Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hedervärda Bonde-Ståndet liar, genom Protocolls-Utdrag af den 18 Augusti, till Utskotten återremitterat det Betänkande, Utskotten den 8 i samma månad afgifvit, i anledning af väckt fråga 0111 Låne-understöd af Allmänna medel för Hamnbyggnaden i Ystad, på grund af dervid gjorde anmärkningar, hvilka hufvudsakeligen endast afse nödvändigheten alt med frågans afgörande fördröjdes till dess att, i sammanhang med Allmänna FinanceRegleringen, tillgången och utgifningssättet för detta oell dylika anslag kunnat blifva bestämde. Då likväl numera rörande sistomförmäldte ämne redan blifvit af Riks-Stånden besluladt, och äfvenledes, i afseende på det nu egenteligen ifrågavarande, eller det begärdta Låne-understödet för Hamnbyggnaden i Ystad, Högloll. Ridderskapet och Adeln den 16 September, Högvördige Preste-Ståndet den 18 Augusti och Yällofl. Borgare-Ståndet den 20 i sistnämnde månad bifallit hvad Utskotten genom det afgifne Betänkandet föresiagih hvarigenom 2 aS Stat s-U tskottetsB etan iande», enligt C9 §, Regeringsformen, fireudet iir så vida afgjordt, som för gällande kraften af beslutet derom erfordras; Hafva Uu skotte» ej funnit sig dervid kunna lennia, någon ytterligare åtgärd; utan få endast detta förhållande till Hedervärda Ilande^ Ståndet vördsamligen anmäla. Stockholm den 6 October i8a3. N:o Sal An kom dan 27 Ort 1823-.
' L Rnssaforvaltarens redogore1se:) yder som foljer: Ur riikenslraperna anfores foljande: Vid 1896 i r s u t g h g Ltgjorde sjukkassans. Fordran i Stockholins Lans sparbank ; '. s)) Intecknings-Garanti-Aktiebohget .. 1 S: t Eriks Bryggeri-Aktiebolags 4 l / z, % obligation. 2 Allmanna Hypoteksbankens 4 ' 1 2 % obligationer . 2 Helsingborgs-Hessleholms jernvags 4 % obligationer ... Transport kr. Uransport kr. 9,999: Fordran i Stockholms Enskilda Bank &amp; deposition med 4 mlnaders uppsggning .. 3,000: Fordran i Stockholm~ Enskilda Bank B uppoch afskrifning 510: Kontant i Kassan ... 18: Summa kronor 13,528: 93 13 86 92 Skulder: Fonder: Forsakringsfonden : Reservfonden ... Donationsfonden Summa kronor 8,327: - 2,201: 92 3.000: - 13,528: 92 Samtliga fonders belopp uppgick vid utgbgen nf 1895 till kr. 12,385: 55 Fondernas forstarkning, som foljaktligen uppgir till kr. 1,143; 37 har uppkommit pi % grund af foljande forhlllande mellan inkomst och utgift: 10: - Iniirgdesafgift for 17 ~nedlemmar Arsafgift for 254 medlemmar 3,357: 91 (8 hafvcb under Aret afgcltt.) 8: - Straffrhta .. Rantor (influtna). Summa kronor 4,093: 42 ' F Utgzy ' t: Sjukhjdp till 48 medlemmar . 2,712: 75 30: - Afskrifning B obligationer Omkostnader: Hyra for 1895 90: - Arvoden .
Doctor Heurlin, Prosten Ödmann, Professor Geijer, Contracts-Prosten Hallström, Contracts-Prosten Afzelius, Contracts-Prosten Nibelius, Prosten, Doctor Hwasser, Pioftssorn, Doctor Thomander, Prosten Berlin, Professor Bolmeer, Prosten Thudén, Contracts-Prosten Sandberg, Prosten Sidner, Prosten Säve', samt till Suppleanter ; Contracts-Prosten P. P. Swedelius, Lector Laurenius, Contracts-Prosten P. G. Swedelius, Contracts-Prosten, Doctor Björkman, Contracts-Prosten, Doctor Agrell, Prosten Lindmark, Prosten Liedzén, Prosten Källgren. Prot. Utdr. den 10 Maj iSzJr. 421 S. ]). Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 72, i anledning af Riks-Ståndens beslut, i afseende på förslaget lill förnyad förordning, angående grunderna och vilkoren för hemmans-klyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman. Härvid förekommo : 1 Cap. 2 §. Den föreslagna voterings-propositionen godkändes. 3 %. Slåndet lät dervid bero. 8 §. i mom. Hvad Utskottet hemställt, gillades. 8 §. 3 mom. Voterings-propositionen godkändes. 9 §. 2 mom. Härvid var ej något alt anmärka. 2 Cap. 1 §. påkallade ingen åtgärd å Ståndets sida. 4 § 1 mom. Voterings-propositionen gillades. 4 § 2 mom. och 5 §. påkallade ingen åtgärd. 7 §. 1 mom. gillades. Beträffande dernäst det af Ridderskapet och Adeln., efter i3 §. beslutade stadgande, godkände Ståndet, hvad Utskotten härom anfört. Hvad slutligen vidkommer den af Preste-Ståndet bfslutade nya blef, på grund af gjorde anmärkningar vid Utskottens deröfver afgifna yttrande^ Memorialet i denna del återremitteradt.
Det senare faktum hindrade naturligtvis ej, att den unge in:lle de Selliéres, som ärt faderns förmögenhet, en vacker dag blef gift med prince de Sagan, ty prince de Sagan — Paris förste gentleman, något motsvarande vår vicomte de Soto — var ifrig spelare och led af kronisk kassafeber. Men äfven den starkaste kassa står ej ut i längden, i fall det spelas i 100,000 tal, och en lika vacker dag som giftermålet blefvo de båda makarne » skiljda till förmögenhet ». Fursten bor nu i Rue Royale-klubbens palats, där han är pressident. Furstinnan sänder honom regelbundet hans » underhåll » och lefver för resten glada dagar i sitt féslott vid Rue S:t Dominique (midt emot erkebiskopen af Paris!) Där arrangerar hon om vintern baler och om sommaren garden partys, men hvilken årstid det än må vara, går det alltid uppsluppet till — alltför uppsluppet, hviskas det om. - Ä r furstinnan af Sagan typen för den D ä - stan öfver det konventionelt tillåtnas gräns extravaganta världsdamen, så är hertiginnan af TJxés en annan, en allt sällsyntare typ — typen för den politiska salongskvinnan. Hertiginnan af Uzés, en inom parentes sagdt till åren kommen dam, blef världsbekant från och med Boulanger-epoken, då hon med penningar understödde » den tappre generalen ». Hon drömde om att en dag få spela första fiolen vid den blifvande kejsarens hof — Louvren var redan bestämd därför — och kanske också. ja, hvem vet? Hennes lilla hotell vid Champs-Elysées var det provisoriska hofvet för framtidskejsaren. Där rörde sig bland franska adelns äldsta och mest lysande namn det nya partiets män, radikaler och halfsocialister med den unge Laguerre och den gamle Naquet i spetsen; radikaler och halfsocialister med glacé- handskar och röda nejlikor — min Gud, hvilka massor af röda nejlikor!
Under nästförflutne qvinqvennium äro derstädes tillverkade och till kronans förråder levererade 11,200 stycken infanterigevär och 2,130 par pistoler, uppgående till ett sammanräknadt värde af 283,561 Riksdaler 42 skillingar, hvarförutan gevär reparerats för 5000 Riksdaler, så att en summa af 288,561 Riksdaler 42 skillingar på detta sätt i ortens rörelse ingått. 13 Binäringar, Jagt och Fiske äro icke synnerligen inkomstgifvande, flock finnas några tuera lönande laxoch ålfisken; biskötseln är jemväl ringa, utom i Norra och Södra Wedbo härader, der den utgör en icke obetydlig binäring. Kolning och körslor för brukens räkning utgöra för tillfället en god inkomstkälla för allmogen i angränsande socknar, helst sedan priserne å båda stigit betydligt; nien den förra verkar dock i sin mån till skogarnes hårda medtagande och forslingen kan endast vara en verklig fördel för de jordbrukare, som för sig och dragare sakna tillräcklig sysselsättning vid eget jordbruk, hvilket otvifvelaktigt eljest måste derigenom lida. För öfrigt märkes: inom Westbo härad ställ rådsdragerierne, hvilka likväl numera drifvas mera fabriksmässigt, så att icke så många enskilde som förr äro dermed sysselsatta för egen räkning; äfvensom tillverkningen af hvarjehanda smiden, ur, laggkärl, siktar, trädskor, väfskedar och hvarjehanda väfnader; inom Östbo och östra härader, tillverkning af åkdon, hvari allmogen vunnit stor färdighet, samt inom Norra och Södra Wedbo härader, jemte den förut omnämnda linodlingen, barkning af hudar och beredning af skinn, förfärdigandet af trädkärl och smiden.
Haf i stället en kopp riktigt godt kaffe efter maten — om Ni bruka kaffe vid denna tid. Hvad som för öfrigt tillhör är, att maten upplägges och serveras smakfullt, att duktyget är bländande hvitt, silfret blankt och finputsadt, samt slutligen — att I sjelfva aren snyggt och nätt klädda, oaktadt alla köksbestyr. På denna väg skolen I säkert nå målet — Er mans hjerta! Ebon. Läkareråd. Ramlajh, En half timme före frukost 2 glas arteficiel Vichy 45° varm samt till frukost och middag ett spetsglas Ronneby vatten. Diet: uppkokt mjölk, tunna vällingar, svag buljong, löskokta ägg, kokt fisk, hvetbröd. Lavemang minst hvarannan dag (inga laxermedel!!). Fortsätt med kuren flera veckor. B Slag-t. God korf. 5 S oxkött, 5 © svinkött males fint, 5 " 8 späckfläsk skares i tärningar, knapt 1 stop halfkokt, kallnad och rifven potatis, 3 stop uppkokt och alldeles kall mjölk. Salt, starkoch kryddpeppar tages efter smak. Mjölken tillsättes litet om sänder, det hela arbetas länge och väl. När skinnen blifvit fylda, gnidas de med fint salt och förvaras som vanlig saltad korf. Vill man röka en del, få de ej ligga med saltet mer än en dag. Sådan rökt korf rekommenderas, isynnerhet som bräckt till smörgåsbordet. Hvarj efianda. Ett medel att borttaga fläckar ur siden finner man i potatismjölet, förutsatt att fläckarne ej äro allt för » feta ». Man gnider först fläcken med en ylleeller linnelapp, doppad i mjölet, och sedan med en ren linnelapp. Efin. Thalia. Se svaren till. 2) i ntr 47 och till Karin i n:r 9. Se svar till Finska 2) i n:r 9. Karl. Vi kunna ej lemna er någOD upplysning utan att hafva undersökt ert hjerta. Iiöker ni mycket, är det möjligt, att det a kan vara orsaken. Davida B. Utan betydelse, om det ej inträffar oftare. Wanda von K.
Afven jag nitälskar, så mycket som någon annan, för den store Konungens Gustaf II Adolphs dyrbara minne; men jag drager likväl i betänkande att tillstyrka bifall till den värde Motionärens framställning om uppresande afen Minnesvård på Liitzens fält. När man nemligen ser, huru svårt vi hafva att från åverkan bevara våra Konungars Bild-stoder midt i vår egen hufvudstad, ända derhän att man nödgas hos deni utsätta mili tär-va k-t, så Den 4 December c. m. lärer man läll kunna föreställa sig livad öde skulle förestå den föreslagna minnesvården i ett främmande Land. Och jag lämnar åt hvar och en att sjelf bedöma, huru påkostande det skulle vara, att i framtiden till äfventyrs nödgas se denna minnesvård misshandlad. Anledningar skulle kanhända till och med derigenom kunna gifvas till diplomatiska obehagligheter. Till denna senare farhåga väckes jag förnämligast af minnet om den försigtighet, hvarmed Regeringen, såsom jag hört sägas, är 1817 utan svar lemnade Superintendentens i Eisleben, i anledning af Reformations-festen, gjorda anhållan om ett Portrait af Gustaf II Adolph, för att uppsättas i Luthers sal, hvarest det saknades i samlingen bland de öfrige store Mäns, som bidragit till Reformations-verkets utförande och befästande. Herr von Hartmansdorff, Aubust: Utan att inlåta mig i något yttrande om hufvudfrågan, vill jag, då Herr Rosenblad ansett kostnaderne böra utgå från RiksgälsContoret, blott anmärka, att 0111 det än för närvarande äger fordringar af omkring 1,700,000 R:dr, så är det förnämligast hos sådane gäldenärer som Götha Canal och andra dylika; hvarföre det torde vara osäkert, huruvida de växlar man drar på Gontoret, kunna blifva infriade.
De hafva, efter hvad innehållet af iletta piot. gifvcr tillkänna, utan undersökning, utan att med elt ord sälta i fråga, huruvida en af enskilda 7° Den 4 April. personer begärd betydlig uppoffring af Sialens medel vore af beliofvet påkallad — helt simpelt ansett sökandernes begäran tillräcklig, och obesedt tillstyrkt dess öfverlemnande till Ständerna med det förord, som i skrifvelsen finnes att läsa. Jag vill visserligen ej rubricera detta obetänkta förfarande hårdare, än det förtjena!’, ty jag tror icke, att man bör slösa med starka uttryck, och jag vet dessutom, huru ömtåliga många ledamöters öron inom detta Hus äro för alla sådana; men jag öfverlemna!’ till eder sjelfve, mine herrar, huruvida man för detta fall kan finna något lindrigare, än det som vid ett och annat tillfälle förut blifvit begagnadt, att Konungens rådgifvare kastat| detta ärende handlöst ifrån sig, eller omen sådan förebråelse någonsin varit mera rättvis. Det hade dock icke varit så alldeles svårt för Styrelsen att finna en ledning för omdömet i denna fråga , då en af Höganäs directions egna ledamöter lemnat en sådan ganska tillförlitlig uti en sistlidet år utgifven brochure, som jag här har i min hand, och hvars titel är: Några upplysningar rörande Skånska stenkolsverket af C. D. af Uhr. Denna brochure åtföljdes af en tabell , innehållande förslag öfver verkets förvaltning från den ! Aug. 18^5 till och med den 3i Dec. 1838. Om jag nu i min bevisning följer en sådan af dijectionen sjelf utgifven tabell och derpå grundar min slutledning, så lärer väl åtminstone ingen kunna säga, att jag går orättvist eller för strängt tillväga emot bolaget. Nu finner man, alt uti denna tabells debet summan af inbelalde adier går till 5.50,171 r;dr. Detta är allt som finnes upptaget, såsom af det nya bolaget contant tillskjutet.
Den, som anser, alt till contra-proposition i voteringen om andra pieser af oäkta, hvilt Porcellaine, bör antagas Borgare-Ståndets beslut, att värdet derå bör bestämmas till 18 sk. och införsel-tullen till 4 sk. 6 r:st. Skålpundet, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; Yinner nej, antages till contra-proposition Bonde-St andels beslut, att, med godkännande af det utaf Utskottet föreslagna värde 16 sk., införsel-tullen å denna artikel bör bestämmas i enlighet med Betänkandet N:o 21 till 6 sk. per Skålpundet. i6 Potates-mjöl. Forts, af Bevitlnings-Utskottcls Memorial, N.-o 4>* Hvarefter propositionerna i hufvud-voteringarne blifva följande: N:o 243:o. Den, som gillar Utskottets i Utlåtandet N:o 30 afgifua förslag, att \ Porcellaine: oäkta, sten eller fayance: hvilt gulagtigt eller omåladt: andra pieser, bör antagas 16 sk. värde och 5 sk. införsel-tull Skålpundet, voterar ja; den, dtt ej vill, voterar nej; Vinner nej, (Irsta alternativet) bifalles Bjrgare-Slåndets beslut. (2:dra alternativet) bifalles Bonde-Ståndets beslut. 244:o. Den, som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet antagne förslag, alt Porcellaine: oäkta, sten eller fayance: måladt eller tryckt: Tallrickar böra få införas mot 6 sk. tull på 16 sk. värde Skålpundet, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bifalles Presteoch Borgare-Ståndens beslut att denna artikel bör till införsel förbjudas. 245: i.
Jag skulle fördenskull anse det vara bättre, att, då saken icke inom vårt land är främmande eller obekant, lemna densamma åt den enskilda omtankan. Skulle Staten i delta hänseende träda emellan, borde det ske antingen på det sätt Frih. Raab föreslagil, eller också derigenom, att Staten införskrefve en utländsk skicklig ölbryggare, hvilken på samma sätt som Direktören Hoffman-Baog i afseende på Schäferierna, kunde erhålla i npdrag ali resa omkring i landet för att lära ut konsten, isynnerhet bland dem, hvilka förut sysselsatt sig med yrket, men hvilkas tillverkning icke skedde på ändamålsenligt sätt. Dessa borde i främsta rummet undervisas om den bättre meihoden och få de fel afhjelpta, som dervid kunde begås. Alt deremot gifva premier och understöd för utländska resor åt den eller den person, som förklarade sig villig att lära konsten, anser jag alldeles olämpligt. Om nemi. en sådan person reste ut för alt inhemta ölbryggeri-konsten och sedermera hemkommer, försedd med nödiga kunskaper, men han efter ett par år finner för sig fördelaktigare att tillverka ett sämre öl än ett bättre, så tror jag icke alt all hans kunskap skall vara af så särdeles stor nytta för landet. Jag nödgas af alla dessa förenade skäl yrka bifall till StatsUtsk:s förevar:de Betänk. Men skulle R. o. Ad. anse en återremiss vara af behofvet påkallad, så vill jag, för min del, icke sätta mig deremot. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos H ög 1 o f 1 i g e Ridderskapet ocb Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm} År 1828. Sjunde Häftet» STOCKHOLM. Plenum klockan io förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protooollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. m. den i g
Evaiverar man detta i penningar, kommer man visserligen till en siffra, som är ganska fördelaktig; men tager man å andra sidan olägenheterna i betraktande, hvilka äro ganska betydliga, kommer denna fördelaktiga siffra icke mycket att väga. Jag tror dessutom, att dessa besparingar icke komma att slå in, ty det har nemi. visat sig under den behandling, som frågan på sista tiden har genomgått, och äfven enligt de meddelanden, som Frih. Ericson sjelf gjort, att ytterligare utvidgande af jernvägsanläggningen i Stockholm bör ega rum, nemi. en godsstations inrättande vid Stadsgården och behofvet af ett spår till Nybron. Genom dessa nya medgifna anläggningar förfaller den besparing i administrationskostnad, som skulle uppstå genom inrättandet af blott en station. Jag har förgäfves sökt efter några vigtigare skäl för en sammanbindningsbana, ty jag kan icke antaga såsom sådana en mängd af förespeglade anläggningar inom Stockholms stad, såsom kajer, broar etc, hvilka äro lika möjliga, äfven om icke en sammanbindningsbana anlades, och helst som de icke ingå i den af 11. St:r anslagna summan. Vill man ställa upp sådana förespeglingar, kan man ju få de aldra vackraste resultater. En fördel, som likvisst jag icke kan bestrida, är den vinst för staten, som, genom anläggande af en sammanbindningsbana, skulle uppstå. I denna vinst ingår ett antagande, som jag icke återfinner i K. M:s Propus., nemi. att lägga en högre afgift på passagerare och gods i Stockholm. Jag tvifiar högeligen på att något sådant skulle länge kunna existera, såsom varande grundadt på en obillighet; och en sådan förhöjd taxa skulle snart af rörelsen borttvingas. Den 12 Maj f. m. 261 Det finnes emellertid olägenheter, hvilka ej böra helt och hållet förbises, och af dessa olägenheter af en sammanbindningsbana sätter jag i främsta rummet det hinder, som måste uppkomma derigenom, att sjötrafiken stänges af en bro. Skola alla de reglementen, som anses nödiga vid andra dylika förhållanden, tillämpas äfven här i Stockholm, blir det ganska svårt för de fartyg, som skola passera, att undvika ett betydligare uppehåll.
M:s nåd. propos. innehåller i delta afseende följande: ”Den nuvar. beskaffenheten af omyndigas förmånsrätt försvårar låneafhandlingar emot faslighetspant i allmänhet, genom den mängd omvägar och dermed förknippade utgifter, som erfordras, för att mer eller mindre tillförlitligt ådagalägga, det låntagaren icke i egenskap af förmyndare slår i redovisningsansvar, hvarom dock laglig visshet sällan kan erhållas; och samma förmånsrätt ej allenast utestänger fastighetsägare, som veterligen innehar förmynderskap, från delaktighet i de gemenligen såsom mest fördelaktiga ansedda lånen, eller dem, hvilka lemnäs nr allmänna cassör, samt vanligen en längre lid få hos låntagaren innestå, utan minskar äfven, eller stundom tillintetgör hans credit i fråga om fastighetslån hos enskilde, och tillskyndar honom derigenom ett kännbart lidande, hvilket på lagen kastar ett utseende af orättvisa för de fall, dä förmyndarekallet icke är frivilligt, ulan en af lagen ålagd pligt. Nuvarande lagstiftning medgifver för öfrigt den för de omyndiga särdeles menliga tolkning, hvilken en del domare, på grund af ordalydelsen i 17 cap. 2 och 8 §§ Handelsbm, anlagil, att den omyndige ej har förmånsrätt för annat, än hvad honom genom arf tillfallit; hvaraf följer, ali för hvad omyndig genom gåfva, testamente, eller annorledes förvärfval, och för egendom, tillhörig person, som, efter uppnådd myndighetsålder, blifvit under förmynderskap ställd, skulle myndlingarne sakna all företrädesrätt hos förmyndare. Den hindrar icke eller förmyndare att, när som helst, tillintetgöra förmånsrätten, enär det måste slå förmyndaren frill alt afhända sig sin fasta egendom, ulan alt förmånsrätten i sådan händelse åtföljer egendomen i nya ägarens hand.” På dessa skäl, och dä jag i allmänhet anser, att det moraliska värdet hos en förmyndare är det enda rätta värn, hvarpå man baserar ett godt förmynderska;), får jag vördsamt tillstyrka R. o. Ad. att bifalla Utsk:s betänk. Frih. Hermelin, Aug. Söderling:
Jag föreställer mig, att fråga icke kan upstå derom, att ju ej Staten, då den åtagit sig att låta utföra Jernvägs-anläggningar, också skall sätta den som blifvit utsedd att verkställa detta utförande i tillfälle att kunna göra det, d. v. s. bereda honom möjlighet att beräkna sina arbeten under året. Detta är icke annat än en skyldighet för hvar och en som åtager sig att utföra ett arbete. Här bar blifvit nämndt, att de medel, hvarom Utsk. här talar, icke böra få användas till Jernvägs-anläggningar, nemi. de medel som RiksgrsKont. för närvarande har till sin disposition. I detta afseende ber jag att få nämna, det StatsUtsk. sagt, att det förbehåller sig att framdeles få om den saken sig yttra. Derutinnan kan således icke ligga någon tvetydighet, med undantag deraf att Utsk. måhända i första meningen borde hafva tillagt, att medlen skulle genom lån anskaffas. Jag kan således för min del icke finna något skäl att återremittera Utlåt., utan anhåller om bifall dertill. Hr Hjerta, Lars: Sedan under loppet af discussionen Frih. Tersmeden uplyst, att tre Stånd bifallit förev:de Utlåt, anser jag att i afseende å den saken någonting numera icke återstår för R. o. -Ad. att göra, och att en återremiss icke skulle lyckas vinna något gehör. Men här hafva vissa anmärkn:r blifvit framställda och försvarade, och vissa upgifter gjorda de der kunna hafva inflytande på afgörandet af den vigtiga frågan om Jernvägarne, när StatsUtsk:s Betänk, derom framdeles inkommer. Jag skall likväl icke inlåta mig i den långvariga episod som här utspunnits i anledn. af de sista orden i StatsUtsk:s Utlåt., och hvilken till den grad bar urartat till en anklagelse emot Fullmäktige i Riksg:sKont.
Sigillakä-Contoret med swart stämpel förses, och afsändning»; deraf, i behörig lid före nästa ärS början, verkställas; sä har Kammar, Colleqium i underdånighet ansett det vara oundgängeligen nödvändigt, att en ny lid ulsättes, da bruket af det nya stämplade papperet skall taga sin början. Enär genom Beläggning»-. Chartonia en betydlig besparing i papperskostnaden vinnes, har Kammar-Collegium i underdånighet hemställt, om icke tillverkningen deraf mä först anbefallas till det af Collegium redan uppgifne belopp, sami derefter af de papperssortcr, som lill skrifning äro ämnade. Och som Beläggnings-Chactorna böra hinna förfärdigas och afsändas till Julii mänad, och hela arken till December månads flur nästa är; sä har KammarCollegium underdänigst föreslagit, att de förre skulle till nynjande i orterna anbefallas ifrån den i Ju, lii 18'r, och de sednare med 1812 ärs början, men i Stockholm sä snart hvardera floget hunne blifva färdigt och till Ofwerstäthällare-Embetet aflemnadt, samt att, till förekommande of missbruk, nägon handling, sedan Julii månads början nästa är, ej finge beläggas med och nägon, efter berörde ärs flut icke skrifva» pa annat stämpladt papper, än det nya: börande det gamla, inom Julii manads början i8iz, af försäljningsmännen wara aflefwereradt och derefter, vid skeende redogörelse, ej tagas i afräkning. Fullmäktige uti Riksens Ständers Bank hafva, med anledning af Kongl. Mai:ts Nädiga skrifvelse lill Dem as den 6 sistledne Junii, angäende lef - 74 Den 2 2 Äng. lefwerering af erforderligt quanrum papper lill Charta Sigill >ra, hwarom Konal. Maj:t förmodat att Fullmäktige erhällit Riksens Ständers föreskrift, heg Kongl.