Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer fä härmed däröfwer af. gifwa följande underdäniga swar: Beträffande de Taffelpenningar Eder Maj t föreslagit att Presidenten i Swea Hof-Rätt mätte bewiljas, hofwa Riksens Ständer bifallit - Den 15 October. 235 lik att dertill pä Swea Hof-Rätts Stat ärlige^ 1000 R.d. mä ansläs. Beträffande äter tillökning af AdjunctionS. medlen för Swea och Götha HofRätt, hofwa Rlksens Ständer witzerligen insett nyttan och nödwändigheten för det närwarande af denna inrättning, men sä länge Stats. WerketS till. gängar mäste sparas till de oundgängeliqaste behofwen, hafwa Riksens Ständer icke kunnat anslä nägot utöfwer hwad i denna del förut är redan tillgjordt. Ibland de flerfaldiga Författningar Riksens Ständer wid sistledne Riksdag widloge till befrämjande och befästande af Samhällets högst wigtiga ändamäl, war utan twifwel beflutet om inrättningen af en Lag-Comitee. Dä detta beslut ej fattades förr än inwid slutet af Riksdagen, sedan Stats-Regleringen längt förut war faststäld, hafwa Riksens Ständer deri lrodt sig sinna orsaken, att medel till denna angelägna inrättning ej blifwit utsedde. Riksens Ständer hafwa fördenskull besiutit att en Summa af 5000 R.d. ärligen skall intill nästa Riksdag pä Allmänna och Ertra Utgifts. Staten till detta behof blifwa anslagen. Till Lands-StatenS i Jemtlands och Her. jeädalens Län hafwa Riksens Ständer anslagit en Summa af Z,555 R.d. ärligen, samt likaledes pä förslag, för Norrbottens Län samma summa intill desi detta Läns Stat blifwer af Eders Maj.t i Räder faststäld, hwilka anslag pä 2:dra Hufwud-titteln bland Ciwrle och LandtStaterne fär uppföras. Rik. rz6 Den lZ October. Riksens
Stwr ?rtade monumentala byggnader tycktes skjiita upp ur jorden, broar slogos öfver fioderiia, för de resaiide byggdes lrai~avanserajes, för de sjuka hospital och för de förfildralösa barnhiis. Aiinii lriirina de kyrkor och borgaf ralriias i hiindratal, vid Iivillta ssligileii eller Iiiifrjeii knyter Tamaras nsniii. Denna kraftfulla di-ottnjng var dock ingen airiason. Hon var i första iwnmet kvinna - en mild, vsrrnlij#rtad, förtjiisaiide kvinna, livilken genoiii sin blidhet och sin kamliters r.eiiliet vaiiri lika mycken Iiiii.lek, soni tiennes ïegeiitdggdei. viickte beundran. D Intet iiiider, a t t kvinnan sedan nriiiiniies tider i Georgien spelat en be.tyd: mde 1.011 och iitöfvat stort inflytancle. Medan i det öfrigs Kankasieii kvinnan öEvei * rxllt äi: förtryckt, mannens slafviiina och betrak' tad som en varelse af lägre rang, a r iion i Georgien den iiifiytelserikaste inedleininen i fainiljen, som bemötes nied alla liänsyn och en rid' derlig iippinarksainliet. Eennes inflytande liar ocksa visat sig välsignelserikt. Hon hLiller stiSangt på familjeli fvets liiilgd, nr varm t religiös och förmir frainkalla en innerligliet och styrka i buiideii i syiinerhet mellan föräldrar och barn, som Rr niistaii enastående i var tid. De georgiska mannen daremot skildrar förf. siisom lättledda, varuilij2stade och frikostiga, något iiidolenta och lattsiniiiga. Karakteiistisk fiir de georgiska, miiniiien och kviniiorria ar berättelsen om (Teorgieils sista drottning, Maria. Hon hiitlr!
I-oveo. kä Ilägvoräige <iet5 I-eärmärers vLgnsr; Hl. WeiämLv. ^Iec1erv5r6a «tsr! L.ov»ius. ko; kidd. ock Odelii den ry 8«pt. iFio» kreke-8rAndek den ry Lorgrre - 8r!ndet den r Oaober Lande-8lsnder ,den r - « Wördsamt Memorial. ^ följd af Remisi frän Högloft. Ridderskap^ och Adeln, äligger, det Stats'UlffotteL att sia 76 Den 27 September. yttra, i anledning af Herr Capitaine I. M. Danckwardt Liljeströms wäckta motion om roche försigtighets mätts widtagande t ll fö rekommande dera', att f. d. Konungen mänär ma sig eller beträda Rikets gränser. Som Herr Capitaine Liljeström, i sädant afseende ibland annat föreflagit, att, der. cst f. d. Konungen öfwerträter en witz till be. stämmande demarcationS linie, flulle med utbe. talmngen ar den honom anslagna underhälls Summa innehällas, till dest han älerwäyder inom den föreffrifna gränsen, och hwad som pä sädant satt besparas, blrfwa en Fond till hanö Barns framtida underhäll, hwilken fond e borde utbetalas i hans lifstid eller nägot In teresie derpä beräknas, sä fär Stats-Utskottc> till uplpsning i denna del af Herr Capitaine Liljeströms motion meddela, att den pä Allmänna Indragnings-Staten uppförde Under, halls Summa lör f. d. Konung Gustaf Adolph och Desi Famille utgöres af: Interesie pä f. d. Konungens en. skilda förmögenhet ärligen R:d. 23,582: 9. Interesie pä f. d. Drottningens enskilda förmögenhet ärligen s,3ZZ: 16.
"Deli 14 Julii e. m. aftagande ; och enkla förnuftet säger oss, att sa länge ailä näringar, af penninge-bristen , till bakahållas i verksamhet, så länge skall också detta af* tagande fortfara allt mer och rrier. Jag vet, att våra TullSpecialer gifva anledning att tro på en existerande Öfverbalance i vår Utrikes handel; men jag vet också, huru liten tillförlitlighet Tullspecialerne i denna fråga äga. Skulle också en ovishet äga rum om tillståndet för det närvarande, så kan, hvad åter framtiden angar, ingen ovisshet uppstå derom, att då penningebristen , i påtaglig följd af realisationen, skulle blifva mycket svårare, än den nu är, så skulle också verkan deraf snart blifva, att productionen skulle aftaga ändå mera, och alltgåifattigdomen, j högre grad, blifva Sveriges lott; då åter våra artificielt anskaffade metaller skulle skyndsamt vandra utur Eandet. Då productionen blef allt mer och mer förminskad, och yi skulle vidkännas en ny årlig ut* gift till utlänningen af 210,000, eller 270,000 R:dr Hamburger Banco, i ränta för det silfver, som vi nu skulle skaffa oss till realisatipnens verkställande; så skulle vi också naturligtvis årligen försämra vårt tillstånd. Med en smula minne af silfrets härkomst, och med pn blick på följderne af de yerldshändelser, som redan inträffat, är icke svårt att förutse, att i den nion, som den nya verb den upphör att skatta till den garpla; och i den mon sorn Europas stora och rika Magter behöfva tillgång till det silfypr Europa äger, samt ärq i tillfälle att betala det dyrare än vi; i samma rnon blir silfrpt begärligare, samt stiger då allt iner och mer i värde.
Har jag då aldrig täljt er, att för mig Skall bröllopsfacklan tändas innan kort? 15 POLYXENA. Och hvilkens gördel skall väl lösas då? KALLIMAKOS. Den gamle Aresprestens sköna dotter Hermione skall bli den lyckliga. POLYXENA. Hur lycklig hon lär bli det tör man fråga Den Afrodite, som Pandemos kallas. KALLIMAKOS. Jag ber dig välja dina ord om henne, Som skall min maka bli. POLYXENA. På huru länge. Din maka? Säg KALLIMAKOS. Jag kan icke lida, Att så du skämtar med en vigtig sak, Och ren jag ångrar, att jag nämnde här Det namn som för mig blifvit har så dyrt. POLYXENA. Jag tror du blifvit rent förälskad, gosse? Men det skall väl gå öfver, hoppas jag, När väl epithalamion är sjungen Och första natten den der mystiska Väl öfverstånden är. (Trumpetstötar och buller på gatan. Alla springa upp.) KALLIMAKOS (ser ut genom ett fönster). Hvad är å färde? Hvad vållar detta väsen ner på gatan? Man springer af och an och ropar, tecknar Som om vår goda stad i lågor stod. 16 KALLIAS. En demagog förmodligen, som ger Åt pöbeln frispektakel. LEUKIPPOS. Eller ock Ett sändebud från Sparta, som har råkat Bli näpst för sin nyfikenhet. EN MAKEDONIER (instörtande). Man vill mig mörda. Hjelp! Hjelp! KALLIMAKOS. Hvad? En makedonier! Hvad står då på? Är freden bruten? MAKEDONIERN. Ja! Så är det! Kungen har besatt Olynthos Så oförmodadt, att jag ej fått tid Att lemna staden, der i allsköns ro Jag uppehållit mig en längre tid, Ej anande hvad komma skulle. KALLIMAKOS. Nå! Ej bör du frukta något för den saken; Ty någon blodsutgjutelse lär väl Ej komma än i fråga och på motstånd Ej någon klok lär tänka. MAKEDONIERN.
Sif STajferingSffommittéen fiäförb betoiffntngä- afgift. Summa toärbe ä ali faft för jorbbruls* fafligljet a 3 öre för 100 3i:br. för tranärt fafligljet å 5 öre för 100 9i:br. @umnta. 5£iltfjörig Staten. j£ittl;örtg fflienig< fyeter, Slllmänna UnberhriSningS* mert, tBarmger* tigljetsnnratt» nittgar m. fl. Summa toärbe. egeitbom. ©rofjljanblaren 31. 33 Itc ©eban $njfiuitg8 2:o ®4 embets» eiler tjenftentan frän flera tjenftebefattningar uppbär lön, bör fpecifilation beraf, äftneitfom af tjen» 3:o Ont arrenbator af fäban tonan tillhörig faft cgenbont, för tguiifen betuittning enligt § 2 ide utgöres, är ugp« fotnmunalutftt)lberS bebitering, befja betutttningsbelopp färffilbt upptagas. lär 7:o. inom Sdit för år 18 .. (®taS>) 3ocfen af •ipar a Ö 2tf 2a peringS-fommitté en Ctf> « ra c#> c uppffattab infomft CO § _ <y '"“co O 3 -ty o» O: £ Bä cr-g. < Cp H « -tr ro «-{ *-t S3* O CO O? Ö . o O eo c <5t> »s* 5* 3 co 3 t~s S3 0 co of Po änteefningar. O -ty o c& 1 " ! r^St rs CO ra -tr 2 ro »-*. -3,?? S' & pS v\ ro *-t £T.
Resolution ej vore berättigad till ersättning för syner och andra publika förrättningar å Militiaj-boställen, ansågo Kollegierna, enär åt Nämnden icke borde tillerkännas en förmån, hvaraf dess ordförande ej kunde komma i åtnjutande, och dessutom Nämndeman, hvars befattning åtföljdes af löneoch andra förmåner, ej kunde anses sakna godtgörelse för deltagande i dylika förrättningar, sig icke kunna i underdånighet tillstyrka särskild ersättning åt Nämndemän vid sådane förrättningar, som dem i egenskap af ledamöter i Härads-Rätt ålåge. Beträffande åter öfriga förrättningar å Militi:c-boställ en samt torpsyner, vid hvilka.
Så will iagh strax gå emot honom nedh. Å frw läter lille herren gå medh. Min herre haffwer om honom sådan sorgh. Sostrata. Tagh fram kläder vthaff hans korg, Dragh på honom kiortell, sätt hatten på. Nu wele wij emoot far käran gåå. Judas. Mor kiär får iagh till then gossan gåå Och tagha honom then käppen ifrå. Sostrata. Å tijn skalk om tu går åstadh Tå skalt tu få eet rijssbadh. Judas. Käre mor käre iagh trotnar at löpa, Läter karen migh een häst köpa. Sostrata. Nu tin boff sij far kiär kommer. Lät see tu ställer tig frommer, Tagher aff hatten och kysser på handh, Nigher för honom, tagher i fampn. Sardelius. Hel säll, hel säll kiäre hustru min! Loffwat ware Gudh i thetta sin Som oss haffwer hulpit tillhopa igen At wij med helso hwar annan seem. Ty är iagh uthi mitt hierta gladh Att Gudh haffwer hördt thz iagh honom badh Och låtet migh åter komma till mina, Helst till edher mitt hierta fijna. Sostrata. Loffwat ware Gudh som sina hugsualar Och på sorgen gifwer godh dwala. 45 Jagh haffwer i thessa åren mångh Vti mitt hierta warit nogh ångh. Nu giffwer Gudh migh åter godh tröst Och haffwer vtaff then sorgen löst, När i medh helso är kommen igen, Endoch Gudh weet i ähren nog seen. Sardelius. Min käre hustru förundrer ey thz, I kunnen jw weeta att thz är rät Tijt konungen migh will senda och haffwa Måste iagh effter hans wilia traffwa. Sostrata. Haffwer tå resan alt gåt wäll? Sardelius. Jagh will edher alt förtälia i qwäll När wij komme i huset in. Men är nu thetta sonen min? Sostrata.
Ständer har under öfvervägande förekommit yppad fråga om lämpligheten och nyttan i ekonomiskt hänseende af upphörandet utaf Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o ^3. 71 den, genom Handels-Tractaten nied Ryssland den 8 Maj 1838, Finska produeter medgifna lindring i införsel-tull; och ehuru Rikets Ständer visserligen erkänna, att det tillförene må hafva varit af behofvet påkallad t att underlätta tillförseln till Rikets hufvudstad af de från Finland inkommande nödvändigbels-artiklar, för att förekomma prisens oskäliga stegring, till mehn i synnerhet för de fattige, torde likväl, under numera förändrade förhållanden, då communications-medlen inom landet blifvit betydligt ökade och således transporten af dessa varor från Rikets egna provincer underlättad, med säkerhet kunna antagas, alt, om prisen blifva stadgade, så att landtraannen, vid varans ankomst lill bufvudstaden, kan vara förvissad att få den skäligen botaid, någon brist å dessa förnödenheter icke kommer attega rum. Att tillförseln från landsorten hitintills varit mindre jemn, synes härleda sig deraf, att, i anseende till den lätta comunicationen emellan Finland och Stockholm sommartiden, har, under nuvarande förhållanden, en inträffande starkare tillförsel understundom kunnat nedtrycka prisen så lågt, alt från aflägsnare landsorter ankommande varor icke kunnat utan förlust afyltras, hvarigenom landtmannen blifvit afskräckt från dylika speculatioliers förnyande.
På sådan grund anhåller jag, att R. o. Ad. ville förklara såsom sin gemensamma mening, alt ifrågavar. ersättning må efterskänkas. Hr P rintzensköld, Carl: Då jag på tjenstens väg nar förklarat mig öfver Gyzanders lios K. M. i lind. ingifna och till R. St. öfverlemnade ansökan och således är att anse såsom part i målet, så vill jag alldeles icke här ingå i något bedömmande af frågan, synnerligen som min förklaring är nästan ordagrannt upptagen uti Utskts betänk.; men då jag här hört en ledamot yttra, att inom BorgareSt. så authentika upplysningar skulle vara meddelade, att de ovillkorligen borde verka till afslag pä Utsk:s betänk., sä måste jag säga att det förundrar mig, att icke dessa authentika upplysningar blifvit bifogade de handlingar, som till K. M. inkommit, och att icke den embetsman, som bör försvara K. M:s oell Kronans rätt, har fått tillfälle att bedomina dessa upplysningar och yttra sig deröfver. Jag anser det vara ganska oriktigt alt. på sådant sätt undanhålla upplysningar, om de finnas. Jag skulle således för min del vilja hemställa, att, i händelse sådana upplysningar blifvit meddelade, StalsUtsk. måtte tillstyrka R St. att hos K. M. i rind. anhålla, att målet, jemte de åberopade upplysningarna, må blifva ånyo remitteradt till Kammarrättens advocatliscal, på det att han må komma i tillfälle alt granska upplysningarna och i anledn. deraf ett nytt utlåt, afgifva. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Ehuru påkostande det må vara att tala emot mina varda bänkkamrater i denna fråga, så nödgas jag likväl nu göra det, ty StatsUtsk. har, i min tanke, behandlat frågan ganska riktigt. Emot XJtskis framställning har man anmärkt, alt det förefunnes bevekande skäl för löftesinännen att slippa deras betalningsskyldighet, derföre att de försummat fatalierna. Om hvarje part finge åberopa denna omständighet till sin fördel, så skulle en stor mängd af de rättegångar, som nu i dylika mål blifva anhängiga, icke upphöra förr än de genomgått alla instanserna.
I afseende på sökt nedsättning i Arrendet för Hemmanen Högsta och Lunda, belägne 56 Stats-Utskoltcts på Lofön i Stockholms Län, har Kongl. Maj:t, den 21 nästlidne Junii, till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat åtskilliga Handlingar, deraf är att inhemta, att Arrendatorn till Högsta och Norrby Kronohemman i Lofö Socken, Färentuna Härad och Stockholms Län, f. d. Hof-Fouriren J. Karlberg hos Kongl. Maj: t i underdånighet anmält det stora lidande han måst vidkännas, genom det höga arrendet han för dessa Hemman utfäst, och som, oaktadt de betydliga kostnader han derå nedlagt, likväl icke skall kunna utgöras, hvartill kommit flere års missväxt; hvarföre Karlberg, som pä detta arrende skall nedlagt hela sin förmögenhet eller nära i5,ooo R:dr R:g:m. , i underdånighet anhållit, att för den återstående arrende-tiden njuta nedsättning af 5o tunnor årligen på arrendet samt tillåtas att betala det nedsatta arrendet i Spannmål eller efter årlig Markegång, och derjemte vid arrendets slut njuta options-rätt; äfvensom innehafvaren af arrendet till Kronohemmanet Lunda, likaledes beläget i nämnde Socken och Härad, aflidne Lieutenanten Watz’s Enka, Maria Watz, i underdånighet anhållit, om nedsättning för innevarande år och framgent till ungefärligen hälften eller 4° tunnor Spannmål, af det arrende lion derföre bör erlägga, men som skall vara så drygt, att det med Arrendatorns bestånd omöjligen kan utgöras. Enligt Betunkanäen. 5?
Beträffande sedermera dels Rikets Ständers framställning om utfärdandet af ett allmänt stadgande angående skyldighet för jägeri-betjeningen att, utan arfvode, verkställa indelningar å allmänningarna, med begagnande af det biträde, som intressenterna genom dagsverken till bestämdt antal skulle bestå, äfvensom att derefter författa behöriga skogschartor, dels ock t. f. Chefens för Skogsinstitutet underdåniga hemställan, det kostnaden ej mindre för häradsallmänningarnas uppmätning, jemte dertill erforderliga handtlangare-dagsverken, än äfven till aflöning för de vid dessa skogar anställda bevakare, hädanefter måtte af skogsplanteringskassan bestridas; så, enär Kongl. Majit, med anledning af gjord underdånig anmälan om de hinder och svårigheter, som mött för det nya skogshushållnings-systemets införande så väl i följd af de i tjenst varande äldre Ofver-jägmästarnes mindre skicklighet att leda de för all männingsskogarnas uppmätning och indelning till trakthuggning erforderliga arbeten, hvilka ej heller kunde af det inskränkta antalet Ofver-jägare på längre tid medhinnas, som äfven genom häradsboernas visade obenägenhet att biträda med de i och för skogarnas förnyade uppmätning, affattning och indelning till trakthuggning behöfliga dagsverken, funnit sig föranlåten bemyndiga Chefen för Skogsinstitutet, att låta inom vissa län genom eleverna vid samma institut, under ledning af deras lärare, ifrågavarande arbeten verkställa samt erfarenheten sedermera ådagalagt behofvet jemväl inom andra orter af en dylik anstalt, hvars allmänna utsträckning otvifvelaktigt Kongl. Maj:ts Nåd.
M:s nåd. skrifvelse i ämnet blifvit lagd till handlingarne, hvarföre jag skulle anse en oformlighet komma alt äga rum, om man först lägger en skrifvelse lill handlingarne, och sedan förfar på sätt PresteSt. gjort. Frih. Palmstjerna: Den oformlighet, som Frih. Cederström befarar, kan jag för min del ej inse. R. o. Ad. har lagt Konungens beslut lill handlingarne derföre, att någon annan åtgärd dervid ej var nödig; men annat är alt vidtaga en åtgärd, eller att i riksd.beslutet inlaga hvad som skett. Jag ser icke, att den sednare åtgärden, nemi. alt i riksd.beslutet berättelsevis upptaga hvad sig tilldragit, kan pä något sätt vara hindrad derutaf, alt man ej funnit sig vid, att taga någon annan åtgärd dermed. Hvad sorn nu är fråga om, är ej beslut af R. o. Ad. annat än såvida alt ett redan fattadt beslut skall expedieras i den ordning hvaruti alltid hittills Statsmakternas beslut varit expedierade och till ali - 412 Den 23 December f. m. mänhetens kännedom meddelade. Oformlighet kan jag således ej finna i denna fråga, och jag anhåller således om Hr Gr. o. Landtm:» propos. på mitt förslag till beslut. Gr. Lagerbjelke: Jag anhåller så mycket mer, att få förena mig i hvad Frih. Palmstjerna nu yttrat, som något bemyndigande från H. Sl:s sida icke behöfves, för alt Exped.Ulsk. skall intaga i riksd.beslutet hvad deruti bör inflyta. Några sådana bemyndiganden hafva vid föreg:de riksdagar ej heller brukat äga rum, utan Exped.Utsk. har af sig sjelft, i kraft af grundlagen, uppsatt förslag lill riksd.beslut och först derefter hemställt det till R. St:s justering. Frih. Cederström, Jakob: I afseende på den fråga, som nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, och som är uppkommen deraf, alt PresleSt. funnit rikligt, att i riksd.beslutet intaga de af K.
Sedan Höga RiksRätten, uppå min derom gjorda anhållan, behagat icke allenast införskaffa den originalhandling, om hvars egenskap sålunda uppstått fråga, utan äfven tillåta mig att, vid muntligt förhör, uppgifva de omständigheter, angående hvilka Herr Presidentens ytterligare utlåtande syntes af nöden, har ett sådant förhör den 21 sistlidna Juni ägt rum; hvarvid Herr Presidenten erkänt sin å omförmälda handling tecknade underskrift i det skick den befunnes, men i öfrigt åberopat hvad förklaringen innehåller samt öfverlemnät till Höga RiksRätten att bedöma hvad afseende derå borde fästas, tilläggande blott, att då ifrågavarande handling icke utgått från StatsRådet, Herr Presidenten - 269 ten ej kunde se, att ändamålet med dess undertecknande af honom och ExpeditiönsSekreteraren Bergius vore annat, än att de såsom vittnen skulle bestyrka handlingens riktighet; och att Herr Presidenten ej heller kunde om förloppet dervid erinra sig annat, än han förut uppgifvit. Det tillhör mig nu att närmare undersöka Herr Presidentens svaromål, hvars första del, eller framställningen rörande ön S:t Barthelemy, lämpligen kan, såsom för saken främmande, å sido lemnäs. Ofvannämnde uti Hans Maj:t Konungens höga namn utfärdade handling är icke blott i dess inledning och slut likstämmig med de ifrån RegeringsMakten utgående handlingar, utan äfven, likasom dessa ofliciela handlingar, försedd med Kongl. Maj:ts höga namnteckning, tillika med underskrifter af personer, hvilka i kraft af sina embeten ägt eller kunnat äga behörighet dertill, nemligen Herr Presidenten Skogman, som då beklädde ett StatsSekreterareEmbete och i sådan egenskap tillhörde Konungens StatsRåd, samt ExpeditionsSekreteraren Bergius, som var anställd i Kolonialärendenas Departement och der innehade tjenstegrad närmast intill DepartementsChefen, i hvilkens ställe han kunnat vid tillfället vara till tjenstgöring förordnad, på sätt ofta i StatsExpeditionerna tillgått. Dessa underskrifter, långt skiljda ifrån Konungens höga namnteckning, befinnas nederst på sidan åt högra hörnet, begge med deröfver i liggande eller lutande ställning dragna linier, såsom en kontrasignation alltid betecknas.
Huru skadligt höga skatter å en näring inVerkade på dess framgång, visade sig af det olika förhållande, hvari kapitaler blifvit använde för jernhandteringen och andra näringsgrenar. Jemförde man nemligen tackjerns-tillverkningens tillvext under de 20 sista åren, med de från Kongl. Kommers-kollegium under åren 1832— 1852 lemnade uppgifter öfver den Svenska industrien, funnes, att under det den förra stigit ifrån 506,000 skeppund till 765,000 skeppund, eller med endast 51 procent, produktionen af klädes-fabrikerne, som, i följd af olyckliga konjunkturer, näst jernhandteringen, gjort minsta framsteg, ändock under nämnde 20 år ökats med 67 procent, samt vid öfriga grenar af industrien stigit vid porsEns-bruken med 89 procent, vid siden-fabrikeme med 100 procent, vid tobaksfabrikerne med 106 procent, vid glas-bruken med 120 procent, vid repslage - 6 S/alsUtskottets Utlalatide, N:o 176. rieme med 124 procent, vid bomullsoch linne-fabrikerne med 149 procent vid läder-fabrikerne med 105 procent, vid mekaniska verkstädcrno, utom Motala verkstad, med 106 procent, vid sistnämnde verkstad med 232 procent, vid oljeslagerierné med 482 procent, vid soeker-fabrikerne med 260 procent, vid bomulls-spinnerierne med 2,957 procent o. s. v., samt vid samtlige näringsgrenarne med 140 procent. Då häraf visade sig huru de näringar, sorn voro fria frän produktions-skatt. gått framåt, vore det äfven skäl att lätta pä de i en hög beskattning bestående bördor, af hvilka vår jernhandtering vöre nedtryckt.
Denna Utskottets mening är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillad; hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat memorialet, N:o 207, roed föreläggande för Utskottet att uppgöra voterings-proposition, i enlighet med den vid memorialet fogade reservation; hvilken återremiss jemväl utsträckts till den del af memorialet, sorn angar ifrågaslälld underdånig skrifvelse i ämnet; och har Bonde-Ståndet, med afslag å memorialet, N:o 207, förelagt Utskottet att uppsätta och till Riks-Stånden inkomma med voterings-proposition, i enlighet med det vid memorialet af Borgareoch Bonde-Ståndens ledamöter, såsom reservanter, afgifne förslag, hvilket af Bonde-Ståndet godkändes. Stats-UtsKottets Memorial, N:o 271. 5 Då emedlertid. Utskottet funnit sin i memorialet, Nro 207, uttryckte åsigt biträdd af 2:ne Riks-Stånd, har Utskottet, med vidhållande deraf, ansett sig böra hemställa, att Borgareoch Bonde-Slånden måtte medgifva, att den väckta frågan om voterings anställande i Förstärkt Stats-Utskott uti förevarande ämne får förfalla. Slockholm den 4 April 1845. Ank. till Exp.-Ulsk. tl. 5 April, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende på dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch j or degande-rätt till de sä kallade kyrkohemman en i Hallund, dels serskilde i detta ämne inom Riks-Stånden väckte motioner. (I. A.) Uti sitt, under Nro 182, afgifne utlåtande hade Stats-Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer, jemte förklarande, det de icke kunna till Kongl.