Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För de förändringar af och uteslutningar från äldre föreskrifter, hvarom särskildt yttrande icke nu afgifvits, torde någon redogörelse destomindre erfordras, som desamma, utan att verka till ändring i sak, endast tillkommit för alt åt stadgarne gifva bättre och lättfattligare uppställning. 70 Banko-Ulskottets Betänkande, N:o 34. Till jemförelse af låneoch krediliv-rörelsens fonder, enligt nu gällande reglemente samt de af Utskottet föreslagna förändringar, får Utskottet meddela följande uppställning: lill lån på guld och silfver, jern, med flera vågförda effekter » d:o mot pant af fäst egendom i städerna och på landet i) d:o för skiften och odlingar . » kreditiv åt Riksgälds-Kontoret » d:o åt Kongl. Kommerse Kollegium » d:o ät Jern^Kontoret » d:o åt Fahlu Bergslag samt Sparbankerne » belåning af aktier och publika papper . » utlåning med omsällningsrält . » diskontering och. utlåning för handel och näringar . b kassa-kreditiv åt enskilde, personer b försträckningar åt filial-banker, hvilka icke hafva till föremål att ersätta upphörd privatbank koppar §. 169. §■ 174 §. 180. §. 181. §. 182. §. 183. §. 186. §. 196. §. 201. §. 205. §. 209. §• 211. 1,500,000 80,000 100,000 600,000 2,280,000 Som Utskottet tillstyrkt, att den till skiftesoch odlings-lån afsatta fond 80,000 R:dr skall lill Riksgälds-Kontoret aflemnas; så anser Utskottet alt dessa . 80,000 R:dr icke böra för lånerörelsen i Banken för (närvarande afses. Minskningen utgör således
Omöjligheten att på denna väg vinna den Slats-U(sleotlets-Uttåtande N:o 74. 89 den sökta likstämmigheten och ännu mera att bibehålla den, utgör redan en giltig anledning att taga i betraktande huruvida icke ett annat och mera ändamålsenligt sätt för tillvägabringande af likhet i aflöning för samma statstjenst bör sökas. En ännu kraftigare uppmaning dertill förekommer, da fråga uppsl-år, all de rikliga tillgångar för aflöningen, som innefattas uti indelningarne, icke skola vara tillräcklige och då man måste erkänna, att detta åtminstone hufvudsakligast härleder sig från dispositionen och förvaltningen. Men utom dessa skäl för en genomgripande förändring i indelta Arméens aflöningssätt, finnas andra som hafva sin grund i boställs-innehafvarens ställning. Såvida det icke kan nekas å ena sidan att jordbruket numera både i det allmännas intresse och i det enskildta, kräfver sin man, och å den andra att militär-1jensten, om än icke serdeles ansträngande för det indeldta befälet, likväl har sina anspråk, som hädanefter måhända i ökad mån fordra alt bag och sinne för yrket bibehållas, så torde det ej heller höra förbises, att befälets aflöning genom boställe är menlig antingen för jordens brukare såväl som äfven för dess egare eller ock för statens tjenst, i de flesta fall sannolikt för beggedera. Det synes således vara föga lämpligt att bibehålla denna aflöning med alla dess erkända olägenheter endast för att bereda bostad åt en del af befälet, helst del område,' som är anvisadt hvarje afdelning af Arméen, i allmänhet är så vidsträckt, alt farhågan för bristande utväg att inom samma område skaffa bostad gränsar till det löjliga, likasom den ock vederlägges af det förhållande, att icke hälften af desse boställen verkligen begagnas till bostäder af löntagarne. Denna farhåga torde dock vara det egentliga hindret för en lönereglering, som kan åstadkomma full rättvisa, endast man vill tillåta att alla de till aflöning åt indelta Arméens befäl afsedde indelningar ingå till en gemensam kassa, som bestrider den lika och' förhöjda aflöningen för hvarje grad.
Som Fullmäktige under den tid, hvilken utgjort föremål för Räntan»#<*«- Revisorernes granskning, funnit hvarken allmänna n en ni n ge s täl ld‘^g°ch,^*t~ ningen eller andra omständigheter böra föranleda till nedsättnin g Allmänna Disi räntan vid diskontering och utlåning från Handelsoch NäringsDiskont-fonden, så är berörde ränta fortfarande bibehållen vid 6 procent. Deremot, och sedan fråga om förändring i den dittills till 5 procent bestämda räntan vid utlåning från Allmänna Diskontfonden vid serskildta tillfällen hos Fullmäktige förevarit till öfverläggning men blifvit uppskjuten, hafva Fullmäktige omsider den 23 nästlidne Maj, i betraktande deraf, att, enligt 154 § 2 mom. i Banko-Reglementet, vid bestämmandet af denna ränta afseende skall fästas å enahanda förhållanden, som, jemlikt 1 moni. i samma §, böra iakttagas för höjning och sänkning af räntan vid diskontering och utlåning från Handelsoch Närings-Diskont-fonden, funnit skäligt besluta, att för alla lån från Allmänna Diskont-fonden, som från och med den 1 påföljde Juli utgåfves eller omsattes, räntan skulle utgöra 6 procent. Då Fullmäktige sålunda ansett räntan vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden böra förhöjas till samma belopp, hvartill 56 räntan vid diskontering och utlåning från Handelsoch NäringsDiskont-fonden förut blifvit bestämd, föranlåtas Revisorerne uttrycka den mening att, när förhållandena gifva anledning till nedsättning i sistnämnde ränta, enahanda förmån må liktidigt komma äfven låntagare i Allmänna Diskont-fonden till godo.
I det betänkande Kongl. Landtbruks-akademien den 14 sistlidne Juni till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifvit, angående åtskilliga åtgärder, som för jordbrukets och boskapsskötselns befrämjande borde vidtagas, har Akademien, bland annat, fäst uppmärksamhet vid vigten och angelägenheten deraf, att den med statsmedel understödde anstalt, som, under namn af Akademiens experimentalfält, sedan längre tid varit i verksamhet och, i egentlig mening, måste anses såsom en Staten tillhörig inrättning, mätte varda försatt i ett med tidens fordringar öfverensstämmande skick, så att de anspråk kunde tillfredsställas, som man egde på en offentlig, i hufvudstadens närhet befintlig dylik anstalt, hvilken ofta besöktes af invånare från olika delar af landet, äfvensom af resande från främmande länder. Akademien har således föreslagit, att då det numera vore en erkänd sanning, att vid en sådan inrättning, som den ifrågavarande, de theoretiska undersökningarne oeftergifligen borde sammanbindas med och åtföljas af den praktiska tillämpningen, samt såväl de förre som den sednare ordnas, utföras och öfvervakas af dertill fullt lämpliga personer; så borde experimentalfältet anordnas såväl till en agrikultur-kemisk försöksanstalt, som jemväl till en mönsterfarm, samt för uppnåendet af detta dubbla ändamål, de statsanslag beviljas, dels för en gång och dels årligen, som af behofvet påkallades. Kongl. Maj:t, som i nåder gillat hvad Akademien sålunda i hufvudsaken hemställt, har emellertid i sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof under sjette Hufvudtiteln uppfört tillökningen i Intendentens vid experimentalfältet nuvarande lön till endast 900 R:dr om året, i stället för af Akademien begärda 1,900 R:dr, i följd hvaraf bemälde Intendents aflöning, hvilken Akademien ansett böra höjas till minst 4,000 R:dr, skulle komma att utgå med allenast 3,000 R:dr.
H arvid iakttages för öfrigt, att dispositioner ingalunda göras, sorn föröka Bankens Capitalskuld, hvaremot Ränteviristerne fortfara, att, efter Riksens Ständers pröfning och beslut, ad publicus usus användas. 6. Allmänna Låne-Operationerne, som antingen omedelbarligen genom Banken eller på dess Credit drifvas och underhållas, rigtas på de genaste vägar till Näringarnes största båtnad och med det företräde dem emellan, sorn af deras allmänna gagnelighet bestämmes. I följd häraf urskiljes hvarje Näringsbehof för sig och dess Dån-andel bestämmes i förhållande dertill, samt efter de disponible tillgångarne och för Lånebiträdets användande till det åsyftade ändamålet utfärdas fullständige Reglementen och föreskrifter. 7. Diskont-rörelsen skall sedermera efter hand, i den mån Näringarne erhålla sine anvisningar till omedelbart understöd samt stadga i * 6og Prot, Ut dd. d. g Junii i8i8« Myntet hunnit utvidga Låntränsactiönerne de enskilte emellan, återbringas till ett ändamåls* enligt skick genom en I ifl i gare omsättning och deraf följande större tillgångar, att på kortare terminer disponeras. 8. Den inskränkning uti de allmänna Låneoperationerne, som anses blifva en följd af Fi* lial-Diskonternes successiva utredning, godtgöres och jernnäs dels genom den af Myntvärdets stadga befrämjade skuldernes öfverflyttning till enskilte, dels genom förstärkning af de serskilte Näringarnés Lånefonder, dels derigenom, att i Diskontväg förblifver circulerande Bankens an* del uti Filial Diskonterna , bestående ej mindre utaf dess redan egande fordran för Creditiverne, hvilka böra genom Banko-Diskonten åter utgå till lån i de orter, der Filial-Diskonterne varit inrättade, än af hvad som till A,ssignationernes inlösande vidare skall kontant utgå, och slutligen i synnerhet genom den tillgång på Lån, enskilte emellan, som anses blifva en följd deraf, att medlen icke vidare kunna mot ränta i Diskonterna insättas.
Föredrogos följande Stats-Utskottets bordlagda Utlåtanden: N:o 330, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 301, angående väckt fråga om Baggens-stäkets upprensning. Ståndet vidblef sitt förut i detta ämne fattade beslut, och lade Utlåtandet till handlingarne. N:o 331, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 300, angående väckt fråga om anslag till Lasarettet i Lund. Äfven härutinnan förklarade Ståndet sig vidblifva sitt förut fattade beslut; hvadan Utlåtandet lades till handlingarne. N:o 332, i anledning af väckta motioner om belöning åt kapittn-mekanikus Sasse för en af honom uppfunnen vatten-öisiillerings-apparat — återremitterades med de under diskussionen derom gjorda anmärkningar; och N:o 333, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 273, angående dels Kongl. Maj:ls nådiga Proposition i fråga om Statens medverkan för jernvägars anläggning, dels väckta motioner rörande sättet för dylika anläggningars åstadkommande. Vid hvad Utskottet i afseende å Betänkandets N:o 273 Ira 2:a och 3:dje punkter yttrat (pag. 2.}, lät Ståndet bero och lade det föredragna Utlåtandet i dessa delar till handlingarne. Utskottets förslag beträffande 4:de och 5:te punkterna af berörde Betänkande (pag. 3), bifölls. Hvad Utskottet angående Betänkandets 6:te punkt (pag. 10) tillstyrkt, blef af Ståndet —• afslagel; äfvensom Ståndet, med afslag å hvad Utskottet, i anledning afåterremissen å 7:de punkten i omförmälda Betänkande (pag. 15) tillstyrkt och föreslagit, förklarade sig såsom sitt beslut antaga hvad Herr Prosten Tellbom uti sin. Utskottets Utlåtande bifogade, reservation i denna punkt framställt. Vid yttrandet om 8:de och 9:de punkterne af nyssberörda Betänkande lät Ståndet bero och lade Utlåtandet i denna del till handlingarne.
Utskottet vidblef så mycket heldre sitt beslut, som Lagslridiga skrifter, tryckta i Finland och Norrige på Svenska språket, annars skulle här lätt kunna kringspridas. Jag hemställer, att Herr Cederschjölds anmärkning måtte förfalla. Herr von Troil: Jag finner visserligen, att lika mycken uppmärksamhet hör fästas på böcker tryckta utrikes på Svenska språket, som på dem, hvilka äro tryckta jnom landet. En omständighet i detta moment anhåller jag dock få anmärka, att nemligen, om af de utrikes ifrån inkommande Svenska Böcker lika många exemplar skola aflemnas till HofCancelleren och Academierna, som om boken vore tryckt inom Landet, det skulle kunna hända, att Den 3i Ja nu ar ii e. m. 363 i fall blott ett litet antal exemplar inkom, priset på de återstående fördubblades. Jag hemställer derföre, om icke i förslaget måtte utsättas, att blott ett exemplar, nemligen det till HofCancelleren, behöfver aflemnas. Friherre Rålamb: Till besvarande af den siste talarens anmärkning får jag blott hänvisa tili nästföljande punkt. Der står att hvar och en, som är berättigad att idka bokhandel, skall till HofCancelleren eller bans Ombud aflemna förteckning på inkomna utländska skrifter. Således är han ej skyldig att aflemna något exemplar. Herr von Schulzenheim: I afseende på Herr von Troiis anmärkning, är jag redan förekommen af Friherre Rålamb. Beträffande åter Herr Cederschjölds inom Utskottet gjorda reservation, synes den mig ingalunda sakna en tlieoretisk rättsgrund; men då en på Svenska språket trjrckt skrift af smädeligt eller förgripeligt innehåll, onekeligen åstadkommer lika mycket ondt, om den är tryckt utom Sverige och hit införd, som om den vore härstädes tryckt; då således enahanda motvigt bör läggas mot utspridandet i det ena fallet, som i det andra; och då sluteligen ingen Författare eller Boktryckare finnes, som kan ställas till ansvar, synes intet annat återstå, än att lägga Författareansvaret på Bokhandlaren.
De olägenheter och skadlige följder för det Allmänna, som NummerLotterilnxättningen i närvarande tid medförer, anser han sig icke behöfva uprepa till skäl för sin framställning; men om ock inga andra skäl härtill förefunnos, skulle den ensamt vara tillräckligast verkande, nemligen Statens, utom Underhåll och Löner, nog märkbara förlust på denna InrättBihaag till RiksSi, Fröt. 1817- iSi3- 4^® Sami. N;r 79, S&i 6ä6 Stals Utskottets Betånkandeh. ning, samt en Jordbruk och andre för allmänt och enskildt väl n.yttige yrken undandragen arbetsförmåga och sysselsättning, som i detta Folkfattiga Land torde böra considereras. Af enahanda och flere skäl yttrar han sig böra sätta i fråga om
Då man dock icke kunde direkt inveckla honom i junidagarnes tilldragelser,förnyade man anklagelsen för delaktighet i attentatet mot nationalförsamlingen den 15 Maj. Hans fiender hade be-slutit hans undergång. Förgäfves sökte hans vänner förmå honom att fly för att undgå att blifva häktad. Han hade ju icke begått något brott och behöfde icke fly, menade han. Én af hans afgjordaste politiske motstådare, mr Daragon, stälde nu till honom samma uppmaning. “ Den afton “, sade han, “ då jag såg er, knappast und sluppen mördames händer, komma till tribunen för att vitna till förmon för er vän Barbés, egnade jag er en vänskap, som jag beder er antaga. Min vagn väntar er vid församlingens port; om ni har förtroende till mig, så kom! “ Hvad vännernas råd icke kunnat uträtta hos honom, det gjorde farhågan att såra en så högsinnad motståndare genom ett afslag, hvilket skulle ha sett ut som ett orättvist misstroende. Han följde mr Daragon och blef räddad. Han öfvergick först belgiska gränsen och begaf sig sedan till England. Ett faktum, som nästan kan synas otroligt, men som vitnar om huru l^ngt partihatet kan gå, är, att^Louis Blancs namn, såsom den föregifne anstiftarens af borgerligt krig, i Paris uppslogs på skampålen. Mén arbetarebefolk-ningen, hos hvilken detta namn fortfarande lefde i ett älskadt minne, begrafde pålen under ett berg af blommor. Tjugutvå år tillbragte Blanc i landsflykt — för det mesta i England. Under denna tid äfslutade han den Franska Revolutionens Historia och offentliggjorde genom Paristidningen “ Temps “ en serie af bref öfver de politiska förhållandena, sederna och lefnadssättet i England, hvilka sedan utkommo i bokferm (Lettres sur VAngleterre). Efter kejsardömets fall återkallades han ur sin landsflykt (Sept. Den 31 Oktober erbjöd det radikala folkpartiet honom åter diktaturen. Nu, såsom alltid, afsky-ende blotta tanken på att föranleda ett inbördes krig — i synnerhet nu i fiendens åsyn — tillbakavisade han detta anbud.
Dito Cessionanter 70,942:43. 6- Dito Riksgälds-Contoiret . 325: Förskott till Ull-DiscontFonden 100,000: 1,485,328 4 Summa 2,3ii,755 45 II Stockholra af Manufactur* Revisorers Berättelse. 565 Discont-Fonden År 1821. Cr edit, Balancc fran Ar 1820. Fordringar hos säkra Låntagare 1,278,412:18.3. Dito Cessionanter 70,432:20.2. Dito Riksgälds-ContoHet . 65o:— - Förskott till UllDiscontFonden 110,000:— - i.459.4q4 38 5 Vinstdr Förlust-Couto. Inkomst. Ordinarie Pränta . 5o,i94:3o. 8. Interesse efter förfallodagcn 4’711: 2*4* Ersättningar 3.|on5.- 4 Gravationer. Centonal 72: 8. q. « ' .ifi.-on: ih 9. Utelöpande Attester 3,890.12.— 833,715 a4 3 Summa 1, 3ii,755 45 11 Discont-Contoirct den 22 April 1822. -L. H. Willman. E. F. Ström. 566 Riksens Ständers Capital-SIut öfver Ull - Debet. Balance från Ar 1819. Skuld till Manufactur-Disconl-Fonden 110,000 Balance till År 182.1.
• Uti 2:a mom. af 139 § stadgas, att i revisionerna af Lånekontoren få, i öfverensstämmelse med 70 § Riksdags-ordningen, ej andra deltaga, än sådane af ett Stånds medlemmar, hvilka kunna för detsamma vara riksdagsmän och ledamöter af Utskott; äfvensom att ej heller någon Banko-fullmägtig, om ock för tillfallet icke redovisande eller inkomst uppbärande, kan, å något Riks-Stånds vägnar, till Revisor utses eller dertill behörig anses. Som, efter det revision af Lånekontorens i Göteborg och Malmö räkenskaper för år 18(15 under nästlidne Mars månad skett, någon ny revision i dessa Lånekontor icke kommer att ega rum förrän samma tid nästa år, då Riksdagen redan sammanträdt, och ledamöter jemte suppleanter för dem till deltagande i den revision af Lånekontorets i Wisby räkenskaper, hvilken skall företagas den 1 nästkommande Juni, redan äro utsedde, saknar förra delen af detta moment vidare tillämpning; och då, ehuru äfven framdeles ett stadgande af samma innehåll, som momentets sednare del, lärer böra vidtagas, icke heller detta har tillämpning före nästa Riksdag, som icke lärer underlåta att i då blifvande reglemente derom stadga, har Utskottet ansett jemväl denna del af ifrågavarande moment kunna utgå. I nuvarande 4:de morn., hvilket, om ofvan framställda förslag bifalles, skulle blifva mom. 3, torde, jemte iakttagande af möjligen nödig förändring i der förekommande hänvisning till en föregående reglements-paragraf, orden »Rikets Ständers Banko-Utskott» få förändras till »Banko-Utskottet»; kommande, efter hvad Utskottet nu föreslagit, 139 § att lyda som följer: 2:o Morn. De i nästföregående § mom. 1 omnämnda revisioner taga sin början den 1 Mars hvarje år, utom hvad angår Lånekontoret i Wisby, der revisionsförrättningen börjar den 1 Juni. Mom. 2.
Hvad åter vidkommer ej mindre den, genom Stats-Utskottels ofvannämnde Protocolls-Utdrag, Utskottet meddelade Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, i anledning af åtskilliga Alunverks-egares underdåniga anhållan om jemkning i tull-afgiften å Alun, än äfven de öfrige här ofvan anförda motioner, omfattande förslag till förändringar af Tullbestämmelsen i mera speciela omständigheter; så torde, till undvikande af onödig vidlyftighet, Utskottet icke behöfva desamma till serskildt besvarande upptaga, synnerligen som skälen till gillande eller "afstyrkande i en eller annan del af de gjorda framställningar ne och förslagen igenfinnas uti tillämpningen af de grunder Utskottet i anseende till tull-bevillniugens bestämmande antagit. Utskottet har så mycket mera trott sig klanderfritt i detta afseende vördsammast kunna hänvisa till det af Utskottet uppgjorda förslaget till Tull-Taxa, sorn, med kännedom derom, att den för Tull-Taxans reglerande af Kongl. Majit tillförordnade Comitees sammansättning varit grundad på män med djupa insigter i dessa ämnen, och bestått så väl af åtskilliga medlemmar af Rikets nu här församlade Ständer, som af Embetsman, hvilka i detta ämne ega den noggrannaste kännedom, samt dessutom män af flere stånd och yrken varit tillkallade, hvilka, såsom sjelfve producenter, bäst varit i tillfälle att bedöma, hvad tullbelopp i afseende å Näringarnes skydd kunde erfordras, Utskottet till största delen instämt i de grunder, som berörde Kongl. Comitee följt vid upprättandet af dess underdåniga Förslag till Tull-Taxa, och äfvenväl till största delen godkänt de utaf Tull-Comiteen föreslagne tull-afgifter. Vid detta förhållande, och för att lättast till R. H.
Fiskar fångas dels med nät dels med krok eller med ett slags ljuster (bild 6 å sid. 109). Näten äro förfärdigade af sentråd. Jag tillbytte mig flere sådana och förvånades öfver det ringa värde infödingarne satte på dem, oaktadt det dryga arbete, som måste hafva erfordrats för trådens förfärdigande och nätets knytning. Stundom användas näten äfven till notdragning. Metspöna bestå af ett endast 30 centimeter långt skaft, vid hvilket en kort ref af senor är fästad. Refvens yttersta ända löper genom ett stort sänke af elfenben, hvarifrån utgå tre eller fyra tafsar med hvar sin krok af vare sig endast ben, eller ock ben och koppar eller ben och jern. Kroken är försedd med tre eller fyra åt olika håll vända spetsar. Jag har förut omtalat, huru metspöna om hösten användas för fångande af ismört, äfvensom huru det tillgår vid det gifvande vinterfisket i närheten af Tjapka. Äfven för kust-tschuktschen tyckes renkött utgöra ett vigtigt födoämne. Förmodligen upphandlar han sitt förråd deraf från ren-tschuktscherna mot tran, skinnremmar, hvalrosständer och kanske fisk. Jag antager, att en del af det frusna renblod, som invånarne i byarna vid vår vinterstation använde till soppa, hade förvärfvats på samma sätt. Vildrenar eller förvildade renar jagas med lasso. Dylika djur tyckas dock numera ej förekomma i någon större mängd på Tschuktsch-halfön. Utom fisk och kött förtära tschuktscherna ofantliga massor grönsaker och andra ämnen ur växtriket26. De vigtigaste bland dessa utgöras af blad och unga qvistar af en mängd olika växtarter (t. ex. Salix, Rhodiola m. fl.), hvilka hopsamlas och rensas samt förvaras i säckar af sälskinn. Med eller utan afsigt får anrättningen under loppet af sommaren surna. Om hösten fryser alltsammans till en klump af det utspända sälskinnets form. Den frusna massan hugges i bitar och förtäres till köttet, ungefär som vi spisa bröd.
Tschuktschiska båtar, rit. af hr O. Sörling 414 Tschuktsch i regnrock af sältarmar, rit. och xylogr. af fröken Ida Falander 416 Tschuktschiskt tält, rit. af hr R. Genomskärning af en tschuktschisk graf, rit. af hr O. Sörling 422 Irkaipij, rit. af hr R. Lemningar af ett Onkilon-hus, rit. af hr O. Redskap funna i ruinen af ett Onkilon-hus, rit. af dens. Alg från Irkaipij (Laminaria solidungula J. G. Ag.), rit. af hr M. Skarf från Irkaipij (Graculus bicristatus Pallas), rit. af dens. Isstycken från kusten af Tschuktsch-halfön, rit. af hr O. Sörling 439 Toross från granskapet af Vegas vinterqvarter, rit. af hr R. Vega i vinterqvarter, rit. af dens. Sid. Vega-männens vinterdrägt, rit. af hr Jungstedt 459 Torsk från Pitlekaj (Gadus navaga Kölreuter), rit. af hr M. Kautljkau, tschuktschisk flicka från Irgunnuk, rit. och xylogr. af fröken Ida Falander 470 Metande tschuktscher, rit. af hr O. Sörling 476 Is-sil, rit. af dens. Nors från Tschuktsch-halfön (Osmerus eperlanns Lin.), rit. af hr M. Wassili Menka, rit. af hr O. Sörling, xylogr. af fröken Ida Falander 479 Tschuktschisk hundsläde, rit. af dens. Tschuktschiska bensniderier, rit. af dens. Harar från Tschuktsch-landet, rit. af hr M. Observatoriet vid Pitlekaj, rit. af hr R. Vegas gunrum en afton under öfvervintringen, rit. af dens., xylogr. af hr R. Refraktionshalo, rit. af dens. 504