Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken till detta förhållande med kustvägen, under det att nästan alla de inåt landet gående vägarne äro omlagde och jemna, är att landets egentliga bygder, de stora öppna dalarne äro belägna inåt landet, hvarest stora och mägtiga socknar finnas, under det att kustlandet allmänneligen utgöres af endast små hopträngda dalsänkningar, hvars innebyggare sammanslutit sig till små och följaktligen vanmägtiga samhällen, hvilka sednare hvarken hafva lust eller förmåga att omlägga den norrländska hufvudvägen. De försök, som tid efter annan gjorts af landshöfdlngarne, hafva derföre icke ledt till något resultat, utan endast mötts af afslag från dessa små kommuners sida. — Men kan det vara skäl att låta saken längre stanna härvid? En stor del af året är vattenkommunikationen stängd, och man vet, genom förteckning ur dagböckerna öfver de talrika resande samt af de flera tusende lass Norrlandsprodukter, som efter denna väg årligen nedgå till sydligare delar af riket, att denna landsväg flitigt begagnas; — och redan detta borde vara ett tillräckligt skäl för omläggning af den väg, på hvilken en så stor del af riket under mer än halfva året har all sin beröring med det öfriga. Men det måste äfven ur allmännare och större synpunkt sedt vara skäl att Staten vårdar sig om denna väg, ty i strategiskt hänseende, för vården om rikets sjelfständighet och försvar torde det vara af vigt att ega åtminstone en rigtigt farbar väg upp genom de norrländska provinserna, då man nemligen måste tänka sig, att i den nordliga delen af riket ett fiendtligt infäll eller angrepp lättast kan göras, och hvarvid man kan vara förhindrad att på någon annan väg, än landsvägen, komma dit upp, dels nemligen om hafvet är tillfruset, dels om fiendtliga skepp dominera Bottniska viken. Uppå dessa skäl och andra, som vid sakens närmare betraktande ur ekonomisk och strategisk synpunkt klarligen torde framgå, föranledes jag vördsamt hemställa: det Rikets Ilöglofliga Ständer ville hos Kongl. Maj:t anmäla behofvet af en omläggning utaf en del af den stora norrländska kustvägen samt begära att 448 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. 239. Kongl.
Detta sålunda tillkomna sednare beslut motiveras, såsom man sagdt, af ömhet för landtbrukets bästa, men synes snarare vara att betrakta såsom första försöket till en återgång till den gamla s. k. husbehofsbränningen, hvilken för mer än ett tiotal af år tillbaka mycket omhuldades af lagstiftningen såsom nyttig för jordbruket och ladugårdsskötseln. Vid 1859—1860 årens riksdag hörde jag det påstående bestridas, att med enkel redskap skulle kunna på dygnet afverkas fyra gånger så stor qvantitet bränvin som pannerymden. Nu har deremot rigtigheten af detta påstående blifvit erkändt. Det skulle sålunda blott erfordras enkel redskap med 50 kannors panna för att kunna åstadkomma det af Utskottets pluralitet förordade minimi-beloppet, 200 kannor på dygnet. Då, så vidt jag kunnat erfara, den upplysta opinionen i landet anser såsom en synnnerlig välgerning för det Svenska folket, i moraliskt, fysiskt och ekonomiskt afseende, att husbehofsbränningen upphört, att bränvinet fördyrats och att det icke blifvit så lätt tillgängligt i hvarje by och gård på landsbygden som förr, kan jag icke annat än på det högsta beklaga om en återgång till det gamla förhållandet nu skulle förberedas genom minimi-tillverkningens nedsättande. Jag föreställer mig, att då man icke kan tillintetgöra konsumtionen af bränvin, men väl söka minska och begränsa densamma genom spritdryckens fördyrande, så är rätta vägen härtill just den, hvilken lagstiftningen i sednare tider beträdt, nemligen att förvandla hela tillverkningen till en högt beskattad fabriksnäring. Men ut veck - Sammans. Berntin.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon-litsle. Betänkande N:o 1. 25 vecklingen af en sådan till större fabriker inskränkt tillverkning af spritdrycker förhindras i samma män man tillåter små bränneriet' existera vid sidan af de stora fabrikerna. De små brännerierna skola blott under kort tid af året vara i gång, bär man sagtr för att genom dranken gagna ladugårdarne.
Fortsattes pröfningen af de i Const.Utsk:s mern. N:o 2 uppgift» hvilande förslag (ill ändring i grundlagar!». 2:dra punkten K. M:s nåd. protos, af d. 30 October 1844 om depart:ts-chefs-embetets förvaltning genom t. f föredragande, du embetet är ledigt eller ordinarie depart:ts-chef är hindrad att det utöfva, samt om Ilegerings-är c aden as fördelning, beredning och föredragning, när Konungen går i fält eller befinner sig på resor. Heger ings-For men. §. 6. Af stats-rådets ledamöter skola sju vara chefer, hvar för sitt departement, nemi.: Justitie-stats-ministern, för justitie-departementet; Stats-ministern för utrikes ärendena, för utrikes departementet ; En chef och föredragande stats-råd, för landtförsvars-departementet, hvilken tillika vare Konungens rådgifvare i kommandomål för arméen; En för sjöförsvars-departementet, hvilken tillika vare Konungens rådgifvare i kommandomål för Holtan; En för civil-departemenlet; En för linans-dcpartementet; samt Den 19 Januari e. m. 169 En för ecclesiastik-departementet. Den närmare fördelning af ärendena, depart:n emellan, bestämmes af Konungen genom en särskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga. Bland de 3 Statsråden utan deparht böra minst 2 hafva förvaltat civil-beställning. Är depart:ts-chefs-embete ledigt, eller är giltigt hinder för depart:ts-chef att embetet utöfva, må dertill förordnas någon annan af Statsrådets ledamöter. Förekommer hinder häremot, i afseende pä Rudgifvarcbefathlin gen i kommandomål för arméen eller flottan, må annan Svensk man, med de egenskapar 4 § omförmdler, dertill särskildt förordnas. § 15.
ansikten skola och ökad fullkomligt aptit hos belöna bordssällskapet matmodern det Hos många fruar är sinnet för kökets poesi medfödt, medan det helt oeh hållet tycks saknas andra. hos V i skola söka pigga upp de fantasi i denna riktning, i det vi sistnämndas kom.ma dem till hjälp med några vinkar. Hufvudvikten i serveringskonsten ligger garneringen och prydandet af faten. om steken lägges i första ligt skurna ste sidan rummet vikt på ett styckena ordnas med den uppåt och benen vackranedåt p å alltid midten af ett djupt fat och omges med en krans jet finnes det är hvardagliga och att med och bruka denna ett för hvilka inre behof att omgifva ett visst angenämt emellertid idealiskt riktning till fru sin den mycket uteslutande Ytterst sträfvan rikta sin utan äfven i styfmoderligt Och likväl alltid draga försorg om en med allra störta omsorg under höjer värde, det en smaken, om tillagade prydlig uppläggning man vi kunna gifva oss materiella. om, icke Och blott upptorex. där det är familjefaatt. skära prydligt för — man iDsticker silfverspjut, en liten bukett fästes. blomma med i hvars på i på steken. åter Om skall som för den utan Belåtna Gungstolsdyna. Linus D. Linus D. S m å messingsbakar, omgifna m e d stjärnor, iskrufvas. Gredelin. E t t b r ä d e, ungef. Stora messingsstift slås in omkring kanten. 2 skrufögglor isättas på baksidan. Gredelin. binder omlindar tillsamman med Denna stickes dären half citron och fästes medels begagnar delioch persiljeblad till en bukett. form, detta borde vi bemöda äfven vid servering af hvardagsmaten. omedelbart krans pickles, af hopfogas stekt murklor, till sin det serveringen eller rostad tryffel steursprungliga man härtill ett större sammanhåller före spjutet den redan sönderskurna silfverhela, och tages bort. potatis, som En mixedetc. kan i detta fall garnera fatets kant. Oxkött serveras med persilja, hyflade morotsskifvor, rättikspån eller rosor af rädisor. Gredelin.
"Se här ha vi en liten paviljong, vi också. Tag plats och låt oss prata litet; tänd en cigarr om du behagar." "Minsann, goda Jenny", utbrast nu vår vän, "du tyckes taga vårt plötsliga sammanträffande såsom en helt vanlig händelse; jag åtminstone var alldeles oförberedd derpå." "Men deremot inte jag, kusin Erik", genmälte vår lilla forsfröken, "jag visste ganska väl att du skulle komma hit med Ros" hon rodnade litet "och hans syster." "Huru visste du det då? Aha, ja, af mina dagboksanteckningar, kan jag förmoda. Men hvad i all verlden vill du göra här?" "Gissa, mon cher, kanske har jag samma planer som du jag ämnar måhända i likhet med dig..." "Jenny!" afbröt den unge mannen och nu var det hans tur att rodna, "hvad ämnar du i likhet med mig?" "Jag skall till svar citera dina egna ord. Jag vill se huru en ung nation går till väga då den arbetar uppå att grundlägga sin framtid." "Du? Och det här vid Imatra?" utropade Erik. "Ja, nästan lika bra som i Helsingfors' salonger, men de finnas också på min promemoria." "Och derföre har du öfvertalat tant Agatha att hyra detta landtställe? Jenny, goda, snälla Jenny, var nu ett ögonblick allvarsam och bekänn att det blott var ett underligt infall af dig att företaga denna resa. Tänk. hvad skola menniskorna i Stockholm säga derom och vore det roligt om du i skämttidningarne finge läsa hvarjehanda qvickheter om Jenny Bertram..." "Vet du hvad, kusin Erik", afbröt den unga flickan helt allvarsam, "jag börjar nästan tro att Jenny Bertram inte återvänder till Stockholm." Om Imatra plötsligen stannat i sitt lopp eller dess dån med ens förstummats, lemnande rum åt en graflik tystnad, hade detta knappast kunnat till den grad förvåna Erik, som dessa hans kusins ord nu gjorde. "Ämnar du kanske helt och hållet bosätta dig här?" utropade han och såg helt bestört ut. "Det tror jag inte" svarade Jenny lugnt. "Men hvartill dessa frågor?
Med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut godkände R. o. Ad. den i denna punkt föreslagna voter.propos. 6:te putikten. R. o. Ad. godkände det af Utsk. i denna punkt afgifna yttrande. 7:de punkten. R. o. Ad. fann denna punkt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogs StatsUtskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern. Nio 211, med förslag till sammanjemkning eller voterisproposin, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, rörande ifrågaställde anslag lill fängelsebyggnader. Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr von Hohenhausen, Mich. Silv. begärde att detta mern. måtte ånyo läggas på bordet. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag hemställer till de ledamöter af R. o. Ad., som begärt detta betänkts läggande på bordet, 6 H. 15 226 Den 22 Juni e. m. om de ej ville från denna sin begäran afstå. Vi veta, att riksdagens längd beror i främsta rummet på statsregleringens fullbordande, och att denna är mycket beroende af förevar:de fråga; hvarföre det vore på det högsta önskvärdt, alt voteringen härom komme att ega rum i förstärkt StatsUtsk., så snart som möjligt. Men om nu frågan bordlägges, så fördröjer det afgörandet i flera dagar, kvilka man derigenom förlorar. Hr von Hartmansdorff: Enl. hvad jag förnummit, lärer den första omröstningen i förstärkt StatsUtsk. komma att försiggå om Fredag i nästa vecka. Om så är, inträffa dessförinnan 3:ne plena i nästa vecka, ett om Måndag, ett om Onsdag och ett om Thorsdag. Det är således all anledn., att denna fråga skall hinna afgöras innan Fredagen, då hon först skulle kunna förekomma i förstärkta StatsUtsk. Derigenom synas alla farhågor ronde detta ämne vara undanröjda. Frih. Palmstjerna:
I Andra kammaren, diir utskottets forslag med undantag af ett par punkter, som gterremitterades, autogs ufnn votering, upptradde endast tv8 tdare, hei-rar Restadius ot: h Lindhagen, som btiia yrkade bifall, den forre hufvudsakligast af det skiil, ntt forslaget skulle gifva domaren en fast och stadig grund vid clfgorandet af hittills sv8rlosta frbgor. Herr Lindhageia iiterigen pipeka ' de, att fbrslaget i sjiilfva ver ket endast innebure en formell omredigeriug af redan giillande bestammelser. De gterremitterade punkterna hafra sedan i sin omrediRerade form antngits af kamrama. Soka ~i nu att sammanfatta hvilkn forinfiner det Icungl. fbrslaget beredt den gifta livinna,n, finna vi framst bestammelsernn om 1~ist.rzcm ovil kodiga bej ?ielse att med sin ell skilda egendont svara for mnmens gtild; ont t~pphtifvande qf nlaka~.s egeszdonzsge~) ze~zska i ufseeude pii stadsfnstigltet; om nznmzem s kytdiglzet att, db 1t.an anvzorl edes tin till betalqzijzg a f gtitd arsvttndt yenzewnrn ecJenclor) ~ $31 " enskild qz.yttn, dd@r gi; fva vederlag vid bodeln.i~l.g; om 11zist 1 * um fOmdga att ikltida sig fol.bindelser och. h ' emes ans~mrighet dtiq~for; och slutligen 091 % * er7dillancZe u,f Boskilnad, som blifvit betydligt zcnclerltittaclt. Betraktadt sisom uppfordt.
H. C. ordnade studenterna fackeltAg och forde festforemiilen i triumf kring t7te Queew ' s. Quad * *) i en med guirlander nch mattor prydd - kolvagn. Hvad de naturvetenskapliga studierna vid R. H. C. angHr, bedrifvas dessa, att .doma efter laramas mera frisinnade AskHdning och iifven scielzce-st~zdenternas hogre andliga utveckling iin wt-studenternas, i mera kosmopolitisl~ anda an ofriga studier. Nigot sjiilfstiindigt researchwork hinner dock ej stndenterna lstadl&lt;omma p l detta omr&amp;de, hufvudsnkligen emeda-n de flesta redan vid ett par och t j ~ ~ g A o r afliigga sin kandidatexamen och agna sig At unclervisning. Diiremot togs under nlin college-vistelse doktorsgrnden af Farminnan i botanilr och zoologi, hvilken gjort sig k&amp;nd genom fortjiinstfullt originalarbete, isynnerhet i det forstnalnnda Bmnet. Karakteristiskw for engelska forhilllanden voro de foreksningar ijfver andliga amnen, hvilka tviinne g h g e r i veckan hollos af institutionens forest&amp;ndarinna. Dessa forelasningar hollos omedelbart fore middagen, och hvnrje strident, oberoende af hvad hon studerade, &amp; lades att bevistn den ena af dessa serier. De bida serierna af-. handlade niimligen olika iininen: ena gingen i veckan dryftades nia gon af bibelns bocker med ur-ortodoxa kommentarier, andrn giingen *) Royal Holloway College. Den enn af de inre gfirclarne och den dsir clrottning Victorias * %) staty st&amp;-. talades om biskop Butlers arbeten; som alltid forekommo lnig varn en blsk dekokt af ofordragsarnhet och trhgainne.
Efter Fält-Aflönings-Staten erhåller en General eller General - Lieutenant, som commenderar en Corps d’Armée af från och med Booo till inemot 20,000 Man, 66 För* tioner och 16 Rationer, som i penningar förvandlade, enligt GeneralOrdres af den 24 Febrmrii 1813, Portionen å 8 Sk. och Rationel! 16 Sk. Banco, gör i FältTractamente 16 R dr 16 Sk. om dagen, och således på 30 dagars Månad 490 R:dr; hvarmed honom likväl åligger att föda och underhålla erforderligt antal Drängar , Hästar och Sadelmunderingar, samt, som jag menar, hålla Taffel för sine Adjutanter. RiksStåndens Secreterare, med 3 å itoo R:dr Banco i Månadteligt Arfvode, behöfva deremot i och för denna deras Tjenstebefattning, icke bålla sig någon MunderingsPersedel, Drängar eller Hästar. Efter ReseReglementet åter, erhålla Rikets Herrar, vid dem uppdragne Förrättningar, endast 3 R:dr 16 Sk. i Tractamente om dagen samt Skjuts för 12 Hästar för Resan till och ifrån Förrättningen , och Generaler, GeneralLieutenanter, GeneralMajorer samt StatsSecreterare njuta blott 2 R.‘dr Banco om dagen och Skjuts för 7 Hästar , och Ståndens Secreterares Arfvoden enligt Betänkandet göra dock från lo till 13j Den * Martti. 253 R:dr Banco på dagen — hvilken betydlig olikhet i betalning! Hvad åter beträffar Tjenstebefattningens vigt och ansvarighet, lärer ingen vara, sorn icke tydligen finner den ofantliga skillnaden emellan en Commenderande Generals och StåndsSesreterares , så att derom icke kan behöfva mycket ordas, jag tror ock, att detta, exem* plet skall vara tillräckeligt för att icke behof, va här upprepa jemnförelser emellan Utskottens Secreterare samt Ståndens och Utskottens öfriga Betjening och motsvarande Militaira Personers Tractamenten och Fält-aflöning.
Då Herr Berglimans Motion endast innefattar yrkande om afskaffande af de missbruk, hvilka emot Grundlagens tydeliga lydelse, vid flera tillfällen inträffat; så får jag för min del understödja Herr Berglimans anhållan, att Memorialet må till behörigt Utskott remitteras. Herr Berghman förklarade, alt om den af Herr Silverstolpe yttrade Mening borde anses gällande, skulle ett Memorial, så ofta detsamma åberopade någon §. i Grundlagen, alltid böra directe i ConstitutionsUlskottet anmälas, hvilket åter ingalunda instämde med Grundlag gens föreskrift, samt begärde för öfrigt att hans Memorial måtte till StatsUtskottet remitteras, och yrkade derom votering, så vida ej Ridderskapet och Adeln enhälligt skulle anse Memorialet tillhöra OeconomieUtskottets handläggning. Friherre Stael von Holstein: Då Herr Berglimans Motion endast rörer afskaffande af missbruk, samt 88 §. i RegeringsFormen stadgar, att alla Förklaringar af Lagen, som emellan Riksdagarne af Konungen utfärdas, kunna af Riksens Ständer ogillas; så måtte, med ännu mera skäl, det vara Ständernes rätt, att vidtaga mått och steg till hämmande af inträffade missbruk. 640 Den 10 Januarii. Herr *Schönström; Pehr, förenade sig med Herr Berghman, under tillkännagifvande, att Lan icke ansåg Herr Berglimans ifrågavarande Memorial stridande mot Grnndlagen. Grefve Mörner, Adolph Göran: Här är ej fråga om Saken, utan endast om Formen, oell huru man skall rätt tillämpa Grundlagens föreskrifter. Om Herr Berghman hade väckt frågan om sjelfva ämnet, utan att grunda den på enviss §. i RegeringsFormen, finnér jag intet hinder, att ju denna, lika som alla andra, kunnat till vederbörligt Utskott remitteras.
M. funnit vigten deraf alt icke allenast söka för närvarande bilägga den söndring emellan Presterskapet och allmogen på Gottland, hvilken förenämnde aflönings-fråga vållat, utan äfven för framtiden förekomma dylika tvisters förnyande; men, vid det inträffade förhållande, alt hvarken Presterskapet eller allmogen velat antaga hvarandras anbud lill förening om Presträtligheternes utgörande, och Presterskapet ej eller ingått på det förslag till de serskilda anspråkens sammanjemkande, som Kammar-Collegium, i anledning af Konungens Befullningshafvandes framställningar, uppgjort, E. K. M. tillika insett, alt, för della ärendes bringande till annat slut, än det, som domstolar och Embetsverk, i fråga om aflöningen, vid hvarje serskildt fall, kunde åstadkomma, fordrades åtgärder, som ej af E. K. M. allena berodde; så ville E. K. M. inhemta Rikets Ständers mening öfver de grunder, hvarpå Kammar-Collegii förslag hyilade. 54-2 Expeditions-Vtskottets Förslag lill und. Skrifvelse, N.-o v3j. I anledning häraf anmälde Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse den 1 December 1834, alt, sorn Konungens Befallningshafvande!; af KammarCollegimn understödda förslag innefattade en genomgripande förändring af hela kyrkoväsende på Gottland, som icke, utan rubbning af Presterskapets pi i vi legiér, kunde åstadkommas, hade Rikets Stander väl funnit frågan
Då inom ofvanbemälda tvänne Riks-Stånd, hvilka lill Utskottet återremitterat ifrågavarande §, diskussionen egentligen afsett att nödiga ansedda bestämmelser måtte meddelas, dels om hvilka personer vore skyldiga erlägga ifrågavarande afgift, dels om sättet för densammas kontrollerande, har Utskottet, hvars förslag blifvit af Presteoch Bonde-Stånden gilladt, ansett sig, med hufvudsakligt bibehållande af den uti §:n uttryckta mening, böra åt densamma lemna en något förändrad redaktion, och hemställer att den uppställning, ifrågavarande §, enligt bilagda förslag, erhållit, måtte af Rikets Ständer varda gillad. H) Bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd. §§ 18-21 och § 24. Då Utskottet funnit lämpligast att uti särskildt Utlåtande, af denna dag afgifva yttrande rörande de frågor, som i dessa <§§ afhandlas, får Utskottet här endast hänvisa till nämnda särskilda Utlåtande. Den af Utskottet uti Betänkandet N:o 20, sid. 31, gjorda anmälan, att Ut skottet icke funnit skäl föreslå bibehållande af den uti nu gällande Bevillnings-förordnings 3:dje artikel stadgade afgift för karakters-fullmagter, har hos Borgare-Ståndet föranledt en längre diskussion, derunder, å ena sidan, blifvit framställd den åsig ten, att de, som göra sig väl förtjente om sitt fädernesland, derför ega den bästa belöningen i eget medvetande och i ett allmänt erkännande af deras bemödande från nationens sida; att det ofta inträffade, att förtjenster, som belönades genom en hög titel, vore för hela landet obekanta; att deremot, i de fall, der belöningar för nationela tjenster vore på sitt rätta ställe, der vore de ock öfverflödiga; att titlar Bih. till R. St.
af riksarntikvarien Hi1clebran.d och mötet eilacles i deii åsikten., a t t liviniians cleltagaiicle i den offentliga fattigvårclen vore h.ögeligen öiiskvarclt. l sni-nba~id med Föreningen för Gift Kvi~mas Egaiiclerätt har Förbundet verksamt atbetat for att livinnor matte anvaiida den rösträtt som lagen tillerkänner deni. Röstlängder h.af~ra upprättats öfver röstberättigade kkvinor, och cirkulax utsä~iclts med alla erfoclerliga upplysningar om hnrn vid valen. skall tillgal. De till Förbuiidet öfverläinnacle penningegåfvoriia utgöra til.lsan~nlans en siiniina af kr. 705: 10, 115 följa~de sätt förilelade: Af Patriotiska sallska et till komith för fortsatt ntreching af cle till D! nni~~.ni: li iitvniidrnncle a l h o g e - fiickor~ias ställi~iiig och arBetsförliållancleii .. 100: - Af onäniiicl till. unclerstödj ande af Förbnndets faltskiirs . 200: - lc~~rser Af oi-iäimicl till. Förbundets aLlmänm kassa .. ... . 100: - Af oiiäni~~.cl till. ett. .., 90: A0 &gt; D 2 . 200: - Ofverbetalningar genom cliv. personer till. Pörbiinclets all.manna kassa .. r .. 17: 50 Suimia kronor 708: 10 Y Utl !imiianile af Y För de ghfvor, hsilka 1änin.ats till cle olika afdeliiingt~riia inom Förbunclet och som ej ingaht i den allmänna laissa~i, redovisas i clessa a f d e l i i i ~ i ~ särsldda rs berättelser. S~mrnan.
Bälinge sockens kyrkokassa .. 10: — 11,218: 16. Upsala elementarläroverk: Gefle elementarläroverk: Hudiksvalls elementarläroverk: Norrtelje elementarläroverk: Premieoch fattigkassan 86: 61. Söderhamns elementarläroverk: Folkskolelärare-seminarium: Balans från år 1861: Norrtelje dito > 93: 56. Utgifter: Balans till år 1863: Kontant [Jtlånta behållning. medel Fordringar. Summa. Tillgångar: Upsala elementarläroverk: Egna kassan — 750: 750: — Premie-och fattig-dito 445:17. Gefle elementarläroverk: Hudiksvalls elementarläroverk: Norrtelje elementarläroverk: Enköpings elementarläroverk: Söderhamns elementarläroverk: Öregrunds pedagogi: Räkenskaperna, granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar, redovisa för inkomster och utgifter på nedann&mnde sätt; Konsistorium i Linköping. — 188 — Debet. Balans från år ISSI; Tillgångar: Tillkommer: Balans till år 1863: Skuld: Linköpings elementarläroverk: Ekesjö elementarläroverk: Skenninge elementarläroverk: Balans från år 1861: Skuld: Tillkommer för: Utgifter: Balans till år 1863: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Konsistorium: Linköpings elementarläroverk: FordringarSumma. Norrköpings elementarläroverk: Premieoch fattigdito 149: 82. _ — 149: 82. Fordringar. Summa. Westerviks elementarläroverk: Ekesjö elementarläroverk: Söderköpings elementarläroverk: Wadstena elementarläroverk: Transport: Wimmerby elementarläroverk: Skenninge elementarläroverk: Premieoch fattigkassan Läroverks - stipendiefonden Bibliotheks-kassan