Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Exveditions - Utskottets förfrägan i afseende pä Ständens skiljaktiga beslut derom, Sept. 1076. — Stats-Ut,kottets yttrande öfwer Expeditions - Utskottets förfrågan Ock. 4644. — Expeditions - Utskottets förslag till expedition, Olov. 732. — anmärkning wid de uti slutmeningen af expeditionen tillagde orden: sä roidk mäjligt ar, Olov. mg.; se derom widare Expeditions-Mskottet. Hof-Stall-Ängarne, Stats-Utskottets Memorial, Der. 1451. yttcrl. Febr. lgog. Expedition, Apr. 3;!. Holst, ^lee, yttranden, Iun. 518. Iul, 3. n2. Horn, Kungs-Ladugärd pä Öland, uppgift om Arrendet deraf Febr. 1005. Hufvudbok, med dubbla partier öfwer Statens inkomster och utgifter, Febr. 836. Hufrvudmannarattigheken för de i senare tider till Greflig och Friherrlig wärdighet upphöjda Ätters icke till samma wärdighet upphöjde yngre ättegrenar, Aug. 930. Hufrrudtiklar, Aiks-Stakens, (Stats-Utsk:s Mem. Febr. 881. — om en nionde hufwudtitel för jordbrukets^ handelns och näringarncS upphjelpande och underhäll. se widare expeditionen rörande Statsreglcringcn, Apr. 262. Humlegärden, om Hr. Undcr-Stäthällarcn T.iljensp.ir^ ros innehafwande deraf, Stats-Utskottets Mem. Lee. ii8o. expedition derom, Mars 577. anmärkning. Hus i Städerne, om en Minimi-afaifts erläggande för - -, Mars 1435. 1497. 1499. 1552. Hus och Byggnader, publique; se publique Hus och Byggnader? Husesyns - Ordning, om en ny.
I nyo Bancooch LagUtskottens Utlåtande, N:o 80, i anledning af de hos Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Välloflige Borgare - Ståndet gjorda anmärkningar vid Banco * Utskottets Memorial, N.-o 19, i följd af 1827 års Revisions-Berättelse, rörande ändring uti 3 Art. 2 §. st Mom. af det Reglemente för Odlingslån , sorn genom Kongl. Majus Nådiga Kungörelse den 20 Januarii 1821 * blifvit till allmän efterrättelse , utfärdade, och fann Bonde - Ståndet för godt att, med frånträdande af dess, i anled.; ning af Memorialet N:o 19, vidtagna beslut, bifalla Utskottens förstnämnda Utlåtande. S. D. Constitutions-Utskottets Memorial,' N*.o 57, med åtskilligagrundlagsänd rings-förslag, åsyftande Riksdagsgöromålens förenklade och ordentligare behandling Riksdagames förkor-s tande, samt besparing i riksdagskostnaden , föredrogs å nyo , och blef till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antaget, tned 54 Prol. Utdrag den 11 Januarii 1800. undanlag af i5:de punkten, i hvilken omständighet en inom Siandet gjord anmärkning, som förklarades utgöra Ståndets gemensamma tanka , bief till Constitutions - Utskottet hänvisad. S, D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskotiets Utlåtande , N:o 354 , öfver åtskilliga vid General - Assistance - Contoiret tillsvidare anställde Tjenstemäns till Utkottet öfverlemnade underdåniga ansökning, att vid nämnde Contoirs upplösning med Expectancelöner varda hugnade. S. D. Ikå nu å nyo föredrogs Stats-, Bevillning»- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens på bordet hvilande Utlåtande, N:o 109, i anledning af Kongl.
Med vidblifvande af sitt i afseende på 88 58 och 59 (52 och 53), hvilka i Memorialet oriktigt upptagas under N:is 52 och 53 (58 och 59), fattade beslut, biföll Ståndet Utskottets hemställan vid slutet af 7:e sidan, angående ett der föreslaget tillägg i l:a mom. af 8 58 (52). Utskottets hemställanden i början af 8:e sidan, med afseende på dels 38 8 dels 40 8, ansågos från Preste-Ståndets sida ej påkalla annan åtgärd än att läggas till handlingarne, och hvad Utskottet för öfrigt å samma sida hemställt och föreslagil, beträffande lydelsen af slut-underrättelsen i så väl 8 100 (108) som 8 40 (44), blef af Ståndet bifallet. Vid derefter företagen pröfning af det bifogade författnings-förslagets särskilda 88. • beslöts att, på grund af de förändringar, som i ofvan omförmälda 88 redan blifvit vidtegne, nedannämnde 88 skulle till sin lydelse sålunda förändras: att sista mom. i 8 38 (34) utgår; Bih. till B. St.
P å alla platser antagas agenter för många nya ocb Iättsälda artiklar mot ovanligt goda villkor. (S. T. A. tillverkar och säljer billigt Turistkappor o c h Velocipedkragar [af) för D.tmer &amp; Goda impregnerade tyger t i l l resdräkter m. m. erbjudas t i l l fördel[aktiga priser. Begär profver från v o hygieniskt Herrar. Ctörsta C v s o impregnerade V S O P tyger VVSOP P. Ljungdahl, Falun. luftkurort Foo för Utlåtande om Verklig JHXellins G ö t e b o r g s 2 a delen utkommen: I U^~ I. — att jag användt flera burkar » MELLINS FOOD » ät m i n a barn (af hvilka det ena vid försöksliden var 3 å 4 m å n. gammalt) och a t t j a g funnit det vara ett utmärkt födoämne åt späda barn, och att det med lätthet fördrages af de små barnens matsmältning50rganer samt med begärlighet fortares. — Leg. Läkare. (Sigill.) Frof af MELLINS FOOD sändes på begäran och Lennstrand, Gefle. Den lille prästen. Öfversättning a f Hans Cavallin. Pris for hvarje del 2; 50. » Originelt folk ocb folk med stil är något så ovanligt att fattareskap säkerligen kommer a t t hälsas med enstämmigt bifall. » Barrles (Saturday Beview.) STOCKHOLM. och till moderna till l * apP r i s - 1 T P P Vattenkuranstalten Begär prospekt. HORRKÖPING. I:ma Santos a 0.75, 0.85 » » Extra Ima Santos, högsta kvalité, absolut rent å 0.90 p r kg. Extra I ma Salvador ... ä l.oo ».
Det är derföre jag vördsamt vill föreslå, att Rikets Ständer ville genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla att de från förråderna, till frivilliga skarpskytteföreningar utlemnade gevär måtte slippa att återlemnas, samt, der det låter sig göra, Kronan måtte upplåta excercisplats inom hvart och ett skarpskytteföreningsdistrikt. Om lemiss häraf anhålles vördsamt. Stockholm den 15 November 1865. Joh. Andersson, från Elfsborgs län, Motioner i Bonde-Ståndet 1866. Af Jakob Myhrberg från Westmanlands län, om anslag utan återbetalning sskyldighet för sänkning af Wagnsån i Wester Fernebo socken af nämnda län. f Det är helt säkert för mången ingalunda obekant, hurusom ganska vidsträckta områden på flera ställen af vårt fädernesland ännu ligga nästan utan all nytta, derföre att den enskilde icke eger de medel, som med nödvändighet erfordras för att genom uppodling göra dylika ställen fruktbärande. Deras uppodlande är ofta förenadt med de största svårigheter, dels derigenom att de ligga under vatten, hvilket jordegaren icke är nog mägtig att genom utdikniug, aftappning eiler upprensning afleda, dels äfven af andra naturförhållanden. Om icke det allmänna i dessa fall på något sätt bispringer den enskilde, kan man ej med skäl hafva någon rimlig anledning till den förmodan, att dylika kostsamma företag, som vattenaftappningar och ström rensningar, skola komma att verkställas, der de erfordras. Det. företag, å hvars stora nytta jag nu vill fästa Rikets Höglofliga Ständers uppmärksamhet, samt för hvars åvägabringande jag måste påkalla något understöd af allmänna medel, skulle för framtiden medföra så stora fördelar i ekonomiskt hänseende, ej mindre för Staten än för de enskilde jordegarne, att de omkostnader, som äro erforderliga för dess verkställighet, äro i jemförelse dermed mycket obetydliga. Derigenom skulle strandegarne icke allenast erhålla högst betydande landvinningar, utan äfven sina omkring vattendraget belägna, nu sanka och af vatten öfvertäckta egor förvandlade i bördiga åkerfält.
Då, emedlertid, genom dessa förfoganden, om de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer godkännas, en minskning af mer än |:del i den hittills beräknade rotefrihets-afgiften uppkommer, föreslå Utskotten, att, till fyllande af bristen i Stats-Verkets inkomster, ett förslags-anslag af 12,000 R:dr må å Riksgälas-Contoret anvisas. Utskotten anse sig för öfrigt icke hafva skäl att frångå sitt i det återremitterade Utlåtandet gjorda tillstyrkande, att rotevacance-afgift bör erläggas af de tillkomna nya ordinarie rotarne eller spridda rotedelarne uti samtliga Länen och således jemväl för dem, som tillkommit inom Götheborgs, Calmar, Gefleborgs, Wermlands, Örebro, Skaraborgs och Elfsborgs Län, hvaremot Utskotten, i anledning af hvad vid återremisserne blifvit anfördt, ansett sig böra, med frångående af sitt förut gjorda förslag om fastställandet af de nya roterings-längderne för en del Län, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte uppskjuta med denna fastställelse, intilldess den tillökade ordinarie roteringen blifver för hela Riket fullbordad, då pröfningen deraf kan i ett sammanhang företagas.
Tverlom tror jag, att man Öfverallt skall finna den lugna sans och den hofsamhet i språk, som anslå en offentlig myndighet, och som man måhända någon gång skulle kunna tro sig äga anledn. önska lika noga ihågkommas, då afdelningar eller medlemmar af den Statsmakt, sorn representerar folkselemenlet, talar till eller cm den Statsmakt, hos hvilken våra grundlagar och våra Den aMaj f. ra. seder nedlagt nationens majestät, oell hvats i o k t tagande t iliden man minskar fri hel et» af de omdömen, hvartill folkrepresentanten är berättigad. Beträffande de särskildta utpekade verken, sa uppmanar jag I). Utsk. atti Krigs-eollegii år i8>6 algilna förklaringar upptäcka något, som afviken från den typ, jag nyss förklarat utgöra allmänna karakteren af de afgifna förklaringarna. Lika är förhållandet med Sjöförvaltningen. Måhända har Utsk. här afsett eft särskildt afoidföitn afgifvet utlåt. (sid. 6j och den deri förekommande tirad: ”att sednare tiders revisioner af statsverkets räkenskaper allt mer och mer lyckas antaga den riktning, ”alt göra dem lill yttringar för hvarjehanda utgjutelse!' af ”opinioner och hugskott, från ämnet mer eIler mindre afskilj”da, till ingen egentlig påföljd ledande, och således utan allt ”annat ändamål, än det obehag, sorn blotta framställningen ”kunde framkalla.” Denna tirad, som jag skulle önska vara obefogad, och som jag äfven skulle önskat icke på delta ställe hafva blifvit yttrad, innehåller dock endast en opinions-ntgjutelse, hvartill måhända dåvar. ordform i Sjölörvaltningen kunde anses lika berättigad som de medlemmar af R. St , hvilka tillåtit sig lika problematiska yttranden rör:de Konungens embetsverk ; och skulle jag för min del tro, att rälta sättet, att å ömse sidor afböja sådana, är, att icke visa sig hafva blifvit dem varse.
Allt det arbete och alla. de förluster, som af den påbjudna timmerbarkningen måste härtlyta, har ej blifvit taget i beräkning, dä påbudet utfärdades. Det skulle oeksä vara mycket att i denna sak tillägga, men af det redan sagda torde dock framgå, att utredningen icke varit fullständig, att det resultat, hvartill man kom-init, sålunda hvilar pä antaganden och upplysningar, i stället för på hvad som bort vara styrkt och ädagalagdt. Med skäl kan frågas: Äro de fördelar, hvilka man afsett förskaffa liskerinäringen, verkligen så stora, att för deras ernående ett sådant stadgande bort framkomma. Vi tillåta oss bésvara frågan med den förklaringen, att, såvidt vi kunna tinna, det ännu icke blifvit ådagalagdt att den nytta liskerinäringen deraf liar är större, än alla de uppoffringar, som med förslagets genomförande mäste vara en gifven följd .. Ingen, icke ens liskeriidkame sjelfva liafva skänkt förslaget sitt understöd. Tvärtom torde det allmänna motstånd, förslaget rönt, bevisa, att detsammas antagande fordrar en grundlig utredning. Adagalägges vid en sådan nödvändigheten och nyttan af timrets barkning, välan! vi vilja dä underkasta oss hvad det allmännas väl kräfver; men intill dess böra vi vara förskonade från påbud, hvars nytta ingen kan fatta, ej ens de, som deraf skulle draga den förmenta fördelen. Pä grund af hvad vi nu halt nåden anföra vaga vi i underdånighet yrka: att Eders Kongl. Maj: t, med undanrödjande af myndigheternas öfverklagade utslag, ville visa ärendet åter till Konungens Befallningshafvande, som, sedan vederbörande sakegare lenmats tillfälle att sig yttra, och erforderlig undersökning oin de på sa-ken inverkande omständigheter egt rum, md detsamma å nyo pröfva och dermed lagligen förfara. Lycksele den ¿7 juni 1S7S. J. U. Granbom. ii Lycksele socknemäns vägnar: enligt fullmakt. Lika litet nu som förut kunde kammarkollegium linna att klagandena anfört skäl, som voro i ständ att verka ändring i utslaget.
Denna mening har Const.Utsk. nu framställt till R. St:rs antagande, men jag mäste erkänna, att jag, vid närmare eftersinnande, i detta hänseende ändrat tanke och tror att man bör låta det hittills gällande stadgandet qvarstå. Skälen för denna min mening äro åtskilliga. Först torde jag få andraga, hvad Frih. Palmstjerna yttrade, när detta förslag under förra Riksdagen framkom. Hans anförande lydde så, som följer: ”1 afseende på de af föreg:de talare nyligen nämnde tullfrågorna, anser jag väl icke betänkligt att förändra nuvande föreskrift om förstärkt Utsk., men i afseende på frågan om allmänna bevillningen, skulle jag anse det vara mera betänkligt. Den allmänna bevillningens stadgar drabba dels enskildta personer, dels korporationer, vissa industri-grenar, viss egendom och vissa arter af rörelse, allt olika. Det kan således lätt hända, att en minoritet, en korporation eller en klass af samhälls-medlemmar, som icke anses kunna göra sin talan vid Riksmötet gällande, drabbas af Bevilln.Utsk:s förslag genom en i mångens tanke obillig och orättvis bevillning. Jag tror att denna Riksdag äfven har gifvit exempel derpå. Vid sådant förhållande torde det vara nyttigt, att pröfningen af dylika frågor i händelse 2 Stånd stannade mot 2, blifver öfverlemnad Jill personer, som dertill äro serskildt valda och att de icke bestämdt skola afgöras af samma personer, som hafva fattat de föregule besluten eller framställt förslagen. Vid denna del anser jag betänkligt att antaga Utsk:s förslag och säkerligen är det också den tanken, som har föranledt 1809 års lagstiftare att på det sätt, som nu är föreskrifvet i vår grundlag, stadga att i dylika frågor det icke är Bevillmsutan StatsUtsk., som skall förstärkas och afgöra frågorna med R. St:rs rätt”. Vid anställd omröstning blef äfven det ifrågavar:de förslaget, såsom hvarken nödigt eller nyttigt, af R. o. Ad. ogilladt. Till de skäl, det nu uplästa yttrandet innehåller, torde man tillåta mig lägga följande.
De, som redan legde voro (bC8'a), eller utgångne för egne eller ödeshemman, skola slraxt efter indelningen tillgodonjuta, af deras tillordnade värdar, föda, kläder och deras årliga lön, 35 Daler kopparm,” "5:o Af de knektar, sorn lefde och sorn förut voro utgångne af Kronooch Skatte-rotarne, och de, sorn voro utgångne af Frälset, indelas på Frälse-r.otarnei. o. s. v.; äfvensom alt allmogen icke skall till svårare, knektehåll graverade vapda, än att två. liela gårdar, svarandes en half emot en liel, och 2-4idelär emot en hel, 2«8:delär enrot en hel, få blifva, tillsammans örn en knekt,” ”6:0 Befriades allmogen, sedan Regementet vöre fulltaligt, från den inqvartering' och inläggande de förut haft.” ”7:0 Att allmogen, löfval häfver, att bygga soldaten en serdeles stuga, honom ett spannland åker, kåltäppa, liten haga eller ängstycke af 2. lass hö afbryta, samt såsom billig erkänsla, emot arbete, då knekten hos roten arbetar, bestå, honom. en. släpekladning; af valmar, nemligen räck och byxor.”’ ”8:0 Att Liveriskläderna endast fick. nyttjas på Generalmönstringar och möten.” ”9:0 Att deförr brukligatågpenningarneafskaffädes, och att, då knekten, så länge-lian hemma hos ; väidarne förhlifver, undfår sin årliga lön, föda och kläder, och. dessutom, då, hani utmar.cherar, liela lönen för. ■Stals&ukottets Utlåtande 2V:o 200.. ett Sr, må lian icke ega rättighet hvarken att tågpenningar 'eller annat i dessa mål något att fordra.” ”10:0 Om uti krigstider hela Regementet eller till endel blifver ruineradt, skall dess uppsättning ske året derefter innan Mars månad.
St:r visa det de velat taga reda på en fråga, hvarom så många rykten varit i omlopp. Jag anser mig, på grund af dessa skäl, icke kunna vägra min röst åt förslaget. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: Bland de grundlagsförändringar, som under sednare tid blifvit gjorda, anser jag ingen vara vigtigare eller mera fördelaktigt följdrik, än dem, som influtit. i 2 mom. 46 § R.O. Den innefattar nemi. en tillstymmelse till den förändring i hela vår representationsform, som förr eller sednare kommer att inträffa. Jag anser det derföre vara fosterländskt, att vid så många tillfällen, som möjligt, begagna sig af de allmänna öfverläggningar, sorn grundlagen medgifver. Jag anser jemväl, att det ämne, som utgör föremål för motionärens framställning, är ett af de vigtigaste, som här kan förekomma. Man har också icke bestridt, att öfverläggningar derom må ega rum, utan blott sagt, att rätta tiden icke vore inne. Jag har nu begärt ordet, för att påminna derom, att då vid föreg:de Riksdag ett förslag i samma syftning väcktes, blef det afslaget just derföre, att det blifvit för sent framställdt. När nu motionären icke afser, att öfverläggningarne skola ega rum, förr än BankoUtsk:ts Betänk, inkommit, anser jag icke, i likhet med en föreg:de talare, det innebära fullkomligt skäl till afslag, utan anhåller i stället om bifall. Hr Sparre, Sigge: För min del får jag förklara, att jag anser denna fråga vara en af de vigtigaste, som kan utgöra före - 472 Den 30 November f. iö. mål för R. St:rs upmärksamhet; men det hindrar dock icke, att jag, i likhet med flere talare, anser frågan vara för tidigt väckt.' Såsom jag tror, är det ganska lätt att förklara anlednin till motionärens önskan att nu f& denna fråga bragt å bane; han har förmodligen ansett den böra väckas före motionstidens utgång.
Första Classen blefve en half Rd., skulle den andra blifva en hel, d. 3:dje 2, d. 4’-de 4 och d. 5:te 8; hörandes hustru efter stånd och vilkor betala hälften emot mannen, men barn och tjenstefolk, utan åtskillnad, till Första Classen hänföras. v Dessförutan har BondeStåndet beslutat: 1:0 Att alla Cassör, hvilka af sina Capitaler njuta 6 för 100, böra för deras ränte Vifong till R. Fröt, $:dt Sami, 28 4'4 Prut. Utdr, cl. 5 Julli rS?-3- inkomst erlägga bevillning utan annat lin. dantag, än i afseende på SparBanker, hvilka från berörde afgift skäligen befrias. 2:0 Att den föreslagne Minimi-Tabellen för fastighetsvärdet på landet, med deri inbegripen fördelning Länen emellan, kommer att aldeles försvinna. 3:0 Att afgift för bruk och nyttjande af vissa öfverflödsvaror må, derest behofvet så fordrar, utgå dock med vilkor, att bruket af Brännvin och Tobak härvid icke kommer i beräkning, och att Utskottet framdeles inkommer med förslag rörande det sätt och till hvilket belopp denna afgift bör utgöras. Då BondeStåndet, på ofvannamnde sätt, antagit 1810 års Bevillningsgrunder eller Beskattning efter behållen inkomst, och derjemte bestämt, huru Capitationseller personele-afgiften bör erläggas, anser BondeSlåndet, såsom en följd af de olika åsigter, hvilka hos Ståndet egt rum emot den, vid hvilka Utskottet sig fästat, vidare yttrande icke vara behöfligt öfver Utskottets förslag: om Bevillningsafdrag för ränta å upplånte Capitaler; rörande alternativs framställningen, om Edgång för Bor - Prat. Utdr. d. 7 gfulii 1823.
därpå hade hufvud, m i g läsa Åter ljödo liga inledningsorden ut för på bordet höja det bad han ännu öfver och brefde högtidförsamlingen, b r e f v e t s s k ä r a n d e å n g e s t r o p, att s o n e n Guds barmhärtighets skull ej måtte g l ö m m a sin g a m l a m o d e r, s o m på hela j o r d e n hade ingen förutom honom bad vända hon h o n o m, .att tillbaka, dock h e n n e till, s å a t t och hvar han en adress, söka sig få ett brydde Efter öfver gång ville skrifva Ville h a n så u p p - hon fortast möjligt till ö n till m o r B r i t a, nytt detta i stånd, sig o m att o c h allt rande skulle med i frestelserna het ej Till h o n visste, o m han lefde, henne en v a r m om han någon då fanns. gifva hjälpt bref, som och försöka för så v i d t h a n eljes hans hans för men detta ville h a n med d e n f ö r k l a r i n g, å t f ö l j d af e n v ä d j a n d e kunde pet, han då själf han modern att Jag tillråda det bättre än ur icke h a n själf, s å hvarandra Hvad det Det förut var afliden. hade den stora honom djupt. hvilken han bref från den händelse ningarna, själf en adress, efter efter a n n a n skulle efterhöra hemorten, förordnade han, skulle blifva vande Bifogande tid gossen tydligen tänka på, och det grep det ej f ö r m o d e r n s användning att ensliga för d e sända penskulle dessa tilldelas n å g o n behöfänka i hemtrakten. inre r u m m e d papper, penna lade framför mig. Bidrag mottagas med tacksamhet. Siffer-logogryf. H e n n e s gångare namnes 9, 1,10, 6,8; H a n ställde ej till någon 8, 4, 9, 10.
m., ofvanstaende torde emellertid i all sin ofiillstandighet hafva lämnat fiillgocla bevis p&amp; liiiïii griindligt och sczinvetsgramt v8ra finska syst.rar gått till vaga, da det gällde att utröna arten af alla de kiiggar, som den kvinliga arbetskraften insatt i sitt laids sainliallsinaskineri, och att ingen s&amp;daii vid recligeiingeii af detta verk ansetts oviktig eller undgått att beaktas. AP Domenico Macry-Correale. 1iö11 fredageii den 25 inaj i Atlielieiiin för flickor sitt årsmöte iiiider redaktör H. Solilmans ordförandeskap. Arsocli revisionsberättelsei. föredrogos, och ' val förrättades efter afgaende st~relseledauiöter och revisorer. Fil. doktor Elle % B i e s meddelade därpa ett och anmat om k ~ i i i - naiis ställning i Förenta staterna och öfnrgick sedan till en kort skildring af en amerikansk kvinnas lif, frn Xyra Bra; ini~-ells, en af Förenta staternas första kviiiliga jurister, hvilken iiyligen afiidit. Revisionssekreteraren C. Li~dilageli refererade ett intressant fall rörande den internationella ratten i fråga om gift kvinnas nationali tet. Det. rörde en svensk flicka i ett skånskt fiskläge, Iivilken blifvit gift med en norsk sjöman. IkIakarna hade bosatt sig i hustruns liemort, ocli efter n %gra %r hade mannen öfvergifvit henne, Iivarigenoin hon blef nästan ställd utom lagen, då Iion hvarkeh inför svensk eller norsk lag kunde vinna skilsinessa från den försvunne mannen. Vice häradshöfding Ead Staaf redogjorde för ett par fall från sin praktik som advokat, hvilka belyste svårigheterna för en Iinstru att enligt nu radande 1.agstiftiiing vinna boskilnad. Af hr Staaffs anförande tog sig. byråchefen grefve H. E.
För det första är det icke riktigt, att ståndsfördelningen vid lagstiftningen har något att göra med Högsta Domstolens sammansättning af frälse och ofrälse ledamöter, ty jag erkänner icke, att Svenska Representationen består af ett frälse och ett ofrälse Stånd. Den utgöres af 4 Stånd, och jag kanner inga prester, borgare eller bönder i Konungens Högsta Domstol. I afseende på den anmärkta inconsequensen att borttaga ståndsskillnaden i Högsta Domstolen, då sådant icke skett i Allm. Beredn., tror jag, att de Hrr, som voterade för Beredn:s bibehållande, glömde att fästa uppmärksamhet derpå, att den borde bibehållas med den skillnad, att ståndsskillnaden derstädes skulle upphöra; men någon anledning för fortfarande deraf i Allm. Beredn. kunde duck linnas, som ej gäller för Konungens Högsta Domstol, ty Beredn. är endast en temporär sammansättning af ledamöter och ingen domstol. Jag gillar likväl icke heller der en sådan ståndsskilnad, ty någon sådan bör icke för embetsman äga rum; men ännu mindre bör den existera i Konungens Högsta Domstol, der ståndsskilnad icke mer än i hvarje annan domstol bör komma i fråga. Jag kan således ej annat än in - Den 16 Öetober e. m. stämma i Frih:na Ehrenborghs och Boyes förslag, hvilket jag finner vara fullkomligen lagenligt. H, Ex. Hr Gr, o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. till deri behandling, 56 § Reg.F. föreslu ifver, behagade godkänna Constit.Utsk:s nu föredragna förslag till förändrad redaction af 22 § Reg.F. Ropades starka nej och ja. Hr von Hartmansdorff begärde votering. Hr Rosenblad: Jag får vördsamt anhålla, att till contraproposition må antagas Frih:na Ehrenborghs och Boyes förslag. Frih. Ehrenborgh: Jag får, på det vi något mer matte närma oss till formen, hos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt hemställa, huruvida den nu ifrågavar. voteringen kan äga rum.