Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rrdr skall inlösas, utgör 5—idels Skålp. Victualievigt och det vore i öfverensstämmelse härmed Fullmägtige föreskrifvet, att i texten å desse nya Sedlar skulle införas orden ”Riksdalern innehållande i fin-Silfver £§- Marker Victualie-vigt.,T Fullmägtige, sorn hoppatssig hafva härigenom fullständigt ådagalagt, huru de tillvägagått med det noggrannaste iakttagande af de deni gifna bestämda föreskrifter, hafva likväl, för ytterligare borttagande af ulla tvifvelsmål öfver riktigheten af deras förfarande, ansett sig böla upptaga alla de betänkligheter, sorn de kunnat föreställa sig i delta ämne möjligen kunna uppstå, samt dervid förklarat, alt om det skulle anses betänkligt att man vid bestämmandet af det qvantum Silfver BancoR:drn innehåller, icke afsell den minskning eller tillökning, som genom de i Mynt-Ordningen tillåtna remedia kunde finnas i de myiitstyci.en, hvarmed verkligen inlösningen eli gång komme alt egarum, måste man, för att fästa någon vigt vid denna anmärkning, förbise både hvad StiiMderne verkligen beslutat och skilnaden emellan Myntfot och Mynt-Onlning. Den nya Myntfot Rikets Ständer öiverlemnat åt Kongl. Maj:t att <54 Baneo-Vlskotlets Betänkande N.o 12. bestämma,! stället för den af år 1664. igenftinnes i i83oårs Mynt-Ordnings 2 §., som säger huru mångå Myntstycken af olika valeurer borde utmyntas af 1 Mark Silfver af bestämd finhet; Mynt-Ordningen, eller huru denna utmyntning skall verkställas, innehölle Lagbuden för sjelfva Myntnings-processen.
» Å, så många, så mänga, » svarar hon hastigt, liksom forceradt, » af Schubert och af Kjerulf och af Gounod och äfven » — var det bara jag, som hörde denna undertryckta snyftning uti hennes röst? — » ja, och så » Det var en dröm ». • Förtröttens 7&gt;Vi människor, vi kunna endast I goda gärningar, af hjärta godt Och hvad i smått vi göra för de Skall växtens herre göra mäktigt, t å icke! så och ärligt, små, stort och härligt. » Med stor glädje har Redaktionen redan från många håll mottagit såväl pekuniära bidrag till den tilltänkta skollofskolonien som ock varmhjärtade oeh sympatiska lyckönskningar för den goda sakens framgång. Men ännu återstår mycket att göra. Våren och sommaren nalkas allt närmre! Om några veckor afslutas läsåret i Stockholms folkskolor, och efter vinterlångt arbete släppas de blekkindade fatt ig mansbarnen fria att njuta den solvarma sommarens lifgifvancle glädje. Javäl — att njuta, de som det kunna. Men huru många skola sättas i tillfälle därtill? Huru många skola beredas möjlighet att för några korta, oförgätliga sommardagar lemna de mörka, armodiga hemmen vid den stora stadens kvalmiga gränder att i Guds fria natur hemta hälsa och krafter, kanske af oändlig betydelse för ett helt lif? Varmhjärtade läsarinnor, hvad I hunnen göra blir kanske ej så stort; men af det lilla fröet kan växa ett stort träd, som öfverskygger tusentals af ängens späda blomster; och en god gärning, om ock ån så ringa, den har en förunderlig kraft inom sig till att kunna sträcka sina verkningar, längre än mänskligt öga spanar, genom dagar och år, genom mörker och ljus, genom tid och evighet! Förtröttens icke! Ännu finnes det helt visst otaligt många ibland eder, som ömmen för de små fattig mansbarnens sommarhvila, som med ett ringa bidrag både k u n n e n och v i l j e n i Eder mån understödja - » lduns skollofskoloni ». De minsta bidrag mottagas med tacksamhet! Ingen, som något kan offra, skall draga sig undan — det är vårt vissa hopp!
Öfver jorden lägges därpå ett lager af enbart fin sand, och ofvanpå detta sättes löken samt nedtryckes så, att densammas » hals », d. v. s. det ställe därifrån bladen skola framkomma, blir i jämnhöjd med sandlagret. Sedan löken sålunda är planterad, nedgräfves krukan å något ställe i trädgården circa 18 cm djupt, och öfver stället lägges löf, halm eller dylikt för att hindra kölden att bilda » käle » i jorden ofvanpå krukan. En pinne nedsättes också, på det man må kunna taga rätt på platsen, äfven om snö skulle komma. Det går ock an — enkannerligen för stadsbor — att hafva hyacinterna i en källare under denna s. k. » rotningstid », men de måste då noga tillses, att de ej mögla eller alldeles rultna. Hvarför så mången gång hyacinterna misslyckas, som man säger, är just af den omständigheten, att de börja drifvas, innan de fått tid att rota sig, och då är j u helt naturligt, att blomningen går o m intet. Äfven lökar, som ett år förut blommat och få kvarstå i krukorna, måste planteras " så tidigt på hösten, att de hinna ånyo rotsig, ty de gamla rötterna vissna bort, o c h nya måste utväxa, o m växten skall kunna blomma. I början eller medlet af december intagas samtlige hyacinlkrukorna från trädgården — o m man haft dem där — och ställas i källaren; de tidigaste sorterna kunna då börja drifvas i ett rum med 9 ä 10° C, hvilken värmegrad snart nog kan ökas ända därhän, att krukorna ställas i nisch å kakelugnen eller annat varmt ställe, till dess blommorna slå ut, då man kan sätta dem hvar som helst i rummet. Vattningen börjas naturligtvis i och med drifningen och i förhållande till densamma, så att krukorna aldrig få vara torra. Då lökarne utblommat, afskäras bladen eller få vissna af sig själfva; dock måste man, om man vill drifva samma lök nästa år, blott så småningom upphöra med vattningen, i annat fall torkar löken för hastigt tillsammans och blir oduglig.
C. J. Sundberg. i TABELL för Landet ino m .Skaraborgs Län. Kungs och Kungs-Ladugårdar, derunder lydande eller eljest Kronan särskildt förbehållna och för dess rakning utarrenderade eller eljest disponerade Hemman eller andre Lägenheter, Krono-Säterier Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll R& och Rörshemman Frälsehemman Frälse-skattehemman Kronohemman Krono-nybyggen med frihets-år ' Krono-Rusthåll Krono-Augmentshemman Krono-Skattehemman Krono-Skatte Rusthåll Dito Augmentshemman Militie boställen Civila boställen Ecklesiastika boställen Kyrkohemman, Frälse Dito och Domkyrko Dito Skatte Dito Krono Gymnasii och Skole-hemman, Krono Hospitalsoch Rarnhus-hemman, Skatte Dito Dito Krono Krigsmanshus-hemman, Skatte Dito Krono Lotshemman, Kronolägenhet Recognitions-skogshemman (deraf 3} mantal Skatte) Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar med flere lägenheter utan manta mans ränta äro inbegripne: af Frälse natur Skatte dito Krono dito Kronotorp med frihets-år Skattlagde, obebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar med flere lägenheter Oskattlagde, bebyggde, deraf Ryttareoch Soldat-Torp Rackstugor Rebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig ägande-rätt Dito Dito på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiske-lägenheter af gripnc: af Frälse natur Skatte dito Krono dito Tull-mjölqvarnar Tull-sågqvarnar, grofbladige Dito finbladige Husbehofs-mjölqvarnar Dito sågqvamar Stampar Stångjems-verk Masugnar Jernmanufaktur-verk af särskilda slag Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Alunverk Oljeslagerier Garfverier Färgerier Kalkugnar Qvarnstensbrott . Brunstensbrott Militäre Staternas Löne-bevillningar, som uppbära de föregående
Wid fortfarande graiisfuing, har Hemliga Utskottet af Fullmägtiges berättelse funnit, at Oeclu Sedel-Wcrket skall mara nrgrmleraär ekler den i Riksens Ständers Langaa antagna och godkända-MLcboäs, sa wäl i anseende til bokföringssättct, som (?onriollen. Den nu nyligen uti en af RiksgäldsLomoirers Små Sedel O.slor yppade Lalsnce synes mai föranleda ti! misstänka om Lonkrolleos palitelighet. Men som alla omständigheter annu icke hunnit sa rilräckcligsn utredas, at man deraf nied säkerhet kan döma, antingen bristsal, lighec uti sjelfwa författningarna, eller efterlåtenhet wid Leras behöriga handhaswande kunnat wara wailande ri! Vesta uptäckta förbrytelser, will Hemliga Utskottet framdeles wara omtänkt pa de ändringar och förbättringar, hwilka, kil Werkers säkerhet, kunna pröfwas nödiga at införa. Med anledning af 1792 arS LsAlemenrs, har <ste6ir. Sedels h>»i'tstämplingcn blifwit förrättad i Rik, fenö Ständers Laugua, hwars Prägelwerk, emot cn wist afgift, warit Riksgälds - Lomuirsk til nyttjande uplaret. Fullmägtige hafwa harwid anmält, at et Stampclwerk med framdeles besparing i utgifterna, skulle kunna inrättas uti Riksgälds-tlomoirers eget hus. — Vien, sjöm en sadan färskiild Inrättning skulle medföra mycken kostnad; och äfwen osäkert ar, huru länge Lstsäir-Sedlarna - 45? lania komma at bibehållas, har Hemliga Utskottet annu icke kunnat någor stadga, huru med hwitftämplingen förhällas bör. Redan före 1792 ars Riksdag, hade kixtra Be» tjening med arfwoden, kil et betydligt antal, wid Riksgälds - Omroirer blifivit antagen.
Jag har öppet framställt min öfvertygelse, att Utskottets förslag innebär dessa skadliga samhälisolägenheter, ulan alt klandra detsamma, ty principen är den enda sanna, hvarpå en Banks vexling kan grundas, men jag hav endast velat åskådligt framställa allt, för alt visa, att faran verkligen är af den beskaffenhet, alt Riks-Slåndcns synnerliga och odelade uppmärksamhet bör deråt lästas. Se här förhållandena. Banken indrager årligen af rörelsecapitalet följande: Af Stals-Conloret, för ullemnade Spanska Piaslrar årligen Från Riksgälds-Contoret 2 procent af dess skuld 88,000 44o,ooo. Från Discont-credilivcn 240,000 1,200,000. Desse medel kunna sålunda classificeras; Från Lånerörelsen 285,000. Stats-Contorets afgift för Piaslrar . , 66,666: 3a. Sådane medel, sorn verka till brist hos Riksgälds Bihaug till R. St. 6 Smil. 1 A/il. - 4 Häftet. 4*. I .. ■ lo Bnnco-Uhkwers Btt. 7V;o C. Contörel, odi mäste beläckas genom Bevillning eller Stats-Lan: Hittills påräknad andel af Cankens ränlevinst 200,000. Obligationsränta, • **••»•••., i^4»ooo. Dito Capilalafbetålning 4^2»00° fiäntemedel , som äfven hittills varit q valleni nado lill Bankens disposition iq3,ooo —- f ,006,666: 3a. Derjemte bar Utskottet medgifvit obegränsad lättighet, alt, så snart förhållandet emellan silfver och sedlar sjunker under 3 lill 5, får sedelstocken indragas genom upplåning emot Banco-obligationer och försäljning lif Bankens fordringar.
Men äfven om ryktet skulle vara sanningsenligt, så qvarstår likväl för närvarande såsom en omutlig sanning att bristerna nu förefinnas, och det är för afhjelpande af de här olvan påpekade, som jag lager mig friheten föreslå: att Rikets Ständer ville besluta att, under nu kommande statsregleringsperiod, allmänna diskontfonden skall ökas med en million Riksdaler årligen och att för skeende omsättning, såsom förut stadgadt varit, anstånd Motioner i Bonde-Ståndet 1862. £25 måtte beviljas tvsnne månader utöfver förfallotiden, innan lagsökning vidtages. För realiserande af delta förslag om diskontfondens förökande, torde en del af Bankovinsten reserveras och dertill användas, på sätt Rikets Ständer kunna finna lämpligt att föreskrifva O i remiss af denna motion tili Ilöglofliga Raako-Ulskollet anhålles. Stockhl ho den 26 November 1862. Rob. Fr. Gross. från Calmar län. Af Johan Persson från Upsala lån, om förhöjning i pension för f. Länsnotarien i Upsala län, 0. II. Förberg, äfvensom pension ät hans hustru M. J. Förberg, född Nordencreutz, för den händelse hon mannen öfverlefver. Ehuru della stånd, måhända mera än något annat Riks-Stånd, måste känna sig uppmanadt att med yttersta varsamhet förfoga om Statens medel och aldrig medgifva någon statsutgift, vare sig större eller mindre, ulan en noggrann pröfning af det ändamål, för hvilket en sådan utgift sökes, har jag likväl aldrig funnit, alt Bonde-Ståndet, mindre än sina Medslånd, ömmat för ett oförtjent lidande eller icke förstått att uppskatta de förljenster, Statens tjenare, i hvilken grad, högre eller lägre, de än blifvit ställda, förmått ådagalägga, och de anspråk desse tjenare sålunda förvärfva! sig på Rikets Ständers bevågenhet.
Förslaget har borttagit såväl maxim isum man af 50,000 r:dr som direktms personliga ansvarighet, samt utsträcker lånetiden lill högst ett år, beroende pä direktm huruvida vid för fallotiden omsättning må äga rum; hvarvid dock alltid gidel af primitiva kapitalet bör inbetalas. § 4. Förslaget innehåller ingen annan restriktion i detta fall, än att sammanräknade beloppet af det lån, som lemnäs och det eller de lån, som äga bättre eller lika rätt med det förra, ej får öfverskrida den å hvarje egendom tillåtna högsta lånesumma. § 5. Enligt förslaget erfordras endast en skriftlig försäkran på ära och tro af lånesökanden, det han icke innehafver förmynderskap, barna-arf eller andra förmånsrätt ägande medel. Åtkömsthandlingarne kunna ingifvas i bestyrkta afskrifter, dock 44 Den 17 Maj. § 6 i nuvar. lånereglemente § 7 d:o d:o § 8 d:o d:o Stadgandet i motstånde § 10 ;enfinnes i § 3, moni. 2. igentinnes i nuvar. reglemente Föreskriften i motstående § 11, om räntans erläggande hvarje £ år igenfinnes i nuvar. lånereglementes § 4: 2 p. med skyldighet för lånsökanden alt, derest så äskas, aflemna dem i lnifvudskrifl. motsvaras af § 7 i förslaget, motsvaras af § 8 i d:o motsvaras af § 9 i d:o § 10.
Det är nemi. sagdt, alt den föreslågna befrielsen skulle åtnjutas af arbetsfolk så å landet som i städerna, hvilka arbeta ehdäst för dagspenning eller efter serskild öfverenskommelse och beting. Dylika arbetare äro af många slag, l. ex. sådahe, som betjena bruksoch fabriksidkare och äfven landtbrukare, utan att de derföre kunna sjelfve ega något, som med bevillning kan beläggas. Någon minskning i skatten skulle för dem genom Utsk:s förslag ej komma att ega rum, enär dessa Utskylder f. n. egentligen drabba de bruksoch fabriks-idkare samt landtmän, som begagna arbetsfolk Dessa kallas t. ex. esomoftast arbetare på beting eller mot dagspenning, men utan ständig arbetslön. Så Väl vid tobakssota tändsticks-fabriker och ändrå, finnas många som arbeta på beting, utan serskild arbetslön, men med ett eller annat litet tillskott, då vid andra fabriker åter de få hela sin bctings-betalning i kontant belopp. Denna betalning, sorn är rättad efter behofvet och tillgången på arbetare, drabbar i sista hand sjelfva fabrikanten och inverkar i och med detsamma på priset för fabrikatet. Något skäl till nedsättning i den skatt, som lägges på sådahe arbetare kan jäg derföre icke inse. Vidare är sagdt, att husmän skola befrias från erläggande af mantalspenningar. Benämningen husmän lärer i Skåne betyda torpare, och hvarföre dessa torpare i Skåne skola framför andra torpare i Riket befrias från mantalspenningar kan jag icke heller inse. Dessutom skulle hela borttagandet af mantalspenuingarne snarare blifva ett prsémium för alla dem, som icke vilja antaga laga tjenst, än för de arbetare, som, ehuru de icke förbinda sig lill visst arbete, dock njuta ständig arbetslön. Detta skulle otvifvelaktig! befordra lösdrifveriet i måhända icke obetydlig grad, alldrahelst som det torde vara ådagalagdt, all många finnas, som gerna undvika att taga dylika personer uti sin laga tjenst, och 416 Den 23 Mars f. m. för sådant ändamål gerna bidraga till att befria dem från erläggande af ifrågavande skatt.
Vid föredragning af Stats-Utskottets den 6 dennes på bordet lagda Memorial N:o 250. med förslag till voterings-proposition, angående deri förre Justitie-ombudsmannen, Kammar-rådet Theorell tillerkända pension, blef den af Utskottet föreslagna volerings-propositionen af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. ii. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 6 dennes på bordet lagda Memorial N:o 252, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående pedagogien i Lidköping uppfattning bland elementar-läroverken. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 6 dennes på bordet lagda Memorial N:o 50, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om användandet af den odisponerade delen af den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skydds-afgiften, blef den i detta Memorial föreslagna voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. I), Föredrogs och lades lill handlingarne Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskoilets den 6 dennes på bordet lagda Memorial N:o Ut. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 43. Från Högv. Preste-Sländet. S. II. Föredrogs ånyo "Stats-Utskottets nedan omförmälda Utlåtanden och Memorial N:o 241, i fråga om användande al en del utaf' bränvins-brännings-afgiften till de lägre undervisnings-verkens och folkskolornas behof. Bifölls. N:o 242. angående ansvarigheten för de af Hypotheks-löreningarne upptagna lan. Bifölls. N:o 245, angående fortfarande understöd för Riksgälds-kontorets enkeoch pupill-kassa.
Den andel af Kyrkornas behållna tionde, som utgår tili Lasarettet i Lund, grundar sig på Kongl, Mujrts Nådiga befallning den 1 April 1812. Den af Kyrkorna anslagna span mål tili artis obstetriciae Professorn Liljevalch i Lund stödjer sig på Kongl. Majrts gifna Nådiga tillåtelse af är 1824; och den lön i spanmål, som utgår af Kyrkorna till Jordegummorna , har sin grund i Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Högvördiga Dom-Kapitlet i Lund af den 2,3 Augusti i8o5. Hvarjemte vi lika underdånigt våga tillägga, att hvarken någon Skollärare, Orgelnist, Klockare elier annan Kyrkobetjent åtnjuter lön af Fjelie och Flädie Kyrkors behållna tionde. Angående Räkenskaperna för Tullstorps Kyrka; Utom de skäl, som i det gemensamma Utlåtandet äro upptagna, hvarför, mot Kongl. Maj:ts Nådiga Instruktion, större belopp af kyrko» kassorna, än 5o Rdr, blifvit innehållna, må följande, såsom speciel! afseende Tullstorps Kyrka, i underdånighet anföras; 1:0 Är denna Kyrka, så väl i anseende till bristande utrymme som svaghet, oduglig ansedd och till omhj^ggnad af H. H. Biskopen ock Kommendören Herr Doktor Faxe föieslagen. 2:0 Ar klockstapeln, såsom varande af träd, nära upprutten och bör uppbyggas af sten, ihop med Kyikan. Då nu den kassabehållning, som Kyrkan äger, ehuru betydlig, likväl icke kan förslå til! uppförande af 2tne så dyra byggnader , särdeles på en ort, som helt och hållet saknar timmer, och stea icke kai. — 466 — erhållas på närmare afstånd än Sypdels mil och måste kontant betalas; så blir häraf en oundviklig följd, dels att ombyggnaden uppskjutes , tili dess kassan hunnit behöflig storlek, dels att ett större belopp af kassan innehålles för visserligen oförutsedda, men dock sannolika behof. Då detta belopp alltid måste vara tillhands för Kyrkans räkning , så följer ock, att hon deraf icke skäligen kan beräkna sig till godo någon ränta.
Toréns i lifstiden ådagalagda förtjenster, måtte å Allmänna Indragnings-Staten tillägga hans i torftiga omständigheter efterlefvande Irenne döttrar Sara Albertina, Hilda Wilhelmina och Emma Maria Torén årlig pension, alt af dem lillgodonjutas så länge de förblifva ogifta, med 150 R:dr för hvardera, eller tillhopa samt att, med afseende å framlidne Landshöfdingen, Grefve Fredrik Ridderstolpes långvariga tjenstetid, hans i behöfvande omständigheter efterlemnade Enka, Carolina Kolbe, måtte å Allmänna Indragnings-Staten få sig tillagd en årlig pension af Under åberopande af hvad bilagde protokoll, rörande regleringen af Åttonde Hufvudliteln, innehåller, har Kongl. Maj:t vidare velat i Nåder föreslå: alt det anslag af 800 R:dr om året, som vid sednaste Riksdag blifvit, för tiden intill nästa Statsreglering, å Allmänna IndragningsStaten anvisadt till Wetenskaps-Akademiens disposition, att användas dels till fortsatt understöd för anskaffande af teckningar utaf inhemska vexter till ett arbete, benämndt ”Sveriges Flora”, och dels till uppmuntran för lifgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål, måtte fortfarande få utgå; Transport R:dr 664: 6. — 800: 400: 800: 333: 16.— 600: 450; 400: 4,447: 22. — Kong!. Maj:ls Nåd.
Huru många Bibelns fiender och förnekare hafva icke, just för den felaktiga Bibel-öfversättningens skull, stannat i sin förvillelse och otro, utan att ifrån det evigt lefvande Ordet undfå ljusstrålen, som i själens djup skingrar otrons dimmiga mörker? Det dunkelt, oredigt och orätt återgifna Bibelordet saknar Gudaordets allsmäktiga Den 16 November e. m. 167 kraft, heliga och rena anda. Nu vet en hvar, som icke är alldeles obevandrad och oinvigd i Guds rikes hemligheter, att en förbättrad Bibel-version alldeles icke kan tillvägabringas hvarken genom Kongligt pAbud, mensklig vilja eller konst, reglementen eller föreskrifter, penningemedel och påtryckningar af hvad beskaffenhet de vara må, om icke Guds helige Ande med sin påblåsning välsignar verket.; derföre synes mig först och främst vara af nöden, att man icke genom alltför noga reglementerande snarare binder händerna på BibelKommissionens Ledamöter, än gifver dem den fria kraft och tillskyndelse, som för deras arbete är så högst behöflig. En instruktion för BibelKommissionens arbeten, om den skall finnas, synes mig böra vara fullt enlig med sjelfva beskaffenheten af de arbeten, som af Kommissionen skola tillvägabringas. För att vara i tillfälle att närmare skärskåda den Instruktion, som är gifven för att bestämma BibelKommissionens verksamhet, är nödigt att den ord för ord här citeras, hvilket väl lönar mödan, då den numera är högst sällsynt, och icke är just synnerligen lång. Den lyder som följer: K. Mits nåd. Instruktion för den till Svenska BibelVersions förbättrande utsedde och förordnade särskilte Commission, gifven Ulriksdahls Slott d. 18 Maji 17 73. K. Mit har, af ömmaste sorgfällighet för Guds sanna kännedom uti sitt hel. Ord, hvilket Han sjelf uppenbarat, sökt upfylla det, som i flere tidehvarf varit påtänkt till nödig förbättring uti den Svenske BibelVersion, och till den ändan, uppå B. Stis underd. tillstyrkande, för godt funnit, att låta uti en s. k.
m 2,500: tillhopa ålrigen än ock dels för tillvägabringande af en ytterligare utsträckning af indelda infanteriets regementsmöten, hvartill nuvarande anslag till möteskostnader ej lemnar erforderlig tillgång, likaledes årligen dels till fyllnad i de för öfningsläger alsedda medel, årligen Härutöfver kunde visserligen erfordras för en gång, till anskaffning af de ofvan omförmälda sängoch husgerådspersedlarne m. m. för instructions-kompagnierne, en rund summa af 24,000 R:dr banko, hvilket anslags behöflighet äfven vid sista riksdagen tillkännagafs; dock anser jag särskildt anslag härtill kunna undvaras, om, uppå Eders Kongl. Makts nådiga framställning derom, Rikets Ständer medgifva, att berörda anskaffning får bekostas af första årsanslaget för instruktions-kompagniernes underhåll. Värfvade armeen. Sedan fråga uppstått om en förändrad organisation af Eders Kongl. Maj:ts Lifgarde till häst, samt af sådan anledning inför Eders Kongl. Maj:t i underdånighet utredt blifvit, hurusom de åren 1841 och 1844 nådigst anbefallda regleringar af utgifterna för regementet väl hade i så måtto varit af nytta, att medelst indragning af befäl och hästar samt deraf följande minskning i lönings-, beklädnadsoch fouragerings-kostnader m. m., vunnits en årlig besparing af inalles 10,409 R:dr 40 sk. 4 r:st., och ensamt aflönings-staten blifvit från 70,015 R:dr 11 sk. till 65,066 R:dr 42 sk. 6 r:st nedsatt, men deremot visat sig menligt inverka på regementets tjenstbarhet sålunda, att, såsom följd af den genom indragningarna inskränkta utsigten till befordran, flere af regementets officerere redan hade afgått, utan att andra Transport 52 Transport 71,391: 40.