Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock, enär det afgörande steget, om än, på sätt nämndt är, länge förberedt, likväl, eldigt Utskottets tanke, bör med mycken varsamhet tagas; har Utskottet ansett så tillräckligt rådrum böra lemnäs Fabriks-, Näringsoch Cruks-idkare, att den del deraf, som möjligen af förbudens afskafFande kunde förutse den menliga verkan för deras yrken, att de, heldre än alt ingå i tällan med den utländska tillverkningen, ville draga sina capital derifrån och på annat satt göra dem frugtbara, ej dertill må sakna tillfälle; i hvilket afseende Utskottet tillstyrker Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det hittills till ineller utförsel förbudne varor icke må förr än från J3evillnings-Utskottets Betänkande, N:o 21. 23» och med den 1 Januari 1844 de i Utskottets Taxe förslag åsatte afgifter, lill impoi t eller export medgifvas. I öfrigt liar Utskottet ej trott sig höra vid Tulllaxe-förslagels upprättande på förhand hinda sig vid något generelt maximum för bestämmande af införselseller utförsel s-a f g i fler 11a, utan ansett lämpligast att vid hvarje artikel pröfva den tullprocent, sorn å densamma kunde böra tillämpas, helst föi hållandet med de serskilta varu-artiklarna sjuts Utskottet vara i så betydlig nion skiljaktigt, att ett för alla gemensamt maximi-belopp icke utan fara för ganska stora misstag vid tillämpningen, kunnat antagas.
Hvarje Postmästare är, på sin stationsort, skyldig, likasom han ensamt är befogad, att befordra så väl ordinarie, som Extraposter, Kurirer och Estafctter. 2 §. Postmästarne åligger altså, att i godt stånd hålla de för posternes befordran nödiga hästar, vagnar och seldon. 4 §. Befordringstiden från 1 Maj till Michaclitiden Micliaelitideix. till I Maj. bestämdes för ordinarie Postvagnar per mil till I\ tim. \\ tini. Extra Poster och Kurirer I » I » Men General-Post-Direktionens Plakat af den 17 Aug. 1843 har förkortat denna tid, i hänseende till Chausséerne, för Extraposter och Estafetter till t » t » rr • 1 L Kurirer 2 » 2 " samt berättigat en hvar resande att taga kurirbefordring, som likväl ej får ske med andra än lätta, 2-sitsiga åkdon. Postiljonen skall altid medföra Timmsedel. 9 §. Postiljonerne böra vara minst 18 år gamla, körkunniga, nyktra och beskedliga. Ensamt de få köra hästarne. I afseende på hästoch åkdonslegan gäller numera, på sätt här ofvan blifvit nämndt, Författningen af den 22 Dec. 1858, utom hvad angår Hertigdömet Lauenburg. 1762 års Förordning innehöll vidare föreskrifter om Reservskjutsskyldigheten. Denna bestämdes ytterligare i Plakatet den 19 April 1799 och slutligen i 2 § af General-Post-Direktionens för Posthållarne i Sleswig och Holstein den 12 Juni 1845 utfärdade Tjenste-Instruktion sålunda, att när vid en station förekomma en så ovanlig mängd Extrapostoch Kurirbefordringar, att Posthåliaren ej kan bestrida dem samtlige med de hästar och åkdon, som han, enligt kontrakt, skall hålla; så äro, i sådana utomordentliga fall, de såsom hjelpformän 22 Danmark. förpligtade innevånarne i orten, äfvensom angränsande landtman, skyldiga, att på Posthållarens begäran komma stationen till hjelp.
Riksdag beslutade jemkning i extra roteringen, fastställt grunderna i allmänhet för denna roterings-skyldighets fördelning och förordnat hvad vid verkställigheten iakttagas borde, i enlighet med hvad Rikets Ständer i ämnet anfört och hemställt; då, uti samma Instruction, vederbörande fått sig tillåtet och föreskrifvet att, i händelse af missnöje med Comiterades beslut^, deröfver hos Kongl. Maj:t anföra underdåniga besvär; samt då Kongl. Maj:t i Nåder lärer framdeles lemna Rikets Ständer del af de resultat och förslag, som af de Comiterades åtgärder blifva en följd, och Rikets Ständer derefter komma i tillfälle att om Statssamt Allm. Besa.- och Oeconomie~Vtslottens Betänkande JV'.ot2. i3 extra roteringsverket i hela dess vidd sig utlåta; så och enär, vid sådant förhållande, serskild pröfning, hvad extra roteringsskyldigheten för hemmanen inom Bohus Län beträffar, för närvarande icke lärer böra ega rum; hemställa Utskotten, att ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Ankom till Exp—Utsi. den 29 Julii. Betänkande, i anledning af väckt motion, angående Abooch Besittnings rätten till Kyrko-hemmanen i Halland. Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derefter till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten remitteradt memorial har Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundsson från Halland hemställt, att åtskilige åtgärder måtte vidtagas, Lill förekommande af den förstörelse af framtida välfärd, hvilken eljest hotade åboerne å de så kallade Kyrkohemmanen i Halland. Som enahanda fråga äfven vid förra Riksdagen gjordes anhängig, och Motionairen åberopat Rikets Ständers då fattade beslut, hafva Utskotten ansett en berättelse om ärendets förra behandling böra afgifvas, innan Motionairens nu framställde yrkanden, jemte skälen derföre, närmare utvecklas.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar, J. Thomée. Carl II. Ekuerg. Tabell till 184^ års underdåniga FemårsBerättelse för Jemtlands Lån. F i* r Lande t. Augments-hemman Frälse-säterier Bergs-frälse-hemman Krono-hemman Krono-nybyggen med frihetsår Lappmarks Krono-hemman Krono-skatte-hemman D:o särskildt under bruk skatteköpte, derå åboerne hafva besittningsrätt Krono-skatte-rusthåll D:o Militie-boställen Civila d:o Ecklesiastike d:o Skole-hemman, skatte d:o krono Krono-torp 1 Oskattlagde torp ) Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte D:o d:o d:o d:o Krono Lapp-fjell Tull-mjölqvarnar . D:o Sågqvarnar Husbehofs-mjölqvarnar D:o Sågqvarnar Okeskatter Stamp, oskattlagd, med Färgeri-fabrik D:o utan d:o Kopparverk, oskattlagdt Waplands Manufakturi, 1 Grufva, Hyttor Stångjernsbruk med masugn Backstugor Krono-parker och Allmänningar'. Landsoch Härads-allmänningar. Diverse personer, som ej höra till någon viss näring Ode Krono-fisken st Summa För Östersunds Stad. Hus och tomter Jord Jord. H c cc c e 2.3 pj g 3 i T:!d 165 T:ld Summa för länet |l65| 55 T:ld 80 170 T:ld M:tl 305 Hemmantal. O: i Mantal. Underhållna Kreatur. cl ►Ö "O C/3 ter P ta fisa W 0 a w fls » S aT D Cl Cfl Sa: Cl B CD >T> 0 s cCD VI ta S3a ta O S3 W aa aa Blandsäd. 1 *1 CD 0 £ CD VI m aa:
En författares populäraste arbete förutsätter icke att det är hans bästa. Dessa ord kunna väl någon gång vara synonyma, men de äro det visst icke alltid. Det var ingen ringa undran som uttalade sig då detta fantastiskt-politiska stycke lemnade pressen och slungades ut som ett slags raket midt in ibland den nyktra litteraturen. »Huru», frågade hvarannan menniska, »är det möjligt att detta kan vara skrifvet af Mellin? Den sansade, lugne Mellin!» Frågan föll sig mycket naturlig, ty Mellin hade för ingen del vant sina läsare vid svårare fantastiska utflygter. Och icke heller var politiken i skrift, hvad författaren varmast sysselsatte sig med om man jemförde andra grenar af litteraturen. Och den allmänna undran, som tillika förbehöll sig den tron, att sjelfva utförandet af ett dylikt arbete måtte kostat Mellin icke blott en »gruflig ansträngning», utan derjemte »en ofantlig själsspänning», denna undran skulle mycket stegrats i fall det blifvit bekant hvad Mellins vänner fullkomligt väl kände, nemligen, att under det han skref dessa i rödaste romantik hållna panoramabilder, den ena förskräckliga tablån efter den andra lemnade hans hjerna och hans penna, utan att det allra ringaste inverka på hans normala blodcirkulation. När han helsade på hos en af de närmare vännerne, hvilket ofta inträffade, emedan denne blifvit ombetrodd att för stycket författa vissa sånger, hvilka flitigt diskuterades och recenserades, och i hvilka det bland annat förtröstansfullt hette: Vi segra eller dö. Vår död är lif ändå; Med rosor skall den svenska mö Till våra grafvar gå! Då, under allt detta, skrattade Mellin hjertligt åt det stora nattstycke, som han lockat upp ur framtidens obekanta djup och satt i belysning af framtidens dagsljus. »Men hvarför skref han det», frågade man ytterligare.
Denna rätt är lika bestämd som ovillkorlig, med hänsigt till beskattningens egenskap och grunder samt fördelningen på de särskildta beskaltnings-föremålen och emellan Rikets innevånare, vare sig att man hänför den till posttullcliartse-sig.- och brännvinshrännings-hevillntna, eller till den s. k. allm. hevillntn; men i de författningar, som derom utfärdas, måste vanligen ingå vissa stadganden om verkställigheten, hvilka äro att hänföra dels till civil — och criminal-lagstiftningen, den Konung och Ständer äga alt gemensamt utöfva, dels och isynnerhet till den ekonomiska lagstiftningen, som tillkommer Konungen allena, och derutinnan R. St. icke äga att annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar — de fall undantagna, då Konungen vill åt R. St. öfverlemna att gemensamt med honom derutinnan något afgöra (jemför 57, 5g, 60, 87,88 och 89 §:na Reg.F:n.) — Om än gränseskilnaden emellan dessa olika lagsiftningselementer ej hittills skulle varit noga iakttagen, hvilket verkligen synes hafva ägt rum , synnerligast hvad allm. hevillntn beträffar, torde likväl tiden vara inne att, äfven i sådan del, utbilda och reda begreppet om de hegge Statsmakternas ömsesidiga verkningskrets; och jag le7 H. 45 354 Den iij. Maj. des af öfvertygelsen härom på den mening, alt alla de författningar, som i ofvanberörde ämne beslutas och utfärdas, följaktligen böra vara så uppställda, att d.e innehålla under en afdelning R. St:s beslut om sjelfva beskattningarnas egenskap och grunder samt fördelning och tillämpning, med hvad dit kan höra, och särskildt, tinder en annan afdelning, det rent regletnenlariska , som tillika ingriper i criminal-, civiloch ekonomiska lagstiftningen. Att redactionen af en ny bevilin.stadga härefter lämpas, är således hvad jag till en början vördsamt påyrkar. Dernäst Öfvergår jag till alim. bevillningens egenskap och grunder.
Majit, efter inhemtande af såväl sistnämnda yttrande, som jemväl infordrade utlåtanden i ämnet af Kammar-kollegium samt E. K. Majlis Justiliekanslers-embele, till Rikets Ständer under den 30 December sistlidet år i denna fråga aflåtit nådig Proposition. Exp c di lion sUIs koltets Förslag till unileril. Skrifvelse N:o 94. Af donna nådiga Proposition, jemte öfriga till ärendet hörande handlingar, hafva Rikets
Prot. 1847 och 1848, 5 Sami. 1 Afd. 4 Hi/t. 1 i Bevillnings-Utskottets Betänkande , N.o g. Vidare har blifvit yrkadt, dels af herr Kröningssvärd, Carl Gustaf, att, till fyllande af den vid denna riksdag ifrågasatta förökning i statsverkets utgifter, Rikets Ständer måtte stadga en bevillningsafgift af minst 16 sk. att utgå af hvarje mantalsskrifven person, som förbrukar cigarrer, vare sig af inhemsk eller utländsk tillverkning, samt af 3 r:dr 16 sk. att erläggas af hvarje egare till en hund, som icke bevisligen till jagt eller till gårdseller boskapsvakt begagnas, och dels af herr Friherre Duvall, Xlxel, ait, till bevarande och förbättrande af villebrådsjigten, en årlig skatt af 6 r:dr 32 sk. å 8 r:dr borde utgöras af hvarje person, som vill nyttja jagtgevär, samt hälften mindre för jagthund. För ett rätt bedömande af dessa frågor har Utskottet ansett en något fullständigare redogörelse såväl för de, i öfverensstämmelse med Rikets åren 1809 och 1810 församlade Ständers beslut, genom bevillningsstadgan af den 28 April 1810 fastställda grunder för bevillningens fördelning och utgörande, som ock för anledningarna till deras snara frånträdande, äfvensom för de samtidigt dermed hyllade, men innan korf åter förkastade, åsigterna om direkt beskattning å en del konsumtionsoch öfverflödsartiklar, vara af nöden.
Bran vins-brännings-afgif ten ... 4 2 g,000, Qvarntullen, som förut blifvit beräknad af Stockholm, Götheborg ocbCarlscrona till 15,000; Salu Accisaf deöfriga Städerne 1 5,000; Men enligt StatsTJtskotteis förslag ulföres salunda : Qvarntull i Stockholm 7,500. Och har Hen till Rlksgälds-Contoiret särskildt inflytande Stämpelafgiften å Tidningar ej blifvit i denna calcul intagen ; emedan den är hufvudsakligen beräknad såsom ersättning till rostporto för de Tidningars kringsändande , hvilka ej åtnjutit porto-frihet. Härefter, och i afseende först på de inkomJ ster, sorn hemtas från den å inkommande och ut* gående varor lagda Tull - Bevillningen, samt Transito-afgiften, Post-inrättningen , Stämplade Pappers-afgiften och Bränvins-brännings-medlen,' få Riksens Ständer i underdånighet åberopa de, rörande desse ämnen, aflåtne underdåniga Skrivelser. Vidkommande åter den Allmänna Bevill» ningen, aflemna Riksens Ständer härjemte lika underdånigt den af dem gjorde och samtyckte författning om Bevillningens utgörande för år 1824 och de påföljande åren intill slutet af ar 1828, så vida ej inom denna tid Urtima Riks» dag infäller; i hvilken stadga äfven nu finnes omförmäld den särskildt utgående Qvam-Tullen och Salu-Accisen. Hvad denna Bevillning vidare angår, hafva Riksens Ständer i allmänhet bibehållit de grunder, hvarpå de senare Bevillnings-Förordningarne, och i synnerhet den eista af den 15 Julii 1818, hvila. Endast den så kallade Fyllnad*» afgilten, samt den för vissa öfverfiödsvaror utgående Bevillningen äro afskaffade.
Om ni också gick och tiggde, skulle gon annan; ingen annan skulle kunna fatta meningen JÄGER. Hvad för mening? Hvad skall jag AXELSON. De ska' användas till understöd åt göra med dessa pengar? min stackars Anna, som snart nog blir i behof deraf. det var med henne, men du svarade inte. JÄGER. Din Anna ja jag frågade nyss, hur AXELSON (fattar Jägers hand). Svär vid er själs salighet, herre, att, hvad än må hända, ty mycket, att vara hennes stöd och råd när jag inte mera är till! som ni ej anat, har händt och skall hända; svär, står dig inte men dina läppar darra du mår illa (lägger sin hand på hans panna) din panna är iskall, men stora svettdroppar tillra deröfver. JÄGER. Du förvånar mig, Axelson jag för Åh nej! det är regndroppar bara Oktoberqvällen är ruskig det är ju så naturligt det den har åska och storm i faggorna. AXELSON (stryker sig med armen öfver pannan). 30 JÄGER (söker draga honom till en stol). Du må- ste åtminstone sitta ner en stund vill du ha ett glas vatten, eller vin kanhända? AXELSON (stretar emot). Hjertlig tack för er välmening; men hvarken vin eller vatten släcker min törst (fattar ånyo Jägers hand), svär vid er mors minne, om hon var er kär en mor är dock mycket här i verlden hvad är en far? en far kan inte en gång beskydda sitt enda barn, om han också vore så stark, att han kunde bära jorden på sina skuldror. Ja, svär att beskydda mitt arma (störtar till Jägers knän och omfattar dem) mitt olyckmindre förtjent sin olycka, än hon. liga barn henne och kanske äfven en annan, som JÄGER (söker fruktlöst uppresa Axelson, i det han mottager paketet). Axelson! vid min själs salighet, vid min mors minne, svär jag, att göra hvad du vill, men ni har svurit! en djefvul dödades dervid i mitt sargade bröst! AXELSON (uppstigande). Lofvad vare Gud! upplysa mig om
Maj 1817» om vilkoren för approberandet af Recruter vid sådane Regementer, der Rotehållare ej samfält ingått beting om Soldatbeklädnaden; men då till dessa handlingar höra de öfver Commandomål inför Kongl Maj:t, den24Maj, 26 Augusti och 30 September, sistnämnde år, i denna fråga förde Protocoll, hafva Riksens Ständer, med anledning af 2 §. TryckfrihetsFörordningen, i underdånighet anhållit om Kongl. Majus Nådiga tillstånd, att få låta verkställa tryckningen af omförmälte trenne, med förberörde Handlingar gemenskap ägande,' Protocoll. Kongl. Maj t, sorn fullkomligen instämmer i den grundsats , att så väl erkänna det ädla och värdiga uti vidtagandet af alla sådane åtgärder, hvilkakunna bereda och afgöra oskuldens uppdagande och försvar, samt att deråt meddela all den offentlighet en grannlaga rättvisa kräfver, som att derjemte bidraga till alla medel, att sprida en, på fullständiga handlinga* Den 7 Juhl. 149 grundad, öfvertygande och allmän kännedom om beskaffenheten af de anmärkningar , hvilka Riksens Ständer, i kraft af Grundlagarne, kun* na mot Konungens Rådgifvare och Föredragande framställa, har sålunda, för attgifvaen otvifvelaktig borgen på dessa för Dess hjerta så dyrbara tänkesätt, och oaktadt Riksens Ständers ConstitutionsUtskott , genom inom sig 6tridiga meningar, ej medgifvit tryckningen a£ dess handlingar och Protocoll, i frågan om de emot Hans Excellence StatsMinistern för Ut-: rikes Arenderne Herr Grefve von Engeström gjorde anmärkningar, likväl velat lämna sitt Nådiga bifall till hvad Riksens Ständer, i ofvannämnde afseende, i underdånighet hemställt. hvarom Hans Excellence Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken behagade lemna Höglofl. Ridderskapet och Adeln behörig del. Stockholm den 30 Junii 1818* G. af Wetterstedt: Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredric: AfskylJ dig aktning för det
Regerings-formen lemnade föreskrift att ”anmärka lagars och författningars brister och uppgifva förslag till deras förbättring” skulle hafva kommit detta ändamål närmare, om han, ehuru sådant förut icke 'varit öfligt, upptagit en kort redovisning för sådane i Högste Domstolen afgjorda mål, der olika begrepp om lagens mening bland ledamöterne yppats samt angifvit de skiljagtiga åsigterna och tillika meddelat yttrande, huruvida han ansett desamma påkalla ändring af 1111 gällande Lag-stadganden, att samma Utlåtande, i sagde del, återremittera. S. D. Föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets memorial N:o 10, om beräkning af Notarie-arlvode för de, såsom Notarier, hos Utskottet anställde Canzlister. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Banco-UtskottetSj den 18 och 21 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 5, i anledning af Rikets senast församlade Revisorers hemställan, det Lands-Kamcreraren i Wermlands Län, Kammar-Rätls-Rådet Lindberg må erhålla eftergift af ett honom till betalning ådömdt belopp Odlings-låne-medel, hvilket af f. d. Lands-Secreteraren Kleman blifvit förskingradt. Bifölls. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. f. m.
N;o 84, i anledning af vickta frågor 0111 Folk-Skolors inrättande, bifölls; och N;o 35, i fråga om passe yolanccrafgiften, bifölls. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S, D. Vid förnyad föredragning af Kongl. Majrts, sedan den 7 i denna månad på bordet hvilande, Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående upptagande af ett lån till befrämjande af Hypotheks-föreningar, blef samma Nåd. Skrifvelse till Stats Utskottet remitterad. S. D. Sedan, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, Högvördige PresteStåndet den 7, och Välloflige Borgare-Slåndet den 6 i denna månad, antagit Bonde-Ståndets den 3o October gjorda inbjudning, om föreläggande för samtlige Utskotten, att med sina Betänkanden i alla, ännu oafgjorda ämnen inkomma lill Rikets Ständer innan den 1 nästinstundande December, samt denna inbjudning således, enligt 44 §• 1 morn. Riksdags-Ordningen, öfvergålt till ett Rikets Ständers beslut; så förordnade nu BondeStåndet, att samtlige Utskotten skulle lemnäs del af omförmälde föreläggande, genom meddelande af, ej mindre detta Protocolls-Utdrag, än Utdrag af Protocollet för den 3o October. 5, D. Föredrogos å nyo och återremitterades Statssamt Allmänna Besvärs - Fröt, Utdr, d. i5 Nov. 25 Besvärsoch Oeconomie-Utskotiens sedan den 3 i denna månad på bordet hvilande Utlåtanden: j:o JN':o 34, i anledning af väckte frågor örn Folk-Skolors inrättande; och 2:0 N:o 35, i fråga om Passevolance-afgiflen. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Anders Mårtensson och Eric Nilsson från Jemtland ingifvet Memorial, rörande vilkoren för återbetalning af Jemtlands Läns skuld för erhållen undsättningsspanmål. S. D.
1 Den kan således icke med varm hand bortgifvas; om den försäljes kan den bördas: om den förpantas, återlösas i män af barnens arfsrätt. Arfsrätten, ett äkta barns rättighet till en viss andel i föräldraboet, hvilken andel beror blott af syskonens antal och kön, är således vunnen genom äkta födsel, existerar in potentia under föräldrarnes lifstid, men actu först vid deras död. Lagstiftaren har icke kunnat förändra en sådan redan vunnen, men hvilande rättighet. Detta om rättvisan af lagförklaringen. Hvad angår billigheten, åberopar jag hvad redan blifvit anfördi: ”Under ett halft årtusende hafva arfsförbållandena i vårt land varit ordnade efter gällande lag. Otaliga öfverenskommelse!' och beräkningar inom familjerna äro i detta ögonblick uppgjorda efter denna lag; mångfaldiga jordupplåtelser, lösningsfrågor, skuldsättningar äro i denna stund stödda på grunden af den olika arfsrätten. En son har, i hopp om en större lott, och derigenom möjlig blifvande lösning, hvartill han enligt lag äger rätt, å fadrens, lill sig upplåtna jord nedlagt betydliga kostnader. Bland allmogen ske dagligen öfverlåtelser af jordegendom till ett af barnen, emot en viss summa, hvaraf barnen i mån af deras nu gällande arfsrätt blifvit i öfverenskommelsen tillagde vissa bestämda summor. Skall emottagaren vara bunden af denna öfverenskommelse? Skall arfsskiftet anses vara gjordt, eller skola summorna förändras? Till förekommande af sådana 680 Den 22 Maj. tvisler föreslår jag: alt en lagförklaring utfärdas af innehåll, att lagförändringen icke kan anses gällande för födda barn af redan ingångna äktenskap. Frih. Cederström, Jacob: Jag begärde Gr. Sparres motion på bordel, emedan jag ansåg, att den involverade eli upprifvande af Sländernas beslut rör:de giftooch arfsrätten, och att den således icke kunde subsumeras under samma calhegori, som Frih. Tersmedens motion, hvilken icke var egenlligon annat än en farhåga, att den fastställda lagen kunde komma att retroactivt tillämpas. Jag ansåg denna sednare motion icke behöflig, men också icke skadlig. Denna fråga är af annan beskaffenhet. Gr.
Ridr årligen i 25 års tid af Handels och sjöfartsfonden för ernående af detta ändamål,” och ”de derefter följande besluten i saken utgjorde följder af det förra och, med undantag af de medgifna accepterne, inneburo de ingen ny fråga,” hvarföre de af respektive svaranderne, ”sorn ej deltagit i förstnämnda beslut, protestera emot all ansvarstillämpning å dem i följd af samma beslut.’' I anledning häraf anser jag mig blott behöfva vördsamt förklara, att mitt anrnärkningsmemorial, med nödig fullständighet och enligt StatsRådsProtokollen, upplager förloppet vid hvarje tillfälle, ifrågavarande ärende inför Kongl. Majit till handläggning förekommit, jemte uppgift af de vid sådana tillfällen närvarande Herrar StatsRädsLedamöter, så att något missförstånd i nyssnämnde hänseende icke synes kunna ega rum; och att, sedan äfven i samma memorial anmärkningen med sina grunder blifvit uppfattad, på sätt ske bort, i noggrann öfverensstämmelse med livad Konstitutionsutskottet föreskrifvit, ett upprepande deraf i slutpåståendet syntes öfverflödigt, helst utvecklingen af åtalet i delta sistnämnda följde i enahanda ordning, som i det förra var iakttagen, deraf ock nogsamt lärer inhemtas, att icke blott rådslaget af den 25 Augusti 1837, då antagande af Schön & Kompis ofvanomförmälda anbud samt beviljande af årliga bidraget från Handels ocb sjöfartsfonden tillstyrktes, utan äfven de sedermera gjorda tillstyrkanden om meddelande af accepter till betalning af det beviljade bidraget äro betraktade ocb i följd deraf åtalade, livart för sig, såsom öfverlrädelser af 76 § Regeringsformen, hvarföre ock det slutligen yrkade ansvaret och den dermed förenade ersättningsskyldigheten måste afse livar och en af respektive Svaranderna i samma mån, som det eller de rådslag, hvari de deltagit, varda såsom lagstridiga bedömda.