Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
BargarStåndets uppmärksamhet der« på, att Herr Hiesleiters från detta Stånd till Lagoch EkonoviiUtskottens gemensamma handläggning, under d. 25 sistl. Febr., remitterade Memorial, om upphäfvande af Stockholms Hall• och ManufacturRätts jucliciella och administrativa Myndighet öfver Stadens Fabriker, innefattar ett ämne, sorn med den allmänna frågan om förändrad reglering af den inre Administrationen eger ett nära sammanhang, och äfven, enligt hvad Utskottet fått sig bekant, blifvit upptaget af de i Nåder Committerade till förslags uppgörande i detta afseende, hvilka ock deröfver sig utlåtit. Hvadan, och alldenstund således Herr lleisleiters motion lärer höra till föremålen för det nu i verksamhet komne särskildta Utskottets åtgärder, Ekonomiutskottet till Vällofl. BorgareStåndets egen upplyste om* ^pröfning vördsamt hemställer: att det remitterade Memorialet finge Vällofl. BorgareStåndet återställas af Ekonomiutskottet, för att i stället till särskildte Utskottet öfverlämnäs. Slockholm den 8 April 1823. Besvoch Ekon. JJtsk. Ankom den 16 April 1323. Betänkande, angående Riksdagsfullmägtigen Olof Larssons Motion om närmare bestämmande af Fjerdingsmans skyldigheter m. m. G"enom ProtocoIlsUtdrag af den 3 i sistl. Månad, som d. 13 i samma Månad kommit Utskottet tillhanda, har Hederv.
Svipdag misstänkte, att Gymer rufvade på en förrädisk plan, och han vidtog sina åtgärder därefter. Han kom på den aftalade dagen till Gymer och medförde Fröja. Men redan före dem hade Tor och Ull brutit upp till Jotunheim och på lönliga vägar kommit till grannskapet af Gymers fjällgård och gömt sig där. Gymer emottog sändeskapet från Asgard väl och hedrade det med ett gille. Följande morgon skulle de återvända och medföra Gerd till Asgard. Då gillet var i full gång, tog Gymer Svipdag afsides och sade: »Hör nu på något märkvärdigt! Jag har sett på dina ögon, att du fägnas af Gerds åsyn, likasom mina fägnas af Fröjas. Det är mitt beslut, att du, icke Fröj, skall vara min svärson. Är det så, att du har lust till Gerd, så afstår du Fröja åt mig i bot för min son, som du råkat att dräpa. Då öppna sig andra utsigter för dig än att gå däruppe i Asgard som ett slags tjenare åt Oden och Fröj. Valandssvärdet är nu i min ego. Du var dum, när du skänkte bort det. Med det i hand kunde du kastat Asgard öfver ände, tagit Fröja med våld och gjort dig själf till gud. Därmed hade du också hämnat din farbroder Valand, hvilket du nu försummat. Denna dumhet har jag godtgjort. Du kan få Valandssvärdet åter. Du är rätte mannen att föra det, och det skall än en gång ske i spetsen för Jotunheims härar. Kom i håg, att du står i förbindelse till mig för den seger du vann och som öppnade dig Asgards port! Du vann den icke ensam; jag och mitt folk hade vår andel däri, och det är din plikt att handla som vår bundsförvandt.» Svipdag medgaf riktigheten af Gymers ord och sade sig ingå på hans förslag. »Det är väl», sade Gymer, »ty annars hade du icke med lifvet kommit från min gård. Vi förvandla nu detta gille till ett dubbelbröllop, mällan mig och Fröja samt dig och Gerd. Svipdag ingick äfven härpå, men frågade, om icke Gymer redan hade hustru.
• Medan man går omkring och betraktar damerna — och hvad skulle man annars betrakta pä en b a l? — möter man förtjusande uppenbarelser. Det är ett misstag detta, som man sä ofta hör upprepa?, att fransyskan icke är vacker, endast spirituell och graciös. Jag kan knappast föreställa mig, att man någonstädes kunde få se ett större antal fina ansikten, en utvaldare samling af harmoniska gestalter. Där är nu till exempel eu helt ung flicka, hvitklädd och med skära blommor öfver axlarna, hvars nobla och poetiska drag komma en att tänka på porträttet af prinsessan de Lambelle, och där, vid sidan om en mycket stel officer, en liten brunette, rak i ryggen 348 som en volontär, mycket smärt och med ett högboret hufvud, hvars hår är nedkammadt i baodåer öfver tinningar och öron och innefattar ett sammetslent ansikte af den utsöktaste regelbundenhet i sin stränga, svarta ram. Hon är obestridligen en liten fullkomlighet, men öfver den stolt uppkastade öfverläppen, som skuggas af aningen om en mustasch, sväfvar ett leende, som alltför tydligt säger, att hon vet af det — något som till sist kan göra den vackraste kvinna ful, och hon måtte inte vara lätthandterlig i hvardagslag, denna lilla födda härskarinna, som tyckes vilja styra världen med en missnöjd dragning på sin lilla röda mun. Det vimlar för öfrigt af de mest motsatta typer. Inlindad i något slags grönskiftande, blänkande siden och med det rödaktiga, färgade håret ända ned i ögonen, som stråla af en egendomlig glans, påminner en lång, smärt dam, som står upprätt, med de magra armarne långs sidan, lysande och konstlad, om en tafla på sista salongen — en symbolistisk framställning, som föreställde elektriciteten eller Sarah Bernhardt. Man visste icke hvilket. Men den var mycket besynnerlig. I en klädning af högrödt surah, som faller mjuk som en jättevallmo omkring hennes lilla gestalt, fladdrar en ung kvinna vid en mycket stor herres arm igenom salen. Hennes svarta hår är kammadt a la kejsarinnan Eugenie i ett slags långa valkar, som hälft täcka öronen och bilda en liten knut nere i nacken.
”Berg, som blef så illa skadad och som så länge sväfvat mellan lif och död, skall ju vara på bättringen redan, hörde jag i dag.” ”Är han det?” och en svag och flygtig rodnad färgade dottrens affallna ansigte. När modren lemnat henne sjönk Virginia sagta ned på knä. ”O Rudolph!” suckade hon med tårfyllda ögon och de magra små händerna hopknäppta öfver det lidande bröstet, ”Rudolph, du blir då qvar på jorden! Jag endast skall dö, dö så ung, så full af lif ännu. Hvad gör dock det? Hvad värde eger lifvet utan kärlek? Likväl är jag mycket älskad, visst framkallar min bortgång mången tår, det tror jag, och visst blir jag saknad, men ej af honom, honom som jag dock älskar högst på jorden. Hvad gör det då om jag går? De sakna mig en liten tid, men glömma dock sluteligen den under torfven slumrande, trötta vandrarinnan. Jag trodde, jag hoppades nästan, att han skulle följa mig efter till den sista, tysta hvilostaden, det var mig så ljuft att tänka, det jag skulle få återse och vara honom till mötes der uppe i den ljusa himlasalen; men han kommer ej. Dock det är godt att han stannar, att ej hennes hjerta också må krossas; det kan vara nog med ett. Engång komma de dock båda; då skall deras Virginia möta dem och i oändlig, förklarad kärlek räcka dem handen. Rudolph, då får du känna det hjerta, du försmådde på jorden, då skall allt, som nu är dunkelt, bli uppenbart och förklaradt för våra helgade blickar. O, det gör hjertat så godt att tänka på denna saliga tid, det förtar all bitterhet, som döden eljest eger också för mig, fast jag är så trött, så matt. Jag känner, att den ej är långt borta, denna tid, då jag slipper dessa grymma plågor, som nu martera mig, och det mera derföre, att jag döljer dem, på det ej deras åsyn måtte bedröfva min arma mor.
Försummas detta aff någon Kongl. Majus Betjente, som med ett stikt Contracts contrasignerande och utgifwande, m. m. i och för stensten haft att staffa-, pligte, som i 24 §. sass. Till Contracter emellan enstildre Personer bestå Contrahenterne Stämpladt Papper lill hälften hwarje, vin ej annorledes dem emellan derom aftal! är. §. 16. Obligationer, deribland äswen Län till Officerare, Accorder, Löpande Sedlar, godkände eller ac, cepterade rakningar, godkände eller protesterade Aöstgnationec, de ma innehafwas af enstildke Personer eller Publike Werk, böra, da de för Domare och Executorer uppwisas, med det undantag hwarom stadgas i 7 §- r Mom. af Kongl. Majus Nådiga förordning om Afträde-, och Förmanssamt Bo. killnadsoch Urarfwa-Mal den 23 Junii 1798, förses med Stämpladt Papper i följande proportion: De, som innehålla till och med R:dlr, Twa Skillingar Deröfwer till och med 25 N:dlr, Tre Skilling. Deröfwer till och med zs R-dlr, Fem Skilling. Deröfwer till och med 75 N:dlr, Atta Skilling. Deröfwer till och med roo R:dlr, Nio Skiilingar. ^ Deröfwer titt och med »2; R:dlr, TolfSkillingar. Deröfwer till och med 15» R:dlr, Aderton Skillingar. Och deröfwer för hwarje »;o Ridlr, Aderto» Skillingar. Akt - 2956 Den »z Augusti. Andre Räkningar, svin icke äro accepteradeMika med enssildte Personers
Angående ersättningar för Hjelp, Rekarne til! Stam-Rotarne för Soldatr-Torp, mulbete, wedbrand och gjärdslefang. zw. Angående ett jämnare fördelande af Truppers inqwartering m. m. Landet och Städsrns. emellan. 4:0, Öfwer, Herr Grefwe I. De la Gar» dies Memorial, rörande ärlig lefwereving af Spannsmäl och Foder till Kongl. Majus och Kronans disposition lör behöfwande Provinser i. Riket. :o. Angående ett särskildt LandshöfdingedöiM Upprättande för Bohus Läm Vt suprs, klx ?rotocol!o, V. Lil vexstolps. Den IZ Julik. 162; Utdrag af protokollet, häller hos Högloft. Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Juiir lkir. S. D. testot Högloflige Ridderffapet och Adeln att Riksens Ständers, för Pasievo!ancc-sragans beredning nedsatte Särskilda Utskott till underrättelse, meddela, akt sedan i fragan om upptagandet af de ifrån Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial af Herr von Echstedt och Herr Friherre Stael von Holstein, twenne Stand hade stadnat emot twenne, saken kill ConstitutionS-Utskottets afgörande bsifwit hällsluten, bemalte Utskott afgifwit det Utlåtande, alt sa wäl i följe af ämnenas beskaffenhet, svin i anledning af de af twenne Stand gjorde remisier, da deremot de andra twenne Standen ingen remisi besiutit, ansago Utskottet lämpeligast, att besia frågor till det för Pasievolance-fragans beredande nedsatte SärskilSa Utskott hänwifadcs. Vt sugrs. Lx krotocolko, 6. Lilverstolpe, Utdrag a^ protscsllet, hället hos ^ögwörd Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen r (örebro den rz Julii »8>2.
Ad:s stora liclsningsdeputation äfvensom Hr Gr. o. Landtnäs tal, så väl vid nyssnämnde tillfälle som på Rikssalen, måtte intagas i Ståndets prot. såsom en prydnad för detsamma, och får jag derföre vördsamt anhålla att dessa tal nu blifva för Ståndet uplästa. Dä i anledn. häraf Hr Gr. o. Landtm, hemslälde om R. 0. Ad. önskade upläsning af såväl D.D. M.M. Konungens och Drottnlngarnes samt H. K. H, Kronprinsens Nåd. svar vid emoltagandet af R. o. Ad:s Upvaktnings-Deputation, som de tal, Hr Gr, o. Landtm, vid samma tillfälle och å Rikssalen hade hållit, ropades Ja; hvarefter uplästes följande vid upvaktningen hällne tal jemte derå i nåder afgifne svar: Till II. M. Konungen! R. o. Ad, sorn enl. grundlagens hud och på E. Den 26 November. 35 kallelse aler samlats till ett Riksmötes vigtiga förhandlingar, anhåller att inför E. M. få nedlägga sin underd. vördnad och lyckönskan. Om ej E. M:s hjerta kan jäfva sanningen af det sköna valspråk, som sagt oss, att Folkets kärlek är Konungens belöning, så kan dock R. o. Ad. våga hysa den glada förhoppning, att den tid af djup sorg, af långvarigt lidande, som det sednast flydda året burit i sitt sköte, likväl åt det blödande fadershjertat medfört någon lindring och tröst; ty sällan har väl ett folk varmare hedt för sin Konung än det Svenska, eller ett tacksamhetens jubel varit enhälligare och lifligare än det, som utgick från hvarje del af fäderneslandet.,'då E. M. med återvunnen hälsa kunde återtaga Sin spira. Att hon härefter länge och orubbadt måtte få hvila i E. M:s händer, är R. o. Ad:s varmaste önskan, likasom hoppet att minska hennes tyngd genom enig medverkan till framgången, af E.
T:l. T: i. »1:1. T:r. 87 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. St. 77 st. Hus och Tom ler. Uppskattadt värde. St. 50 St. Uidr 357,100 sk. Joni. R: dr 66,044 sk. Bruk, Ma nu fa k tu ror, Qvarnar, Fabriker, m. in. Summa. s - T - T - H » IS. Bevillning. Efter Bevillnings-Förordningen. Efter 1 Art. Efter 2:dra Artikeln Efter 2 §• Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar. Borgerlig näring. Efter 6 och 7 SS. R:dr sk. R:dr 423,144 Personer, ej h örande till viss näring. Summa. Ständige Räntor. Tomt-ören. »la n ta Is - penningar. Tionde och Ränta af Städernas Hemman. Summa. sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr. sk. r. R:dr sk. r. Kostnad för Rotering. Kostnad för Städernas Styrelse. Klereciets underhåll. Pastorer nes. Kom iiii ni st ra rnes. Kyrko betjening gens. sk. 2911 R:dr 1,806 sk r. [Edisk. r. R:dr sk, r. R:dr Fattig Fiirsörj ning. Skjuls. Väg hållning - sk. r. R:dr sk. r. R.dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Summa Stats Bidrag. Westerbottens Landskontor i Umeå den 17 Juli 1856 På Landshöfdinge-Embetets vägnar: o Till Berättelsen öfver IVesterbottens län för åren 1851—1855. l. c. C. Cygnaeus. J. O. Hamrin. ■ I ?
Dessutom måste de förrätta alla förhören och utfärda alla prestbetyg samt deltaga i en mängd verldsliga bestyr, hvilka önskligt vore att de kunde skiljas från presterskapet. Vidare är han ordf:de i sockenstämmor i kyrkoherdens ställe, ty kyrkoherden kan icke vara i båda församlingarnas stämmor närvar:de på en gång. Detta är en sanning, som icke kan bestridas, endast man gör sig mödan att undersöka komministrarnes embetsverksamhet. Frih. Hermelin: Jag anhåller att få tillägga, att, om komministrarne skola deltaga i skolundervisningen och hafva tillsyn öfver skolbarnen, hafva de fullkomlig sysselsättning. Frih. Raab: Jag ber att få erinra, att jag icke talat om de pastorater, som utgöras af flere församlingar med en komminister i hvardera, der denna är ensam prest. Hr Estenberg torde icke hafva sig bekant, att pastorater finnas, hvilka utgöras af en församling, hafva en kyrka men deremot kyrkoherde, komminister och adjunkt. I en sådan trakt af Sverige bor jag och om dessa förhållanden har jag talat. Jag kan icke finna annat än att, heldre än att hafva komministrarne, vi kunde erhålla en bättre skolundervisning. Remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Frih. Hermelins, Carl, d. 31 sistl. Dec. e. m. på bordet lagda motion, ang:de förhöjda arfvoden för Hofrätternes adjungerade ledamöter» 78 Den 4 Januari e. ra, Föredrogs Hr von Hartmansdorffs, August, d. 31 sist). Dec. e. m. på bordet lagda motion med förslag till vinnande af all jords lika beskattning. Efter af Hr Gr. o. Landtm, framstäld propos. å denna motions remitterande till StatsUtsk., anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer att denna motion må remitteras till Ekon.Utsk., emedan, om jag icke missminner mig, en dylik derstädes under sisth Riksdag behandlades.
Men om, såsom här nedan skall närmare visas, svenska kapitaler äfven i denna upplåning böra kunna ingå till en del, och denna andel antages tili 4,000,000, blifver den egentliga utländska skuldsättningen vid delta tillfälle inskränkt lill 16,000,000 R:dr R:mt. Då nu det temporära statslånet, hvilket, enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut vid sisllidnc riksdag, med anledning af då inträffade, utomordentliga förhållanden, upptogs till riäringarnes understöd, utgjorde 12,000,000 R:dr, och detta lån före utgången af nästa år blifver tillfullo återbetaldt •— med hvilken operation den nu ifrågavarande upplåningen lätteligen k a n v på ett i flera afseenden fördelaktigt sätt, ställas i förbindelse; — så skulle, genom denna nya upplåning, totalsumman af svenska Statens utländska skuld icke komma att ökas med mera än 4,000,000 utöfver hvad den var vid slutet af sistlidne riksdag, utan att dervid tages i beräkning den amortering å förra jeruvägslånet, som sedan dess egt rum; hvaremot genom 12,000,OOO-lånets omflyttning från ett temporärt till ett amorteringslån, den till utlandet utgående ränte-utgiften för denna del af statsskulden otvifvela k tigt kommer att minskas. Antager man sålunda, alt ett nytt amorteringslån å 20,000,000 R:dr skulle utomlands upptagas, så finnér Kongl.
Om dessutom den wälda Ledamoten behagat gifwa akt dcrpä att i dcn fbrcsiagnc Riksdags - Ordningens i § mar frägan om Riksens Ständer gemensamt, icke om nägot wisst Ständ, hade han kanske snart nog funnit att ben idöcn att Lagstiftande magten mäste representera Nation, icke blott är philosophisk, mcn utgör det hufwudsakeliga wilkoret för dess egenskap af Lagstiftande, och att, om händelsen med dcn familj han representerar inskränkt detta antal till cn eller twä Personer, berodde detta af re» presentations - sättet utan att äga gemenskap med det fbrhällande, i följe hwaraf ben Lagstiftande magten ägde att werka. Denna tillfällighet som jag tillskrif, mer den. idöe hail funnit för godt att förswara, kan likwal icke förändra beskaffenheten af bet fbrhällande i kraft hwaraf dcn wärda Ledamoten ock hwar och en af Den 18 Dctober. 435<. af otz här äger säte och stämma. Dct är icke för nä» gon enskild eller nägon witz familj som dct är wär pligt att härstädes föra talan. Let är ! kraft af dea StäiidctS författning, hwarlgenom detz rcpresentakions-sätt blifwit bestänidt, ej genom weil, ine» genom arfs-rätt, som w! här, antingen den ätt för ('wilken wi äga säte och stämma bcstär af En eller ficrr, all» tid representera den del af Nationen, som kallad genom stn Uppfostran och sin belägenhet akt närmast deltaga i allmänna ärenden, har dels som Ämbetsman dels som jordägare mäst att wäga för Fäderneslandets räddning, mäst att förlora wid betz undcrgäng. Det är detta ärofulla men answakiga kall, som berättigat otz till ben benämning af Rikets första Ständ, som icke innefattar annat än en crindran om högre och mera answariga pligker.
Preste-Slåndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Ständers underdåniga skrijvelse, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition, angående afsöndring af jord från häradshöf dinge-bosiället Hvetlanda Thomasoch Kullagården i östra hårad aj Jönköpings lån. (Slats-Utskotlets Utlåtande N:o 123.) S. A. K. Enligt hvad E. K. Maj:t uti till Rikets Ständer a flå ten nådig Proposition af den 14 sist lid ii e April behagal i nåder meddela, hafva ätskillige å häradshöfdingebostället, ett mantal krono N:ris 4 och 6, Hvetlanda Thomasoch Kullagården, i Hvetlanda socken, Ostra harad och Jönköpings län bosatte handlande och andra näringsidkare, jemteutsedde komilerade för nämnda härads innevånare, hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit, alt, enär den lifliga varuomsättning och tilltagande rörelse, som på sednare tider vid Hvetlanda tingsställe uppstått, föranledt uppförandet derstädes af en mängd nya och kostsamma byggnader, såsom för apothek, postkontor, handelsbodar, fabriker och hand tverkerier, hvilka byggnader, i anseende till egarnes af angränsande hemman vägran att Expeditions-Utskottets Förslug till underd. Skrifvelse, N:o 107. 35 afstå för ändamålet nödig jord. måst till största delen anläggas pä egorna lill häradshöfdingebostället, hvars innehafvare för sin tjenstetid upplåtit dertill erforderlig mark, men bvggnadernas egare skulle äfventyra sin ekonomiska tillvaro, derest en blifvande boställshavare fordrade en oskälig planskatt eller påyrkade åbvggnadernas böriflyttande, hvarigenom dessa skulle komma att förlora sitt egentliga värde, hvilket nu i brandförsäkring uppginge till en summa af 51.395 R:dr Runt, E. K.
Det var om hvad hon ämnade göra, icke om hvad hon gjort, framför allt ej om hvad andra sagt rörande detta, som hon var intresserad att tala. Och nu, under hennes nya förhållanden, med fullt sympatiskt gillande från hennes mans sida, uttalade hon sin afsikt att skrifva utan att någonsin låta sig hämmas af alla de hänsyn, som förut nedtryckt hennes lif och försvagat kraften i hennes diktning. Moderslycka. Diktarglädje. Döden. Några dagar före sin död, sade mig Sonja Kovalevsky: »du vet, att inom familjen Cajanello har det under sexton rätt nedstigande led funnits en Pasquale eller en Gaëtano, och nu önskar Anne Charlotte naturligtvis en liten Gaëtano. Det får hon också. Hon får allt hvad hon vill. Om hon gripes af lust till ett sommarnöje på Mars, kommer vetenskapen att till dess uppfinna ett luftskepp.» Sonja hade, som alltid, varit framsynt: våren 1892 väntade A. Ch. Leffler den lycka, hon så djupt saknat. Hon skref under denna tid: »Ibland kommer det öfver mig en stor ångest, egentligen därför att jag tycker att vi äro allt för fullkomligt och intensivt lyckliga för att detta skulle kunna fortfara och än ytterligare ökas, och då tror jag att jag skall dö eller barnet ej komma fullt väl utrustadt till världen. Glad är jag eljest att det kommer i den härligaste tiden på året. Hur underskön maj månad är här, det kan ingen tänka, som ej sett det. All blomning, all fruktrikedom, den ljufva, doftmängda hafsluften – hela Via Tasso doftar nu af rosor, orangeoch citronblom; vi äta dagligen smultron, körsbär, oranger, allt vuxet här vid husknutarne, och nu kommer här efter hand mandlar, persikor, aprikoser, fikon m. m. Hela Via Tasso är ingenting annat än en fortsatt serie af fruktträdgårdar, alla på terrasser hängande öfver hafvet. Jag är rask och förhoppningsfull och går som en äkta, sann kvinna och njuter af att skåda den lilla vaggan klädd i himmelsblått – allt är ljusblått, allt således beräknadt på Gaëtano; här liksom i Sverige skola gossarne ha himmelsblått.»
St., i händelse förslaget vinner E. K. M:s Nådiga bifall, jemväl i und. uttrycka den önskan, att E. K. M. täcktes, genom serskild Författning, som liktidigt med Vexel-Lagen kunde promulgeras, meddela de reglementariska föreskrifter E. K. M. i Nåder kan pröfva nödiga, i stället för sådana, till Börsoch Mäklare-Ordning hörande Lagbestämmelser, som äro intagne uti de serskilde Författningar, hvilka till upphäfvande nu blifvit föreslagne. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den a3 April i835. $36 Bil. till Expeditions-Ulskottels Förslag till und. Skrivelse Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adéln den 21 April $835. Preste-Ståndet den 21 Borgore-Ståndet den 31 Bonde-Ståndet den s3 Först a g till Vexel-La g. 1. Cap. Om formen för vexel. 1. §• Vexel bor innehålla:
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit , hafva Riksens Ständer in hem tat, att roieringen i Skåne arén 1814 och 1815 verk* Underdaniga Skrifvelser* 55 ställdes, hufvudsakligen på de grunder, att 2000 Rote-nummer, hvaraf 400 fingo i 50 år vara vacante, emot årlig afgift af 6 tunnor spannemål, skulle af de förutvarande 2572 Extra Rotarne indelas, och alltså en förminskning af något mer, än f:del i hela Provinsens roteringsskyIdighet ega rum, men hvilken endast borde tillgodokomma dem, som ingingo i ständiga knecktehillet, och sådant i den mån, hvardera, vid den i förening härmed stående jemnkning af 1811 års rotering, funnes dertill berättigad: att denna roterings-förrättning sålunda utföll, att permanente eller ordinarie rotar uppkomma till ett belopp af 1,985 hvaremot i extra-roteringen qvarstadnade 126 tillsammans 2,111 rotar; samt att, då alltså roteringen på det hela lernnade ett öfverskott af 111 rote-nummer, utöfver hvad som vid ett allmänt ingående på ständige roteringen var påräknadt, K. M., efter pröfning af roterings-verket och de flere i afseende på verkställigheten deraf anförde underdåniga besvär, genom Nådigt Bref lill Krigsoch Kammar-Collegierne samt särskild Resolution af den Si October 1817, bland annat, förordnat, att för omförmälde lil öfverlopps-rotar, hvilka, med iakttagande af enahanda eller ^idels förminskning, utgjorde 86, skulle ersättning eller lindring tillgodokomma det indeldta ständiga knecktehållet, sålunda, att, sedan utröndt blifvit, hvad utaf afgiften för de vacante rotarne, borde, efter särskildt bestämda grunder , utgå till ersättning åt de roterade Hemmansegare, som bestrida 5&