under namnet Iduns Modetidning o c h s o m år 25,000 VINSTER - a för år undantränger alla andra modejournaler. — Iduns Modetidning utgifves i 2 upplagor, båda m e d 2 n:r i månaden, hvartdera numret innehållande inemot 8 * 3 100 charmanta illustrationer samt åtföljdt af en stor dubbelsidig mönsterSA ADRESS: BOKHANDELS-LOTTERIET. MANUFAKTUR-AKT.-BOLAGS Oblekta, Blekta och Färgade försäljas i-parti från kommissionslagret Stockholm hos ADOLF BODELL STOCKHOLMS INTECKNINGS-GARANTI-AKTIEBOLAGS OCH D Y R K F R I A FÖRVARINGSHVALF (öppna alla söckendagar kl. ' fe 10 — 4) innehållande c:a 1, 6 5 0 st .. skåpfack. Testamenten, Gåfvobref och dylika handlingar emottagas till förvaring; äfvenledes emottagas värdepapper i öppet förvar. (S. T. A. 55185) år, följa dessutom 1 gg i en fin-fln kolor. modeplansch o c h en förträfflig handarbetstidning. Den billigare upplagan utan dessa båda bilagor kostar blott 3 kronor. GULDMEDALJ ÄR ENDAST EN DRAGNINO. SOM ÄGER RUM SENAST DE » 31 " O HAJ 1899. HEN FÖRR, IFALL SAMTLIGA LOTTER VA SENTL / CT TIDIGARE SUF VA SÅLDA VID KÖP AF H1RST 50 LOTTER LKMNAS 10 % RABATT. BESTÄLLNING TORDE ÅTFÖLJAS P 3 AF LIKVID SAMT 40 ÖRES PORTO FÖR REKOMMENDATION OCH DRAGNINGSLISTA. ÖL Sparkasseräkning mot godtgörelse af högsta despositionsränta. Utan uppsägning kunna å en bok sammanlagdt 1, 0 0 0 kr. i månaden uttagas. KONGL.
Redan år i8jö besluts att en fyrbåk skulle uppföras 5 Holmö vid vestra ^Varken; men i brist på medel, hat sådant ännu icke kunnat verkställas; hvilket ock blifvit ho* Borgare - Ståndet vid innevarande Riksdag anmäldt. I öfrigt anhåller jag, att antingen denna stim» Bia må skiljas från det öfriga anslaget, eller ock 5000 R:dr, på sätt Herr Hjetta tillstyrkt, intill hästa Riksdag för ändamålet anvisas, emedan jag förmodar att så stora behof i detta afseende då icke skola förefinnas, sorn för det närvarande, och anledningen till anmärkningen emot fyrinrättningens ofullkomliga skick här i Riket ej eller ägä rom, men jag vill för framtiden urskulda mig, örn, i saknad af tillgångar, icke allt hvad Riksens Ständer önska, i afse tule på fyrväsendets fullkomlighet, kan blifva verkstäldt» emedlertid Och detta Oaktadt lärer Förvaltningen af Sjö» Ridd. t>t.h Åd. Prm VIII Band. rg8 jDen j8 September f. m. Ärenderna, hvars medlem jag har äran vara, i cfc* mindre hädanefter, än hittills skett, fästa synner. lig uppmärksamhet å vidmagthållandet af dessa för handeln och sjöfarten magtpuliggande anstalter, i den mån tillgångarne det medgifva. Herr von Hartmansdorff: Då detta anslag egentligen ej utgår för Militair - behof, utan för handelns beskydd, instämmer jag i Herr Hjertås mening, att det borde uppföras på åttonde Hufvudiiteln. Grefve af Ugglas: Jag anhåller, att ännu en gång få fästa uppmärksamheten deruppå, att de af Utskottet uppförde tjugo tusende Riksdaler äro för Uotseri, men icke för Fyrings Staten anslag* ne. Det för sistnämnde Stat erforderliga anslag innefattas i det för Flotterne i allmänhet anslag, ne total - belopp.
Men då nu i contractet icke finnes intagen någon förbindelse att uppfylla gamla bolagets åligganden, utan blott ar i allmänhet sagdt, att bolaget i öfrigt förbinder sig att fullgöra de bestämmelser, som finnas i bolagsreglorna, (icke i privilegium), så kunde följden blifva, att de villkor, som upptagas i privilegium, ausågos hafva försvunnit genom contractet. Gr. Frölich fortfor derefter att uppläsa sitt skriftliga anförande, så lydande: b) Skyldigheten att efter den nya slussledningens fullbordan städse hålla den gamla i förbart stånd, utgörande denna skyldighet i min tanke en af det gamla bolagets förbindelser, då de nu beviljade, eller till utgående beviljande statsanslagen skäligen kunna anses motsvara den nya canalen. c) Att bolaget, likt alla andra dylika inrättningar, och med hemtad grund för sin skyldighet af det fordna bolagets villkor, varder, i afseende å canalafgifternas framtida nedsättning, utan undanlagsvillkor, för sig ensamt underkastadt den lagstiftningsrätt, som K. M. enligt grundlag tillkommer, och i enlighet hvarmed 12 §:n 2 mom. af privilegium alltså skulle af bolaget modifieras. Äfvenledes torde det vara nödigt, att bolaget till laga säkerhet för sina förbindelsers uppfyllande, så länge de önska fortfara såsom ett bolag, grundadt på adier ställda till innehafvaren, och icke hellre möjligen skulle vilja förändra sin organism till personligt bolag med solidarisk ansvarighet, måt,te ej allenast aldrig ifrågasätta återlyftning af gamla Trollhätte-actierna, sedan arbetet är fulländadt, utan äfven derutöfver erbjuda annat antagligt hypothek, t. ex. den nya canalen med sina slussar, helst ordalydelsen i 10 och litte §§:na af privilegium ej kan anses nog bestämd i afseende på förverkandet af privilegium eller äganderätt, ”så framt åtagna åligganden och förbindelser” icke ”noggrannt uppfyllas. ” Efter denna analys af nya Trollhätte-canal-bolags verkliga status quo i afseende på öfriga samhällsförhållanden och en blott problematisk och följaktligen oförgriplig uppfattning af dess eget sannskyldiga intresse — åligger mig att närmare utveckla den egentliga motionen. Den för R.
Ridderskapet och Adeln bifallit Betänkandet, samt Högvördige Preste* och Wällofl. Borgare-Stånden, utan anmärkning, lagt detsamma till handlingarne. Utskottet tror sig böra anse sistnämde åtgärd som bifall till dess yttrade åsigt i ämnet; och då sålunda 3:ne af RiksStånden gillat Utskottets åtgärd, samt nyssnätnde anmärkning, att Utskottet skall för tidigt vägrat upptaga denna fråga, icke synes vara förenlig med Grundlagens bud, alt om Utskott vill återlemna något remitteradt mål, utlåtande 4: Bevillrt,-Utskottets Betänkande N-.o 6, derom bör sist inom 8 dagar afgifvas; så åfefJ står endast för Utskottet att hos Hedervärda Bonde-Ståndet vördsamt tillkännagifva, det Ut» skottet, vid sådant förhållande, med den återremitterade frågan icke bör taga annan befattning, än att härjemte återlemna de i ämnet ankomne handlingar. Stockholm den 13 Januari 18:19. STOCKHOLM, tryckt i Marouardska Boktryckeriet, i8ssg> Bevilln..Vtskoitets Betänkande N.o j. i N:o y. Betänkande om Grunderne för den blifvande Allmänna Bevillningen samt för värdering af fastigheter. Fiir att fullgöra Regeringsformens föreskrift, uti dess 70 §•, att Bevillnings-Utskottet åligger, opåmint, vid hvarje Riksdag uppgifva de allmäni na grunderne för den blifvande Bevillningens fördelning, har Utskottet, i afseende på den af jandet och Städerne utgående Allmänna Bevillningen, ifrån Riksdagens början sysselsatt sig, att inhemta alla nödiga Upplysningar om så väl sjelfva hufvudföremålet, som de flere i Riks» Stånden gjorde och till Utskoitet remitterade Motioner, hvaraf en del icke ankommit förrän inom den tredje månaden ifrån Riksdagens början. Utskottet har nu fullgjort sin gransknings-skyl. dighet, Och då Utskottet, till Rikets Höglofl.
Utskottet tror fia ej behöfwa namna den högst inskränkta och till nara 4 ganser mindre belöpande Pannervmd, Staderne, i jemförelse mot Landet, efter Personalen är tilläten; och när härtill kommer, alt 8c> Personer swara, hwad bränningsrättigheten angar, emot ett helt Hemman a Landet; sa finner Utskottet ej billigt, att Staderne älaggas högre afgift än efter samma förhållande eller 2 R:d. S4 st. för hwarie zorde Person eller i st6 r:st.af hwarje, Utom ConsumtionS-afgiften. 6:0. Alla de Höglofllge Riks-Standen hafwa vrkat, att Qwinkönet borde befrias frän Consumtions-asgiftcn, och utom Hederwarda BondeStandet ansett, att den samme, i stallet för 8 borde utgöras med 12 fftllingar af hwarje Mantalsffrifwen Mansperson. Da z:ne af Högloflig Riks-Standen warit af lika tankar uti den omständighet, att Consum, kions,afgfften borde utgöras med 12 ffillingar af hwarje Skaltssrifwen Mansperson, och Hedcrwärda Bonde-Ständer
Hr Gr. o. Landtm., att genom Riddarh.Direktms försorg en klubb för R. o. Ad:s medlemmar blifvit inrättad i f. d. Sekreta Utskotts-rummen här å Riddarhuset, samt hemställde om R. o. Ad. behagade tillåta, att denna klubb bibehölles på sätt den redan blifvit ordnad; hvilket jemväl bifölls. Hr Anrep, Gabriel: Hvar och en fri medborgare är skyldig att strida för rätt och sanning, och hvar och en medlem af detta Riks-Stånd bör vara ytterst angelägen att Ståndets värdighet noga iakttages. Den 20 Oktober. 5 I betraktande häraf och då Riddarh.-J)irekt:n, vid uppropet i Lördags e. m., låtit utlemna polett för en bevisligen utdöd ätt, nemi. adeliga ätten Lilliehöök af Fårdala, Jtä 1, så väcker jag härmed den motion, att R. o. Ad. måtte, genom vederbörande Riddarhus-tjensteman, låta återfordra nämnda, oriktigt utlemnade polett; hvarjemte jag anhåller, att denna min motion får remitteras till det blifvande Riddarhus-Utskottet och åtföljas dit, såsom ett mitt mundtliga anförande, af den broschyr med titel: Lilliehöökska frågan, som jag från trycket utgifvit. Motionen torde afUtsk:t bli öfverlemnad till Riddarh.-Direkt:ns utlåt.; och skulle det således kunna tyckas, att utredandet af saken biefve å Direktms sida densamma, som förut. Men jag vill hoppas, att Direktm, likasom Utsk:t otvifvelaktigt lärer göra, äfven noga öfverväger de skäl för mitt påstående att adeliga attén Lilliehöök af Fårdala är utgången, som jag nu i tryck framlagt, och derföre komma till annan åsigt om saken, än den Direktm hyste, då Direktm sist yttrade sig i ämnet.
Dä Riksens Ständer ej welat samtycka till den af Stats-Beredningen föreflagne befrielse för Magazins-Directionen ifrän erläggande af Bränwinsafgiften för Stockholm och Götheborg, hafwa Riksens Ständer dock, för att icke betaga Magazins.Directionen tillfälle att i möjligaste mätto minsta inrättningens tilläfwentyrS blifwande förluster, bewilljat, att, i fall af hwarje är gjorde och af Eder Maj.t i Räder pröfwade Calculer skulle finnas att BränwinS. bränning och distillering för Magazins-inrättningens räkning, icke utan förlust kan utöfwas, Directionen stall wara tillätet, att för det äret inställa desi tillwerkningar, dä emedlertid, till »vinnande af nägon ersättning för ofwannämde Städers Bränwinsafgifter, som icke destomin, dre böra Stats. Werket godtgöras, Brännerihusen kunde med iakttagande af Redskapens be - ZZ4 Den 18 October. höriga wärd, pä lämpelig korrt tid uthyras til! Magazin, htvarigenom, särdeles i Götheborg, en icke obetydlig inkomst ffulle kunna er, hällas. Dä MaZazins.inrättningens behällne fond till största delen består i fordringar samt i lager af Bränwin, Spannemäl och Prowiant, hwilka »vid nu warande yninige tillgängar och läga pris, icke utan swärighet och förlust kunna föryttras och omsättas, hafwa Riksens Ständer, för att bereda Magazins
Och enär denna votering utfallit med 46 Ja och ^3 Nej, samt Nej sålunda vunnit, har utförsel-tullen å Rödfärg blifvit bestämd till a sk. tunnan. Tjugufemte Voterings-propositionen, angående tullen å Hampa, utgår, sedan Ridderskapet och Adeln instämt uti de öfrige Riks-Ståndens beslut. Tjugusjette Voterings-proposition. Den, som gillar Utskottets förslag, att införsel-tullen å Humla skall bestämmas till i R:dr L:pd, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej , kommer införsel-tullen för Humla att utsättas till i R:dr a4 sk. Lisp:d. Voteringen har utfallit med 41 oc^ 7$ Nej; och som Nej vun nit, så kommer införsel-tullen å Humla att bestämmas till i R:dr a4 sk. Tjugusjunde Voterings-proposition. Den, som bifaller Utskottets förslag, att Fältskärs-Instrumenter beläggas med införsel-tull till i5 procent af värdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. * Vinner Nej, anses införsel-tullen för Fältskärs-Instrumenter vara bestämd till 5 procent af värdet. Som denna votering utfallit med 5o Ja och 69 Nej , samt Nej följaktligen vunnit; så kommer Fältskärs-Instrumenter att beläggas med én införsel-tull beräknad till 5 procent af värdet. Tjugudttonde Voterings-proposition. Den, som bifaller Utskottets förslag, att utförsel-tullen å Ankare och Ankarfly^ skall bestämmas till 3a sk. per Skepprd, voterar Ja; den det e; vill, voterar Nej. Vinner Nej, komma Ankare och Ankarflyn att få utföras tullfritt. Denna Förstärkta Stals-Ulskottets Memorial N.-o 4°9- <? Denna votering utföll med g8 Ja och 21 Nej; hvadan och sorn Ja vunnit, kommer utförsel-tullen S Ankare och Ankarfly», alt bestämmas lill 32 sk, per Skepp:d Tjugonionde Vo t er in gs-proposition.
För samma cubikfot under form af Masttimmer eller Bräder, erhåller Producenten, vid inlastningen till export, minst 8 *k., eller vid pass 48 gånger så mycket. Utförd och försåld i Engelsk hamn, gäller denna cubikfot ( '*) Anda till Sex R:dr Hamb, Banco får en Bjelke. *e) Dessa Län äro: Norrbotten, Westerbotten. Wester-Norrland , Jemtland, Gefleborg, Stora Köp. parberg, Wermeland, Örebro, Jönköping, Kronoberg, Kalmar, Blekinge och Gottland. 464 Den 15 April. R:dr i Banco, det viii säga 6 gånger mer än vid inlastningen och vid pass 300 gänger mer än i form af huggen Ved på Productions orten. Det är således endast våra egna Författningar, som tvinga Landtmannen att sälja de Skogs-effekter , som exporteras . til 1 så låga pris Svenska Skeppsägaren behagar att utsätta *). Detta är icke allenast orimligt och skadligt, utan till hög grad orättvist. Sådana Lagar demoralisera hela Nationer, då de deremot som iiro billiga och rättvisa, medföra den mäst välgörande verkan, äfven på folkets lynne och tänkesätt. Hit kan lämpas hvad ett stort snille sagt: ’’Det gifves ett medel att *) Adam Smith säger: ”När en Nation ger sina egna Köpmän, Handtverkare och Munufactuip* ster ett slags Monopolium på den inhemska försäljningen , höjes Maoufacturoch Handels vinsten, utöfver ett billigt förhållande till Jordbruks vinsten , och den förra drar följagtligen frän Jordbruker en del af det capital, sorn pä detta sistnämnde förut blifvit användt, eller i annat fall derpå skolat användas. Detta icke allenast nersätter det verkeliga värdet af Jordbrukets product, utan minskar äfven dess vinst. Jordbruket göres pä detta sätt till mindre förmånligt, men deremot Handel och Manufncturer till mera förmånliga än de eljest skulle vara ; och hvar och en lockas af sitt eget intresse, att draga både sitt Capital och sin industri ifrån det förra , till dessa sednare yrken.
Ständer vid senaste Riksdag beslutade, samt af Kongl. Maj:t , genom Kådig Kungörelse den 8 Januarii 1824, till efterlefnad påbudne Författning i detta ämne haft till påföljd de då påräknade inkomster för Statsverket. Sorn denna Nådiga Författning, ehuru gifven den 8 Januarii, likväl icke hunnit blif va allmänt kungjord förr , än redan åtminstone 2 månader af året 1 824 hade framskridit; bar Utskottet icke kunnat taga detta års intrader, utgörande 246,466 R:dr 5 sk. 8 rist. till någon pålitlig beräkningsgrund; Bih, till Riks, St, Prot, 1328 och 1S29, *5 Sami, 1. 5 '.te Haft, 3 BevillningsUtstottets Btlänkande N:ö Tji men deremot fästat sin uppmärksamhet dervid, att hela års-inkomsten för begagnadt stämpla dt Papper bestigit sig År 1825 till 307,859: 40: 10. 1826 — 298,950: 3: n. fich 1827 — 025,529: 17: 6. 932,339: 14: 3- eller i medeltal för hvartdera af dessa irenne Sr 310,773 R:dr 4 sk. 9 r:st. Derigenom att försäljnings-provisionen, som förut erlades af köparen utöfver Chartaj-valeuren, vid senaste Riksdag blef hänförd, att ersättas af Staten frände inkomne Chartaemedlen , hafva utgifterne för Chartas-Sigillalas-Contoret undergått en betydlig förhöjning, och utgjort:
De sakna helt och hållet den konservatism, utan hvilken ett folk aldrig kan göra en påtaglig insats i det allmänna kulturarbetet. Till och med Japan och Kina ha blott och bart genom sin oföränderlighet, åtminstone estetiskt, lämnat sin skärf. Svenskarnes ytterliga modernitet, deras rastlösa brådska att tillägna sig alla nyheter äro just egenskaper, som i våra dagar göra dem mer än rättvist obemärkta. De äro den germanska rasens mest kosmopolitiska och moderniserade nation. De synas därför lika alla andra. De äro en spegel, i hvilken utländingen dunklare eller tydligare igenkänner sig själf. Den djupa obestickliga utveckling inifrån, hvilken för ett folk är lika fruktbringande som för individen och dagligen slår klingande mynt af lynnets alla möjligheter, står dem ödesdigert fjärran. Deras byggnader, deras seder och bruk sakna nationel prägel och beteckna blott summan af det för tillfället modernaste. I hela riket finns måhända icke en enda orörd byggnad från medeltiden, och en främling utan kunskaper skulle kunna anse Sverige för ett nytt land utan historia. Den allmänna storstadsstilen nedtränger med snabbhet till landsorten, bland hvars nytimrade paradhus du svårligen skall kunna återfinna en liten småstad från din farmors förlofningsår. Res i stället till Danmark, och bakom de små fönsterrutorna, där de hvita gardinerna och krukväxterna nyfiket skjutas åt sidan, framtitta vänliga, underbart gammalmodiga hufvud med stärkt mössa och benadt pannhår, och du skall förstå, att tidens hjul där rullat långsammare, och att det danska folklynnet, trots allt, i grunden är mer konservativt. Vill du höra munkarne sjunga mässan med samma ord och i samma tro som vore den heliga Birgitta ännu på vallfärd till Rom, behöfver du endast begifva dig till Tyskland. Där kan du ännu få bäddas på gammaldags vis med ett bolster i stället för täcke, och där bjudas dig de mjöltunga rätter, på hvilka ingen ätit sig sjuk i Sverige sedan din stamfars graföl. Framför porthvalfvet till Stollberg, det sofvande slottet i skogarna på Harz, vakta än i dag femtonhundratalets hillebardierer, och rundt borgen ser du de bevarade medeltidsgator, som du förgäfves söker i Vadstena.
Dm a Juli* *3 Uppläst lios Högloft, Ridd. octi Åd. den i Juli* 1 Hogvörd. Prest-Ståndet den 2 _ Vallöf!. Borgare-Ståndet den J „ Hederv. Bonde - Ståndet den 2 _ Vördsamt Memorial! Af Höglofl. Bidderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet har det af Uag-Ut* skottet den 12 sistlidne Maj afgifna Betänkande , angående utfärdande af taxa å lösen för de från Konungens Högsta Domstol och CantzliExpeditioner utgående Domar och Besolutioner samt berörde lösens nnteknande å dessa handlingar , blifvit pä grund af deremot gjorda anmärkningar till Utskottet återremitteradt. Utskottet, som i anledning deraf tagit be*' rörde anmarkningaT i öfvervägande, har funnit dem åsyfta det tillägg uti hvad Utskottet i förenämnde Betänkande föreslagit , att alla föregående afgifter innan Domen eller Besolutionen från Konungens Högsta Domstol erhålles , såsom Deductions-afgiften och Kallelse-penningar, äfven må till deras belopp å handlingen anteknas. Enär, hvad beträffar
Deri 30 November f. m. om upphäfvande af detta stadgande, så framt lian icke tagit till princip att icke väcka motioner, så får jag fästa apmärksamheten derpå, att en sådan motion skulle hafva föga utsigt till framgång, om den komme från någon enskild person inom representationen; roen då Hr Gripenstedt f. n. är FinansMinister oell således den, som bäst bör kunna hafva inverkan på Regeringen i en sådan fråga som denna, och Regeringen är den, som bör framställa förslag i denna riktning; så och då Hr Gripenstedt utan tvifvel skulle göra sig förtjent af hela nationens tacksamhet och efterlemna ett aktadt minne såsom FinansMinister genom åvägabringande af ett sådant förslag, har jag velat begagna detta tillfälle för att upmana honom att inom Regeringen göra gällande sin åsigt och i grundlagsenlig ordning få ett förslag framstiilldt till ändring af 72 g R.F. i förut nämnde afs:de. Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm: Hr Gripenstedt har fästat upmärksamheten derpå, att landets ekonomiska ställning är beroende af Bankens soliditet; det är en sanning, som icke kari bestridas. Men jag vill framställa en annan, som jag vid ett föreg:de tillfälle sökt försvara, nerol, att Bankens soliditet är beroende af landets ekonomiska ställning. Då emellertid Hr Gripenstedt icke närmare vidrört denna sida af ämnet, och jag icke heller vill inleda frågan på ett alltför vidsträckt område, har jag icke nu ansett mig böra besvara denna anm. annorlunda; men jag förbehåller mig att, när sådana frågor förekomma, som stå i sammanhang med denna sats, jag då får framställa bevis för riktigheten af mitt påstående. Ofverläggningen förklarades härmed fulländad och motionen jemte yttranderne remitterades till BankoUtsk:t. Föredrogos och remitterades till BankoUtsk:t Gr. Liljencrants’, Gustaf Fredrik, d. 26 dennes bordlagde motioner dels ar.g:de förändringar i och tillägg till den af R.