Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fasta öfverenskommelse!' om Pastoraliernes godtgörande för en viss större tidelängd, finnas ännu blott i 5 Pastorater,1 nemi. i Åkerby och Jumkihls, Viksta, Fundbo, Upsala-Näs samt Öfveroch Ytter-Gran, hvilka vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse; dock äro flerestädes tillfälliga Contracter derom imellan Församlingarne och deras Pastorer träffade. Faltig-underhållet är föga kännbart och utgöres, på många ställen, fastän origtigt, af Magazins-fonder, som ursprungligen varit bestämda för annat ändamål. Stundom rätt betydliga, men tillfälligare, afgifter medföra KyrkoPrestgårdsoch Tingshus-byggnader, Skallgång, Jagtredskapsoch Broars underhåll, m. m. Till beräknande af värdet för de i Tabellen anförda onera och allmänna Besvär har en och samma method icke kunnat säljas, ty dessa äro alltför olika i olika trakter. De från Fögderierna inkomma, mycket skiljaktiga uppgifter hafva alltså måst läggas till grund derföre. Man hår skattat Solldat-underhållet från 100 till 120 R:dr, Ruslnings-kostnaden för hvarje Nummer från 12S R:dr till i65 R:dr, Pastors-aflöning från 16 R:dr lill 20 R:dr per mantal, Comministers till 3 R:dr, Kyrkobetjeningens från 2 till 3 R;dr, Fattig-Försörjningen från 1 till 2 R:dr, Skjutsningen från 1 till 25 R:dr Väghållningen från i5 lill 20 R:dr samt de under rubriken ”diverse afgifter, onera och besvär” upptagna kostnader från 5 till 8 R:dr, allt Banco. Den vanliga års-afgiften för Vacante Rotar har i sednare Contracter blifvit betingad till 83 R:dr 16 sk. Banco.
Vidkommande derefter de elfva sednare i E. K. M:s Nådiga Skrifvelse omnämnde ansökningarne, å hvilka Collegierne tillstyrkt bifall sålunda, att ofvauberörde 201 tunnor 2 kappar måtte till löneförbättringar åt vederbörande, enligt uppgjord tariff, i Nåder anvisas; så har vid de af Collegierne antagne inkoraslbelopp för Äppelbo, Häggums, Björna, Mo, Hafverö, Styrsö, Marstrands, Bodarnes, Sandseryds och Waxholms pastorat icke varit något hufvudsakligt alt erinra; men i fråga om Qvarsebo församling hafva Rikets Ständer, efter sorgfällig granskning af alla dervid förekommande locala förhållanden och lika med Provins-Contoret, funnit Kyrkoherden böra åtnjuta en löneförbättring af 20 tunnor, i stället för 10 tunnor 8 k:par, hvartill Collegierne ansett denna förhöjning böra uppgå. Då det emedlertid icke är möjligt att med den noggrannhet calculera en jordegendoms afkastning, att densamma kan på kappar uppgifvas, hafva Rikets Ständer funnit sig böra, med uteslutande af kappar, upptaga i jemna tunnor ifrågavarande löne-ersältningar, hvilka, efter denna grund, tillsammans utgöra 214 tunnor, derutaf böra tillgodokomma Kyrkoherden i Äppelbo Häggum Björna. 18. 4. 3. 7. 35. 34. 43. 6. 27. 13. Mo Hafverö . Styrsö . Marstrand Bodarne . Sandseryd Waxholm 3gS Expeditions-Utskottets Förslag tilt und. Skrifvelse, Ff.-a t&f. Jerlåsa «. 4. Tillsammans 214 tunnor.
»Äro ansökningarne tryckta på förhand? Det måste vara ett ofantligt antal af olika uppsättningar?» »Ni misstar er. Vi ha högst få slag af dessa ansökningar inom hvarje afdelning. Vi veta på förhand tämligen nära hvad hvar och en vill Riksdagsvalen, sade ni. Då önskar ni antingen förorda någon, vare sig er själf eller annan person, eller motarbeta någon eller bägge delarne. Det är ej så konstigt att veta. Se här en tryckt ansökan som sannolikt innehåller hvad ni önskar. Är det icke så?» »Jo, verkligen,» svarade Apollonides, hvilken visserligen var van vid riksdagsmekanismen inom folkförsamlingen, men icke förut kände till denna mekanism inom tidningsverkstäderna. Han tog papperet, fylde i hvad som behöfdes, och knapt hade han lemnat ansökan från sig, förr än den stoppades in i en luftströmslåda och skickades in till den efterfrågade redaktören. Nästan ögonblickligt utslungades ett nummer som af den vakthafvande öfverlemnades till skalden. »Det är edert ordningsnummer för företrädet hos redaktören,» upplyste den vakthafvande .. »Sjutiofem!» klagade Apollonides. »Då får jag vänta bra länge.» »Å nej! Icke mer än half annan timme. Hvarje besökande får två minuters samtal. Hör nu ringer det. Nummer ett har redan aflägsnat sig. Nummer två rycker fram.» »Half annan timme! Två och en half, skulle våra förfäder hafva sagt, innan man införde hundraminuterstimmarne.» »Det är ingen lång väntan, men om ni önskar använda tiden på något sätt, så har bolaget sörjt äfven för sådana fall. Vill ni sofva, så ha vi flera bekvämt inredda sofkamrar med goda soffor. Önskar ni arbeta, kan ni draga er till baka i de särskildt därtill ordnade arbetssalarne, i hvilka ni finner de flästa handtverksredskap och arbetsmaterial, papper, bläck, pennor, prässar, m. m. Tiden är dyrbar för hvar och en. Ni kan också se ett litet stycke på vår bolagsteater, där de medarbetare som höra till tidningens teaterafdelning uppträda i något af de nyare styckena som uppföras på Stockholms offentliga skådebanor.
Sedan man nu insett detta missförhållande, borde det vara tid att rätta det, och förrän denna rättelse skett, kan man ej hoppas att se äklagaremagten, som i andra länder tillhör Just.ministern, ordnad på det sätt, sakens natur fordrar; så länge han fortfar att vara domare, kan han ej tillika vara åklagare, och deraf komma de skefva förhållanden, som vår justitieförvaltning företer. Gr. Horn: Då Hr Gr. o. Landtm, föredragit 6 § och låtit uppläsa alla mom:n deraf, är det kanske Hr Gr. o. Landtnäs afsigt att göra propos. på §:s godkännande i dess helhet. Det synes i sådant fall vara nödigt att, derest § ej godkännes, R. o. Ad. måtte vara betänkt uppå att förena sig om en gemensam tanke, som omfattar hela §, d. v. s. en annan fördelning och benämning af departementerna, än Utsk. föreslagit. Jag får då först göra den anmärkning, att jag skulle önskat, det Utsk. ej gjort någon åtskillnad i benämningen eller rangen för departementscheferna derigenom, att a:ne blifvit kallade Ministrar och de andra Statsråd, emedan, efter min tanka, alla departementschefers befattning är lika ministeriel, hvarföre äfven alla böra heta ministrar, i fall någon så skall nämnas; men om man på grund af de motiver, Utsk. framställt i sina premisser, frångått den ide', att de böra nämnas för hvad de äro, tillstyrker jag, att det måtte blifva R. o. Ad:s tanke, att ingen af dessa depaxtementschefer må benämnas minister, utan alla kallas Statsrådsledamöter och chefer för sina departementer. Den 6 October f. m. $i Jag gillar elen ide', att icke den just.ärender föredragande Statsrädsledamoten må vara ledamot af Högsta Domstolen. Hr Lagerhjelm har utgått från den åsigten, att detta skulle vara en qvarlefva från aldre tider, då Sveriges Reg.- form var mera democratisk, ån den nu är, och att det vöre nyttigt för Svenska folket alt bibehålla denna skugga från fordna tider.
Boställen tillagda förmo ner, uti afgående underdånig Skrifvelse begära, att Kongl. MajU, vid pröfning af de Betänkanden till jemkning eller tillökning jemväl i den ordinarie Roteringsskyldigheten, hvarmed de år 1825 tillförordnade extra Rote-' rings-Commissioner, på grund af erhållen lnstruction, till Kongl. Maj:t i underdånighet inkommit, Nådigst täcktes afse och till Rikets Ständers antagande, vid nästinträffande Riksmöte, föreslå de utvägar, derigenom de Capellanseller Comminister-Boställen inom Riket, som hittills icke blifvit fran ordinarie Rotering frikallade, måtte från ett slikt onus, utan afseende å Bosiällenas hemmantal, befrias, antingen genom Roieringgskyldighetens öfverflyttande på annat hemman eller lägenhet, sorn, författningarne likmätigt, en sådan skyldighet iläggas kan, eller ock genom tilldelandet af lämpligt vederlag i penningar, af den Rotelrihets-afgift, sorn erläggas 34 Statssamt Allm. Besv xr.Otc.-Utsk. Uti. N-.of>$ ■ bör af sådana mindre hemmansdelar inom Provincen, hvilkas spridda läge utgöra ett hinder att dem till ordinarie Rotar indela. Hvad slutligen angar Prostarne Nordins och Gumcelii hemställan, att ej mindre de inom Jönköpings
I anseende till vägarnes längd samt mängden af större och mindre vattendrag, är ock under den korta och dyrbara sommartiden, vägoch bro-byggnaden, samt under de långa och svåra vintrarne, snöplogning och skottning högst betungande för jordbrukaren, som i allmänhet också besväras, dock på en för jordbruket mindre angelägen årstid, af långväga tiondeoch gärdes-spanmåls forslor; äfvensom mycken tid jemväl förspilles vid pastoraliernes lefvererande å sarskilte terminer, der de icke äro, genom öfverenskommelse till färre artiklar reducerade. Värdet af de i tabellen uppförde onera är funnet utaf Kronans räkenskaper, vederbörandes uppgifter till bevillnings-laxering samt krono-betjeningens för hvarje socken meddelade upplysningar. Politi. Någon allmän anstalt till ordningens och sedlighetens vidmakthållande har, under de sista fem åren, ej ansetts af behofvet påkallad, hvaremot inom åtskillige församlingar öfverenskommelse!’ blifvit för detta ändamål träffade samt af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställde. Och då 1758 års ännu gällande by-ordning, i anseende lill förändrade förhållanden, funnits i flere delar mindre lämplig, har Läns-styrelsen varit betänkt, att om ny by-ordnings ulfärdande föranstalta. Alla lands-församlingarne befinna sig ännu i saknad af skol-inrättningar, så alt föräldrarne sjelf - — <4 — ve vanligen mäste besörja sina barns undervisning i läsning och de första religions-begreppen; men, stundom anlitas ock särskilde skol-lärare, hvilka turvis besöka byarne; varande för dem, som åstunda räkneoch skrif-konstens inhämtande, enskilt biträde inom socknarne att tillgå, eller begagnas för någon tid de i städerna befintlige publike-sbolor. Något undervisningsverk för nyttiga slöjder finnes icke. Öfver helsolillslåndet vaka närmast, jemte krono-beljeningen, de numera inom hvarje församling inrättade sundhets-namder, och äro till helsovurdens handhafvande fyra provincial-läkare i Länet anställde, hvarjemte i de fleste socknar barnmorskor blifvit antagna.
Mitt yrkande om återremiss föranleddes af den naturliga tvekan, hvari jag befann mig i afseende å våra förhållanden till Norge; men sedan jag nu blifvit upplyst att någon rimlig anledning härför icke finnes, medgifver jag att någon återremiss icke är afbehofvet påkallad. Jag anhåller således att K. o. Ad. ville bifalla Utsk:ts förslag, med det tillägg, att efter det sista ordet »bestämd» tillsättes »utan att något undantag vid utförsel till Norge må ega rum.» Gr. af Ugglas, Ludvig: För min del tror jag att många skäl tala för den restitution, som här är föreslagen; men lika med hvad Preste-St. beslutat, tror jag att den icke bör gå längre än nödigt är, så att Staten icke belastas med utgifter i och för kontrolleringen. PresteSt:s beslut lyder så att restitutionen skall minskas med 5 proc., och detta tror jag vara ganska välbetänkt. Jag får således anhålla om bifall med detta tillägg: »med en minskning af 5 proc. till betäckande af kontrollkostnaden». Hr Bennich: Det finnes ett skäl för Gr. Sparres förslag, och det är, att det bränvin, som föres till Norge, går landvägen, men sjövägon till eller ifrån andra länder. Man brukar nemi. aldrig neka restitution, då landväg begagnas, i anledning af de svårigheter för bevakningen, som der eger rum. I sammanhang härmed anhåller jag få fästa Gr. Sparres uppmärksamhet på att detta icke är en bevillningsutan en anslagsfråga, hvadan tre Stånds beslut är afgörande. Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm: Jag ber att få instämma med Hr Bennich i så måtto att jag icke betraktar denna restitution som en bevillningsutan som en anslagsfråga. Hvad Gr. af Ugglas’ förslag angår, eller att restitution bör minskas med 5 proc., för att godtgöra kostnaden för kontrollen, så kan jag icke deri instämma.
R;dr, samt vidare kostnaden för underhållet af stadens 2:ne kaserner, uppgående, oberäknadt räntan å inköpsoch inrednings-utgifterna, i ine Transport: 50,304: —! 23 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 68. Transport: 50,-304: — deltal årligen till Rtdr 2,845: — kostnaderna för tillfälliga inqvarteringar 3,121: — inqvarteringseller hyres-afgifien till staden för Öfver-Slåthållare-huset 533: 16. och inqvarterings-penningar lill stadens militär-korps 3.007: — 9,50(5:16. eller tillhopa B:ko R:dr 5 9,810:16. hvadan inqvarterings-gifvarnes årliga tillskott utöfver inkomsten af tolagen samt dubbla vågoch mätare-penningarna uigjort omkring 22,4 00 Rdr B:ko, förvaltnings-koslnaden dock ej deruti inberäknad; — att enligt nu ifrågavarande underdåniga förslag lill ny InqvarteringsOrdning för Stockholms Stad samt dervid fogade, af Krigs-Kollegium och Stats-koutoret uti underdåniga betänkandet af den 26 Maj 1847 tillstyrkta, taxa, Litt. A. Irsta alternativet, inqvarterings-ersättniugen till de i Slockholm förlagda Garnisons-regementen komnie, såsom en deröfver uppgjord och af inqvarterings-kommissionen insänd uträkning (Tab. 3) ock utvisar, att uppgå till 64,376
Åt sitt åkerbruk har bemäld te Herr Brukspatron boredt stor nytta de sednare åren genom jordblandningar i den proportion att hälften ända till |:delar af blandningen utgjorts af svartoch lermylla. Herr Majoren Paul Tottie, hvars egendom Gäsjö äfven är belägen i Bergslagen, har, genom årligen verkställde odlingar, dels på inom orten öflig t sätt, förmedelst gräfning och dels de sednare åren med arbetare från Wermland, på der brukligt plöjningssätt, tillökat sin åkervädd, med nära 20 tunnland. Cirkulationen begagnas af honom på det sätt, att första året utsås hvithafra (den svarta mognar icke), hvaraf tages mogen skörd, derefter jorden plöjes. Året derpå utsås åter bafra, hvilken i medio af Juli månad afskäres grön eller halfmogen och afförd ifrån åkern upphässjas på tjenlig plats, hvarefter jorden plöjes djupt, dikas, köres, gödslas väl och besås emellan den 8 och 12 Augusti med helst Wasa Råg till 20 å 24 kappar på tunnlandet. Våren derpå, medan snön ännu betäcker jorden till sex tums höjd, utsås på åkern rensadt Timothejfrö tili 40 Skalp, på tunnlandet. Rågafkastningen efter 13 delta brukningssätt liar sällan gått under 15:dc kornet, men ofta stigit till det 18:de och någon gång ända till det 21:sta. Hafran liar gifvit 6:te ä 8:de kornet, och höafkastningen af den sålunda igenlagde vallen har varit mycket god i 2 å 3 år, hvarefter åkern åter blifvit upplöjd och besädad i föreskrifven ordning, emedan den knappa åker vidden icke tillåter jordens begagnande till höskördar mer än tre år å rad. Herr Brukspatronen och Riddaren Hisinger har vid dess Hemman Wetterskoga i Bergslagen lagt en äldre odling af 190 tunnland i cirkulationsbruk, beräknadt på ett omlopp af nio år.
Robsahm. S. D. ^Expeditions-Utskottets gårdagen afgifna och på bordet lagda Memorial , i anledning af en hos Högvördiga Prest-Ståndet gjord‘anmärk - 344 Den 6 Augusti märkning vid förslaget till underdånig skrifvelse, rörande Spannemåls-Magazins-Inrättningen i Riket, föredrogs nu åter och gillades. Ut Supra. Ex Protocollo C. M. Robsahm. S. D. Stats-TJtskottets Memorial af den a Augusti, hvilket ilrån den 4 hvilat på bordet, med förslag till förnyadt Reglemente för Riksgalds-Contuiret, föredrogs nu åter och gillades. Ut Supra. Ex Protocollo C, M. Robsahm, S. D. Föredrogos å nyo och biföilos Stats-Utskottets följande Betänkanden: 1:0 af den 4 Augusti, om tillökta Dagtractamenten för Tjenstemän och Betjening vid Riks-Stånden och Stats.Utskottets Cantzlier; 2:0 af samma dag om lönförhöjning för Controlleuren vid Chartte hvitstärnplings - Contoiret; 3:0 af samma dag, om Gratification för Herr StatsCömmissarien och Riddaren Widegren; 4:0 af den 5- Au gusti, om aflöning för Betjeningen i den om Götha Canal-Verk nedsätta Utskotts afdelning m. tir. 5:0 af samma dag^ om förhållandet med de Den 6 Augusti 345 de Aktier, hvilka tillhört f. cl. Konungen,1 men nu mera äro Statens Egendom; 6:0 Memorial af samma dag, med förslag till Instruction för Deputerade 1 KrigsÖfver-lievision; och 7:0 af den 4 Augusti, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet om utbetalning af förra Kongl, Fatfnllens enskilda förmögenhet. Ut' Supra.
Om rättighet att obehindradt få uppföra Väder-Tull-Qvarnar; angående förslag till en Allmän Stadga för Fattigvården i Riket och Den 21 December e. m. 363 Tiggeriers hämmande, m. m.; med förslag till jemkning uti Riks-Ståndens olika beslut, rörande en ny författning om Mått, Mål och Vigt; angående förändringar uti nu gällande Brandstads-föreningar; om ändring i föreskriften, angående vården och förvaltningen af Kyrkornes fastigheter och medel samt granskningen af redogörelsen derföre; om afskaffande af Bergs-Tings-Rätter, m. m.; angående utvidgande af de så kallade Previlegia Exclusiva; med förslag till jemkning af RiksStåndens skil jäktige beslut, i frågan om uppliäfvande af Kongl. Förordningen den 7 Dec. t 787 angående lifsstraff för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Maj.t vidtagne Författningar; angående frihet till svedjande å Skatte-Henjmans ägor, samt begagnande af Masteträd och Ekar; om sysselsättning för häktade och bysatle personer; och angående Arbetsoch Corrections-Inrättningen i Wadstena. Allmänna Besvärsoch Oeconomle-Utskottets: Angående Riks-Ståndens olika beslut i frågan om inrättande af Direclioner till det Indelta Cavalleriets beklädnad; rörande RiksStåndens skiljaktiga beslut i frågan om Extra Roteringen i Riket; om beredande af utvidgade handelsfriheter emellan Sverige och Norrige; om förekommande af oägta Barns vanvård i hufvudstaden; rörande Riks-Ståndens olika beslut, i anledning af frågan om nödvändigheten af krönta Kohlskrindor, m. m.; i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om en Köpings anläggande i Fryks - 364 Den 51 December e. m. ände Socken af Carlstads Län; om byggnad å Soldat-Torpen vid Öster-Göthlands LifGrenadier-Regementen m. m.; om vissa föreskrifter, som böra iakttagas vid upprättande af förslag till Civile och Militaire T jens Ler; och angående medel till förekommande af åtskillige missbruk vid Prestval.
Af den anledning att Hanekinds och Gullbergs häradsboer, hvilka äro skyldige att bygga och underhålla den öfver Svartån, mellan Linköpings stad och Bergs gästgifvaregård i Östergöthland befintliga bro, Nybro kallad, som, ehuru densamma sedan år 1831 blifvit 3:ne gånger till större eller mindre delar ombyggd, nu likväl befunnes i så förfallet skick, att den icke vidare med större tyngder kunde befaras, beslutat alt, enär både tillgång på trädvirke af så stora dimensioner som erfordrades för brons nu oundvikliga ombyggnad i orten saknades och erfarenheten visat att en trädbro på detta ställe icke förmådde emotstå de, vissa lider af äret, från motsatta båll, påträngande isoch vattenmassorna, pa ett afstånd af omkring 1,060 alnar från det ställe, der bron nu funnes anlagd, uppföra en jernbro, hvarför kostnaden, enligt uppgjord beräkning, ansetts uppgå till 26,666 R:dr 32 sk., deraf 13,333 R:dr 16 sk. belöpte för sjelfva jernbron, har hos Rikets Ständer blifvit hegardt, att då kostnaden för denna bro, hvarå ritning blifvit bifogad, vore så betydlig att häradsboerne svårligen densamma, utan statens mellankomst, kunde bestrida, Rikets Ständer måtte bevilja dem ett lån af statsmedel; och ehuru, enligt gällande författningar, skyldighet att broar bygga och underhålla i allmänhet åligger alla som å landet hemman ega eller bruka, likväl och då Rikets Ständer ansett nu ifrågaställda byggnadsföretag såsom det första af detta slag å landsbygden vara af deu beskaffenhet, all det förtjenar både efterföljd af andra brobyggnadsskyidige menigheter och uppmuntran från statens sida, hafva Rikets Ständer beviljat ett lån af 13,333 R:dr 16 sk. för ifrågavarande ändamål, mot förbindelse för häradsboerne, 476 Expeditions-Ulskottets Förslag till lind.
Sålunda inneslodo i Riksgälds-kontoret ännu vid sistiidne Juni månads början följande summor utål de vid föregående riksdagar på Kontoret anvisade anslag, nemligen: beviljade under 1840—1841 års riksdag R:dr 85,612: 95. 1847—1848 „ „ 5,350: — 1850—1851 „ „ 9,9 75: — 1853—1854 „ „ 98,591: 86. 1856—1858 „ 415,487: 85. 1859—1860 „ „ 2,236,858: 90. förutom outtagna beloppet utaf de till folkundervisningen anslagna medel 665,422: 77. Summa R:dr 5,515,099: 33. Vidare torde böra erinras, att öfverskotten å Statsverkets inkomster för år 1861, enligt nyligen uppgjord liqvid, i verkligheten uppgått till 152,427 R:dr 5 öre utöfver det belopp, hvartill desamma uti den af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret afgifna kalkyl, som legat till grund för de nu uppgjorda beräkningarne, blifvit upptagna, äfvensom ait den' taxerade och debiterade, allmänna bevillningen för åren 1864 — 1866 i samma kalkyl upptagits lill endast 7,500,000 R:dr eller 2,500,000 R:dr 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 150. om året, ehuru densamma med temlig visshet torde kunna antagas komma att icke obetydligt öfverstiga detta belopp, enär bevillningssammandraget för sistlidet år utvisar en bevillningssumma af något mera än 2,680,000 R:dr.
Helt annat var förhållandet med Valutorna på 6o:talet, hvilka tillkommo af penningebrist, och på hvilka allmänheten blef narrad. Äfven får jag bedja R.o. Ad. besinna, att rörelsecapitalet i Sverige icke motsvararhvad rörelsen tarfvar. Jag yrkar bifall på betänk., emedan jag icke kan föreställa mig, att ringaste fara skulle •vara förenad med afskaffandet af det nya påfundet, hvilket icke är äldre än sedan 1818. ■Hr Rosenblad: Af samma grund sorn den siste värde ledamoten svarat den talare, som föregick honom , anhåller jag att få besvara hvad -han yttrat. Skilnaden emellan obligationer och de ifrågavar. assignationerna bestå lili de sistnämndas beskaffenhet, enl. hvilken de kunna såsom mynt i rörelsen ällmänt circulera. Visserligen är det sanni, alt man lika litet kan 'tvingas att emottaga dem , sorn man kan påtvingas privätbankernes utgifna credit papper'; men då man ansett nödigt för privatbankernes organisation alt stifta lagar just med hänseende till ömtåligheten af de docunvent, hvilka såsom mynt circulera, till skilnad från dem , hvilka blott gå såsom skuldsedlar man och man emellan; såharman nödgats fästa afseende på hvad sorn erfordrats till de förras betryggande; men skulle man bifalla Ulskrs betänk. så är •det likgiltigt hvad man stadgar om privatbankerna; ty hvarje vinglare kan då förvandla sin rörelse till egenskap af privatbank, till egenvinst och andras lidande. Det exemplet jag omnämnde hade ingen gemenskap med botta le ts valutor. Jag anförde nemi. sorn bevis på de olyckor, som utgifvandet af dylika små assignationer lian medföra, den bankerut, som på go:t&let inträffade Iros dåvar. innehafvarne vid Wedevåg* D e u 14 O c t o b c r f. m. bruk. Jag skulle ytterligare kunna anföra förhållandet med tre-proeents-sedlarna afär 1810, liera andra exempel att förtiga.
Rdr, 176,000 — ■Till inköp af ett prestboställe inom Lekvattnets kapellförsamling i Wermland 1,000 — 1 * utgifvande af läseböcker för allmogen 1,000 — 1 w ersättning åt Serafimer-Lasarettet för minskad inkomst utaf tolags-medlen, 1851 års anslag, 4,500 _ 1 * en serskild fond för Borgmästares och Kommissions-Landtmätares pensionerande, 2:ne års anslag, 17,600 439,046: 59. 11. Bih, till R. St. D till Stats—Utskottets Memorial, JV2 333.) Rikels Ständers Riksgälds-kontors ränteutgifter och skuldafbelalningar samt förvaltningsoch uppbördskostnader, äfvensom från detta verk omedelbart utgående löner och pensioner, jemte riksdagsoch revisionskostnader samt restitutioner m. m. h a 1 v a u t g j o r t a n tagas k 0 m ma att u l göra år 18 48. år 184 9. år 1830. Summa. Årliga ränte-anslaget till H. M. Konungen 200,000 — 200,000 — 200,000 600,000 — 200,000 200,000 — 200,000 — 600,000 Ränta och kapital—afbetalning å statsverkets skuld till Banken 218,240 — 214,720 211,200 — 644,160 207,680 204,160 200,640 612,480 — Utbetalning af de för ekeplanteringar deponerade medel, jemte derå upplupen ränta, 1,000 — 1,000 2,000 — 2,000 1,000 1,500 — 4,500 Räntor å Riksgälds-kontorets öfriga skulder, utom de för krigsrustnings-kostnaderna upplånta medel, Bih. till R.