Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition derom och Betänkande deröfver. I s. 44—47- Rosenheims, von, ansökan om utbekommande af inneståendc Lön, afstyrkes. I s. 247 — 251. Rosersbergs Kungsgård, angående upplåtande af, till Enkesäte för H. Maj:t Drottningen. Rotehjelp för svaga Rotar inom Kronobergs Län. till förhöjning föreslagen. Bör hos Konungen sökas. I s. 438—440. •— hallarne i Fellingsbro Härad, om, må tillgodonjuta af ålder anslagen spanmnålsundsättmng. II s. 1169—1172. — om den, i Jönköpings och Elfsborgs Län ålagde nya Roteringsafgiften. IV s. 724. Roteringen, rörande, i Skåne. lil s. 56i—56g. Ytterligare utlåtande. V s. 263—267. —■ om bestämmande af nya grunder för, i Upland. Roteringsafgiften, om upphörande eller nedsättning * af den nya , inom. Jönköpings och Elfsborgs Län. lil s. 131 , 132, Rusthållsafgifternes, angående, vid Skånska Cavalleri-Eegtungaterne, utgörande i Spannemål. III s. 148, 149 Ruslnings-Skyldighetcn, angående jemnkning i. —- om lindring i för södra delen af Bohus Län. IV s. 86—87. — om utgörande af, under Krigstid. VI s. 389—3g3. Särskilde meningar. VI s. 293. 02 R eg is t e r. Rydings, angående Häradsskrifvaren, underdåniga ansökan, om utbekommande af innehållen Mantaisskrifnings Provision. II s. g65—970. Råg, rörande upphandlad riad, vid Norrköpings Krono-Magazin. II s. 1072—1074. — om afskrifning af ett qvantum , användt till Brödbakning åt Hufvudstadens fattige. Ytterligare utlåtande. IV s. 5g3.
Förpassnings-stadgan af den 28 November 1835, medgifna rätt att å farkost, under i5 lästers drägtighet, utan förpassning, föra inhemska varor till orter, inom det Sjötulls-kammare-district, hvarunder afseglings-stället lyder, måtte utsträckas äfven till de fall, då dylika farkoster föras från tullplas till hvilken ort sora helst, inom så väl det Län, der afseglings-stället är beläget, som äfven det nästintill befintliga; hvaremot Herr Brunnius i sin motion hemställt, att öppna farkoster, som föras emellan Calmar och Öland, eller Calmar stad och deromkring varande skärgårdsliamnar, må fritagas från förpassnings-skyldighet, då samma farkoster endast medföra mindre partier af ortens producier och de varor, som å nämnde ställen äro för handeln oundgänglige, samt 3:o från Hedervärda Bonde-Ståndet, en motion af Mats Persson från Stockholms Län, hvilken, för att befordra skeppsfartens förkofran, yrkat: a) att skepps-inventarier af alla slag, jemte kopparplåt lill förhydning, samt drefmat och dref måtte tullfritt, ellar emot låg tull, få införas; bf att Allm. Besv.- och Ekon.-UIskottets Betänkande, IV.-o 108. 23 skeppare målte befrias från skyldigheten att lösa eller uttaga andra skeppsoch pass-handlingar, än de, sorn bestämdt fordras af främmande magter, såsom bevis för skeppets nationalitet, eller af tullstyrelsen anses oundgängligen nödvändiga för controller på den mest enkla clarering; c) att sjömanshusen i Riket måtte erhålla en mera ändamålsenlig organisation; cl) att skolor, för sjömäns högre och lägre bildning, måtte i sjö- och stapelstäder inrättas; och e') att på landet boende skeppare må, utan att vara borgare i stad, ega full rättighet att föra fartyg till och från hvilken in-eller utrikes ort som helst, dock med förbindelse att undergå behörig examen, så framt han ernar segla till och från orter, belägna på andra sidan Engelska Canalen; hvarjemte Mats Persson önskat att den uti Kongl.
Bifölls; N:o 5, i anledning af väckt fråga om förändrade grunder för beväringsmanskapets uttagande tili vapenöfning och annan tjenstgöringm. m. Biföllos; 6:1 e punkten, andra yttrandet. Ståndet lät dervid bero. 7:de punkten, andra yttrandet, dfslogs; Och anmälan, i afseende på herrar Stjernsvärds och Ekholms motioner, Lades till handlingarna; JV:o 6, i anledning af väckt motion om rotehållarnes på Gottland befriande ifrån skyldigheten att anlägga båtsmanstorp. Bifölls; N:o 7, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående rotering af den staden Lund tillhörande s. k. Vagnmansjorden. Bifölls; och N:o 8, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående Fahlu stads båtsmans-iotering. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Banko-utskottets betänkande, memorial och utlåtanden: N:o 48, med förslag till föreskrifter, angående Bankens metalliska kassa m. m. Härvid förekommo: l:o punkten 5. Antogs, med uteslutande af orden: i Hamburg betalbara. 2:o punkten 8. Återremitterades. Och 3:o öfriga delar af betänkandet. Biföllos; N:o 49, angående föreskriften om försäljning af silfver i omyntad form. Bifölls; N:o 50, i anledning af enkan Christina IVarenbergs ansökning om återbekommande af erlagd straffränta för diskontlån. Bifölls; N:o 51, i anledning af väckt motion om förhöjda löne-inkomster för kassa-afdelningens chef och kamererare samt Bankens kassörer. Bifölls; N:o 52, i anledning at väckt motion om förvarande af en del utaf bankens redbarheter å Carlsborgs fästning.
1 sammanhang med regleringen af de Kongl. Hofvens Stats-Summor, hafva Riksens Ständer äfven varit betänkte att förordna om Hennes Maj:t Drottningens Underhålk-Summa och Enke Säte i det bedröfliga fall, som Gud Nådeligen länge fördröje, att Hennes Maj:t blifver i Enke-Stånd försatt; och hafva Riksens Ständer för Hennes Maj:t fastställt vid slikt fall enahanda summa af 60,000 R:d ärligen, som för Hennes MäJ.-t nuvarande Enke-Drottningen är bestämd, samt utsett TJlriksdahls Kongl. Eust-Slott att såsom Enke-Säte upplåtas och af Hennes Majit för lifstiden begagnas och disponeras. Sedan fråga jemväl uppstått om Rosersbergs Kungsgårds användande efter Hennes Maj:t En. ke-Drottningens dödliga frånfälle, vilja Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att denna Kungsgård då icke må utarrenderas utan, såsom K. K. M. i Nåder finnér lämpligt, disponeras, tills Riksens Ständer vid derefter inträffande Riksdag komma i tillfälle att härom sig utlåta. Riksens Ständer framhärda &g» N:r 106. Uppl, och godk. hos Saint!. Riks-Stån ’nn d. 3o April 1818. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om lefvereringsstället för Kronans Underdåniga Skrifvelse. 2 I 9 till Kongl. Hof-Stallet anslagna Rän~ te-Hö och-Halm fy än Westmanland. Den lindring, sorn skulle kunna beredas vissa Härader i Westmanland genom tillåtelse att hädanefter vid Strömsholm i stället för hittills vid Kungsöhr lefverera Kronans behållna och till utfodring vid Kongl. Hof-Stallet från längre tider tillhaka anslagna Ränte-Hö och-Halm, har, genom derom väckt motion, blifvit föremal för Riksens Ständers uppmärksamhet.
Till besvarande af Herr Grefve Mörnäs anmärkning , det Stats - Utskottet icke skall meddelt anledningen, hvarföre Beklädnads-Medlen af Holarne nu blifvit upptagne till 7,000 B;dt i stället för 5,600 R.‘dr, som i 181G års Stat uppföras, får Utskottet endast åberopa hvad Förslaget härom innehåller, hvilket leronar en fullständig upplysning om grunderne för beräkningen i denna del. I afseende på Båtsmans Varancé - afgiften är den önskan af Herrar Grefvarne Mörner och Gyllenborg framstäld, att Utskottet måtte vidare utveckla orsaken, att denna afgift i förslaget blifvit ökad ifrån 10, till 25,000 R:dr. Härvid får Utskottet anmäla, att, utom den afgift Ordinarie Landtb Botarne erlägga, enär StatsUtskottets Betänk anderi'. deras Båtamön längre ärö Vacante, Sn 3 måna* Sier, ägde Städerne , med undantag af Stockholm,’ enligt erhållne Contracter, att i vissa år, så i fred, som krig, hafva sine Båtsmäns Nummer Vacante, emot en årlig afgift af 10 R:dr per Nummer; Men, sorn desse Contracter med år a 816 gingo till ända, anhöllo Städerne i un-* derdånighet, att med Vacance-afgiftens utgö*> rande få fortfara; hvilket Kongl.
På samma sätt, som den lägre jordbruksclassen skulle innesluta hela BondeSt., emedan ingen eller åtminstone högst få bönder äga tvenne hemman, så är äfven förhållandet med stadsclasserna, att ingen för närvarande inom BorgareSt. valberättigad borde uteslutas, ehuru den röst, som tillkom en lägre förmögenhet, skulle, då den beräknades i proportion efter bevillningen, blifva ganska ringa. Hr Grefven har vidare anfört, att det skulle vara bättre om man skänkt Adeln mindre välklingande fraser, men ett större antal röster inom representationen. Det har likväl ingalunda varit utarbetarnes afsigt alt insvepa sig i fraser; de hafva om Adeln fällt det omdöme, som jag förmodar att häfderna icke skola jäfva, äfvensom de hafva tilldelat Adeln en sjelfskrifven andel, utgörande en fjerdedel af den öfre kammaren, under det de tillstadt Adeln att dessutom väljas inom alla öfriga classer. Sannerligen jag kan uppfatta, huru Hr Grefven skulle önskat valen ännu mera ställde till R. o. Ad:s fördel, såvida icke Hr Grefven velat att båda hamrarne skulle tillsättas uteslutande af Adelsmän. Hr Grefven har vidare yttrat, att förslaget framkommit i en sådan form, att det hvarken kunde kallas klädt eller oklädt. Förslagets författare torde få hoppas, att om också drägten klandras, så skall åtminstone ingen med rättvisa kunna påstå, alt Ståndsfördomarna, sjelfförtroende! eller det enskilda intresset utgjort dess materialier; och föröfrigt skall ingen hellre än de se om problemet på ett fullkomligare sätt kan lösas. I afseende å den vändning, discussionen nu tagit, anhåller äfven jag att få instämma i det förslag till gemensam tanka, som af Hr Akerman afgifvits, emedan deruti en rättvis andel af den öfre kammaren inrymmes åt den högre bildningen och förmögenheten, äfvensom ett billigt vederlag lemnäs åt de Stånd, som nu 72 Den 10 Mars e. m. äga sjelfskrifven representationsrätt.
Deii 3 5 September e. tri, Jag häldre ville blifva Förmyndare för en fyllehund, än gifva bifall till en strafflag, sorn jag anser obillig. Jag vigar hoppas, att det icke skall saknas menniskovänner, sorn häldre yilja underkasta sig besväret af förmynderskap öfver fyllehundar, än att genom stockstraff se dera afklädas all återstående hederskänsla. Herr Grefven och LandtMarslialken hemställde, om Bidderskapet och Adeln behagade afslå XiagUtskottets Utlåtande, i allt öfrigt utom hvad angick den utaf Utskottet, uppå Herr Ehrenborgs Motion tillstyrkte Eagförilaring, rörande ansvar för flere gånger förnyad oloflig brännvins - minutering, som af iUdderskapet och Adeln torde gillas. Bopades starka Ja, blandade med Nej. Herr Cederschjöld? Sedan Herr Grefvert och EandtMarskalken nu utrönt Ståndets tanka i denna del, vågar jag anhållaj att Herr Grefven och EandtMarskalken äfven täcktes inhemta dess mening om mitt Förslag. Herr Ribbing.- För fullständigheten af samma förslag , vigar jag till Herr Cederschjöld hemställa, hvad straff den skall hafva, soto redan står under JTörmydare och super ändå. Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Bidderskapet och Adeln instämde i Herr CederschjöJds förslag, att den, som öfverlastat sig af starka drycker, och efter nu varande Den 25 September e. m. 329 författning vöre skyldig, att derföre undergå stockstraff, borde i stället ställgs på sex månajder tinder Förmyndare. Ropades Nej, Hvarefter Herr LandtMarskalken fö rnya4e den af honom förut gjorde proposition , att Z/agUtskottets Utlåtande matte i allt öfrigt afslås, utom] hvad angick den utaf
Ilr Bogeman, Carl, och iN:o 1749. B. Ilr von Ehrenheim, Christian Wilhelm. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkmän att snart sammanträda, för att genom nya val ersätta de ledigheter bland R. o. Adis Electorer, som uppstått, derigenom att Hrr Stjerngranat, Georg Gustaf Henrik, och von Hartmansdorff, Aug., blifvit utsedde till Utsk:s-ledamöler. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att II. M. Konungen nästa Onsdag kl 2 e. m. täcktes emottaga den deputation, som skall framföra It. Sl:s und. anhållan, att H. M. mätte låta sin och H. M. Drottningens kröning för sig gå under denna 1 H. 17 130 Den 10 Augusti. riksdag; hvarjemte II. Ex. anmodade dc Herrar, som nti depulationen önskade deltaga, att dertill lala anteckna sig hos Ridd. Fiscalcn. Föredrogs å nyo och bifölls Ridd.Utsk:s d. 3 dennes på bordet lagda mein., ang:de tryckningen af R. o. Ad:s prol. vid innevar. riksdag. Föredrogs å nyo och remitterades till BancoUtsk. Ilr Bildts, Knut, d. 7 dennes på hordet lagda motion om rättighet för Wisby sparbanksdireclion att på R. St:s Bank utgifva assignalioner. A nyo föredrogs Frih. Cederströms, Thure Fredr., d. 7 dennes på bordet lagda motion om anslag åt Capitaiuen Baltzar Cronstrand, för utgifvande af ett arbete öfver Egyptens fornlemningar. Remitterades till SlatsUlsk.
Primarii Doctor Wallins Motion, om ersättning af Riksdags-kostnaderne för reparation af Storkyrko-Församlingens Orgelverk. S. D. Föredrogos ånyo ochbiföllos: Bevillningssamt Ekonomi-Utskottens Betänkande: N:o 45 , i fråga om ändring i nu gällande Prohibitiva Författningar, samt om antagande af ett friare Handels - System; samt Stats-, Bancooch Lag-Utskottens U tlåtande: N:o 547, om enskilda personers rättighet, att utfärda In visningar, stälde till betalning af andre enskilde, samt beskaffenheten af de fordringsanspråk, 30m derigenom uppkomma. Prot. TJtdr. d. 27 October 1823. 1207 S. D. Upplästes Högloft. Ridderskapet och Adelns den 20 dennes aflåtne Protocolls-Utdrag, innehållande dess inbjudning till de öfrige Riks-Stånden, att med Högh Ridderskapet och Adeln sig deruti förena, att med afslag af Stats-Utskottets Utlåtande, i fråga om Revision af Läst-afgifts-Fondens förvaltning, hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nämnde Fond måtte hädanefter i vanlig ordning, så väl af Kammar-Rätten som af Riksens Ständers Revisorers granskas; men sorn Prestc. Ståndet redan bifallit hvad Utskottet i detta ämne föreslagit och tillstyrkt, fann Ståndet nu för godt att vid samma beslut förblifva. S. D. Föredrogs Hederv. Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag af denna dag, i anledning af Statsoch Banco-Utskottens Memorial N:o 53c), rörande Riks-Ståndens skiljagtiga Beslut, i fråga örn inlösen af f. d. Filial-Disconternes ännu återstående Skuldförbindelser, med inbjudning till instämmande i dess, samt Ridderskäpets och Adelns Beslut angående ofvannämnde Förbindelsers eller Assignationers infriande; och fann Preste-Ståndet icke skäligt frånträda sitt i detta ämne redan fattade Beslut. S. D.
93leb enaljanba åfTgter före* fide kongl 9Jlaj:t till Dlifcts 0tätiber, att nu Oetoilja nebannäntnbe lifa DefTFafs fabe ocf> af behofmet påfallabe anflag, aö angelägenhet, till bet för hvarje föremål upptagna belopp, åbagalägges af be f>anblingar och utrebningar, font ffo; la ©tatsdltffottet mebbelas, nemligen: Siv 5örfvvat0iverfet till ilanba. 7 Dleferbbatterier . 115,000 24 kuflpjecer . 50,000 15,000 ©ewät 300,000 Utrebningsförråben 139,000 (karlsborgs fäflnittg 300,000 — .— (karlscronas befäfltting 200,000 kongsholms bejlprfning . 100,000 0tocfh°^mé aoenuer till lanbs och fjös 300,000 (karljlens iflånbfättanbe 40,000 — •— SJefj beflpcfning . 30,000 — _ (älfsborgs ombpggttab 40,000 SOlateriel för ^ngenieurS; och fPontonietS;(korpfcn 46,000 £Cirfe till (karlsborgs lanetage 23,000 transport 1,683,000 33 — transport 1,683,000: Uthus för 2:bra ©arbets fafern 28,000: Uthus för ©arnifons fjuflfufet > 35,000: * ^pghusbpggnab i (kfjriftianflab 36,000: ©umma 1,782,000: Siv S<H*fwaren>erfet till Sjöö. 180 fl. 30
Ska vi be Gud att det faller en. ADVENT ERIK. äta förstås! Ack! lilla persika, fall, fall! Jag vill att Du skall falla! En persika faller från trädet; Erik tar upp den. Man får icke be Gud om något godt att Nej se, så snällt trädet var! THYRA. jag som sa först att man skulle skaka på trä't... in med ett stort ris. LAGMANSKAN Men nu ska vi dela den rättvist, för det var Ni stygga ungar ska Ni få af mig... ERIK. Jaså, Ni är der och skakar på trä't... kom Nej, mormor, vi ha inte skakat på trä't! LAGMANSKAN. Thyra sa att man skulle skaka på trä't. Kom nu ska jag låsa in Er i källarn så Ni hvarken ska se sol eller måne lysa... Jaså Du talar osanning också! Hörde jag inte AMALIA fram. Barnen äro oskyldiga, mor! FÖRSTA AKTEN LAGMANSKAN. lyssna, och så lära sina egna barn tala osanning! GRANNEN fram. Tänk så vackert, att stå bakom busken och Här talas bara hvad sant är, Lagmanskan. LAGMANSKAN. vid tinget. Men ser Ni, jag känner knepen, och mig! Kom nu ungar! Två vittnen bakom busken, det är alldeles som det har jag hört och sett, det är full bevisning för AMALIA. Mor, detta är synd och skam. GRANNEN lägger fingret på munnen tecknande åt Amalia. AMALIA fram till barnen. farligt! Heldre ondt lida än ondt göra, och jag vet att Ni äro oskyldiga. Gud skydde Er! Och glöm icke Er aftonbön! Gråt inte små barn! Lyd mormor, det är inte LAGMANSKAN ut med barnen. ADVENT AMALIA. Det är svårt att tro, men det är ljuft att kunna't. GRANNEN. när han vill oss aldra bäst? Är det så svårt att tro Gud om godt, äfven AMALIA. jag må sofva på det som på en god hufvudkudde. GRANNEN. Säg mig ett godt och stort ord till natten att skulle offras...
ex. de i tyska tullföreningstarifen å artificiella blommor bestämda något mera än 17 gånger, nedsättning må äga rum från lo till 10 r:dr skålpundet för de förstnämnda och från 6 r:dr 12 sk. till 4 r:dr per skålpund för delar af artificiella blommor. Jemte bibehållande af nuvarande tullbestämmelser för oarbetadt bly, hemställes, att för arbetadt skillnad må göras på »omåladt och olackeradt», samt »måladt eller lackeradt», hvilket i senare tid blifvit föremål för en icke obetydlig import, och införselsafgifterna antagas, för det förra slaget till 1 sk. 6 rst. skålpundet i stället för nu gällande bestämmelse 12 r:dr skeppundet, och för det senare till 6 sk. per skålpund. Enär värdet å blyertspennor utom timmermans-, funnits vara omkring en tredjedel lägre, än hvartill det i gällande tulltaxa är upptaget, föreslås nedsättning i införselstullen från 30 till 24 sk. skålpundet. Hampoch linblår, nu upptagna under särskilta tullbestämmelser, det förra slaget med 6 och det senare med 10 r:dr införselsafgift skeppundet, synas, då artikeln icke utgjort föremål för införsel, lämpligen kunna sammanföras till gemensam tullbehandling, och införselstullen, som i Norrige utgör endast 1 r:dr 40 sk., böra, med afseende dels härå och dels hufvudsakligen å den omständighet, att för ohäcklad hampa tullfrihet vid införsel och för lin betydlig nedsättning i derå gällande införselsafgifter nu föreslagits, nedsättas till 2 r:dr 24 sk. skeppundet. Den genom 1845 års tulltaxereglering i tarifen inrymda artikel bookbindercloth synes rätteligen böra tullbehandlas likasom väfnader och alltså i noten till nämnde rubrik hänvisas.
Pluggar Knnu mera fan jag lämna, (Dm blott gåröen Ijar en laöa, Som fan rymma tjpaö jag brin 2lllt Ijpaö tusen bcita fjufmin, Cusen, tusen flara ögon, Cusen ungbomsfrtsfa röster Kunna trittna octj betyga, Då öe älsfa odj beunöra, Ut öet första jag fan bringa. (Dm jag funöe nämna alla &lt;Såft&gt;or, som min påse rymmer, Sfulle uärlöen nog förhånas, j a g bar (£&gt;retas fyss att sänöa. (Breta tjar öe minsta lappar, (Srcta tjar öe största ögon (Ddj öe tyngsta ögonfransar (Ddj ett litet sr&gt;ärmisft bjärta. (Ddj bon brnsfat i mitt öra, 2ltt bon r&gt;iile fyssa pennan, f} r&gt;ilfen sfrifrnt Jlöalmina, " Kyssa bjanöen, som öen föröe, Kyssa ljufrmt, som öen styröe. bar Kalles stränga bäls&lt; ning: lian vill sfilöras, ban pill ritas. Kalle är en pälötg fämpe, l} an bar tpänne båröa näfuar 2TTeö ett sfinn så tjåröt octj barfaöl Som en gammal, fnotig furas, första f lassen öyrfar Kalle Som en pärlösljistorisf tjjälte, 2TTen öet fattas i b / ans ära, 2ltt öen store finsfe sfalöen 2tn ej sfiiörat bans beörifter.
Herr Baron och Ordföranden yttrade sig som följer: "Herr Niddarhus-Sccreteraren Silverstolpes anförande till Protokollet, hwaruti jag till alla delar instämmer, synes winna ytterligare styrka af de Negerings-Formens ZZ, uti hwilka förekommer om Ledamöter, som äro ensamme om deras Embctsbefattningar. 5:te 8:de och 9:de W innehalla uttryckligen, 202 Expeditioner till RikS-Ständen. att Stats-Sccreterares Embeten kunna af andre förestas. „l l:te Z förmär, att Stats-Ministern för Utrikes Arendcrne kan snpplecras af Hof-Cantzleren, och denne af någon annan Stats-Rädets Ledamot. Men af ingen 8, deruti Stats-Nädet collective omtalas, kan dragas den slutföljd, att Stats-Nädets Ordinarie Ledamöter skulle kunna, antingen för tillfället eller för längre och kortare tid, af tillförordnade Vicaricr företrädas. Wid stadgandet af 12 Ledamöter i Högsta Domstolen, der likwäl 7 utgöra Domfört antal, synes Negerings-Formen hafwa haft för afsigt att förekomma brist pä Ledamöter. Enahanda förhållande synes inträffa med Stats-Nädet, dä 8 8 innehaller att, de fall undantagnc da ämnen af wigt förekomma, 3 Stats-Rads närwaro är tillräcklig, ehuru de äro till antalet 9. Uti de fall, 39, 40, 41 och 42 88 Rcgcrings-Formcn utstaka, förer Stats-Nädet Regeringen med Kongl, magt och myndighet. Det wore att befara, att wid sädana tillfällen Styrelsens anseende kunde lida, om den fördes af andra personer än af dem, hwilkaS högt uppsatta och wigtkga Embete, hwilkas längre handläggning wid och kännedom af Negerings-ärcnderne förwärfwat dem aktning och förtroende. Den befattning, hwilkcn tillkom de fordna Riksens Näd, är nu fördelad emellan Statsoch Justiticr-Näden.
Dä Kongl. Maj:t nu tagit detta ärende under slutligt öfvervägande, har Kongl. Majit, med afseende å de föreslagna byggnadernas vigt för Landtbruksinstitutets bringande i fullt ändamålsenligt skick och med särskildt fästad uppmärksamhet på de för närvarande vid Ultuna befintliga stalloch fårhusbyggnadernas bristfälliga tillstånd, hvarigenom de, enligt hvad upplyst blifvit, äro menliga för de derstädes förvarade djurens helsa, funnit sig, oaktadt riksdagen numera långt framskridit, och fastän byggnaderna, enligt förslaget, kunna anses blifva af mera dyrbar beskaffenhet än behofvet oundgängligen kräfver, härmed böra till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida tillgång till det för ifrågavarande byggnader erforderliga anslag må kunna beredas. De till detta ärende hörande ritningar, kostnadsförslag och öfriga handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling frågan varder öfverlemnad. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. Ludvig Almqvist. Kongl. Maj.U Nåd. Skrifvelse N:o i00, 7 Utdrag af Protokoll lifver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet ä Stockholms Slolt den 9 Mars 1860. Närvarande: Hans Exc. Herr Stats-rninistern för Utrikes-Aremiena, Frih. Manderström, Stats-råden: (Vallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. u Efter föregången justering af protokollet öfver Civil-Ärenden för den 24 nästlidné månad föredrog Departements-chefen, Stats-rådet Almqvist, i underdånighet : l:o