Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi finna häraf huru mångfäldt skiftande gestalter en ursprungligen gemensam föreställning antar i den sig ständigt pånyttfödande folktraditionen. Såsom ytterligare stöd för det nämnda vill jag ännu anföra, att Inderna vid solförmörkelser tro, att demonen Râhu, ljusets fiende, uppslukar solen. Siva har dock afhuggit hans kropp, derföre kommer solen fram då hon passerat Râhus svalg. Begreppet om ett fängslande återkommer äfven i berättelsen om Bala och Vritra, tvenne demoner, som i djupa klyftor hålla fängslade de himmelska korna, de regngifvande skyarna.71 Det påminner derjemte om de finska uttrycken kuu syödään, kuu syntyy, samt kuumet, som instänger månen, hvarpå Kave befriar den.72 Agricola åter säger att månen uppslukades af kapeet; enligt en annan tradition föranledes dess förmörkande af en gudomlighet Rahkoi,73 månne I den finska sagan om Leppäpölkky berättas åter att solen, månen och morgonrodnan hållas fängslade af tre drakar. Dessa dödas af tre ynglingar med tillhjelp af en varg, hvarpå himlaljusen återgifvas åt verlden.74 Utrymmet förbjuder att nu vidare undersöka den härmed nära sammanhängande, af Castrén uttalade, af Collan fasthållna åsigten, att i finska dikten skönjas tydliga spår af föreställningar om en ljusets strid med mörkret. Den hänför sig rätteligen äfven till en jemförelse med den persiska verldsåskådningen, som helt säkert kommer att kasta ett mycket klarare ljus öfver dessa föreställningar. Jag slutar derföre här endast med några ord ur Wäinämöinens afskedssång, der påminnelsen om soitto otvifvelaktigt är ett sednare tillägg, då man under Sampo tänkte sig blott någonting obestämdt, som skaffade lycka: Taas minua tarvitahan, Uuen sammon saattajaksi, Uuen soiton suoriaksi. Uuen kuun kulettajaksi, Uuen päivän päästäjäksi. Efter denna afvikning för utredningen af Sampos betydelse och dermed sammanhängande föreställningar, återvända vi till hufvudfrågan. Vi hafva funnit att ordet
Jag tager mig friheten begära Husets uppmärksamhet på hvarthän det skulle leda, om, oansedt det digra förslag till anslag, hvilket här blifvit oss gjordt af StalsTJtsk., och oansedt de tillökningar, som R. o. Ad. i åtskilliga afseenden beslutat, vi nu. äfven emot StatsUtsk:s tillstyrkande, ehuru Utsk. naturligtvis bör af Ståndet anses hafva med mera grundlighet behandlat frågorna, än den enskilde ledamoten möjligen kan göra det, skulle bevilja anslag samt etablera en sådan princip, att vi, af mer eller mindre förkärlek för ett eller annat arbete, fölen eller annan ort, hade att här gå förbi och på sidan om Utskts förslag, hvarpå slutliga resultatet måste grunda sig vid beräkningen af utgifterna. Om vi gå att besluta emot StatsUtsk:s afstyrkande, oell således komma att grundlägga en brist i tillgångarna, så skall troligen mycken villrådighet uppkomma i fråga om dess fyllande, sedan på detta sätt principen blifvit bruten, och hvar och en af oss skulle framställa förslag till anslag, som af StalsUtsk. blifvit afslagna. För min del yrkar jag bifall till Utsk:s betänk, i denna del. Ilr von Hartmansdorff: Sedan Frih. Rålambs förslag i detta hänseende blifvit bestridt, så anhåller jag, att de reservationer, hvilka tala för samma mening, som Frih. Rålamb yttrat, måtte blifva upplästa, och att jag sedan må få ordet. De finnas i bilagan , sid. 1, af Hr Moberg, och sid. i4 af Doctor Björkman. I anledn. häraf upplästes Hr Mobergs och Doctor Björkmans reservationer. Hr von Hartmansdorff: Af de upplästa reservationerna har det II. Ståndet inhemtat, ali hela kostnaden upp - Den 22 Mars e. m. går lill någnt öfver gooo rtdr, oell att staden åtagit sig att verkställa hela arbetet, oitj den finge ett understöd af 6000 r:dr, d. v. s. icke fullt tvåtredjedelar af det hela. Om nu Pi. o.
Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län och i den mån sådant för hvarje år funnes vara erforderligt, intilldess förhållandena kunde göra dylikt understöd urnbärligt, för ändamålet användas, i nåder föreskrifvit, att Kongl. Majits Befallningshafvande, med ledning af de anteckningslängder, som vid färjeplatserna skulle föras öfver dagliga rörelsen derstädes, samt efter inhemtande af vederbörande färjeplats-innehafvares yttranden och de ytterligare upplysningar i ämnet, som kunde erfordras, skulle vid början af åren 1862, 1863 och 1864 till Kongl. Majit inkomma med anmälan, huruvida kostnaden för färjehåll ningen under nästföregående året kunde anses vara af de influtna afgifterna tillfullo betäckt, eller om något särskildt understöd syntes böra färjeplatsinnebafvarne för samma år tillgodokomma, och, i sednare fallet, för hvardera af dem föreslå det belopp, dock icke utöfver 500 Rdr, som skäligen borde för sådant ändamål anvisas. Kongl. Majit har sedermera, efter skedd framställning om dylikt understöd för år 1861, den 23 Maj 1862, i nåder förklarat sig icke kunna uppå den då gjorda framställningen det sökta understödet bevilja. Af de tre ytterligare å Riksstaten uppförda anslag för lägre landtbruksskolor, å 4,000 Rdr för hvardera, har ett sådant blifvit tilldeladt en redan år 1859 inrättad skola å Afva egendom i Norrbottens län, och de öfriga båda anslagen anvisats för dylika skolor å Marielund i Christianstads län samt å hemmanen Ope och Vester Böhle i Jemtlands län. Sedan Styrelsen för Teknologiska institutet blifvit hörd, i anledning af de utaf Rikets Ständer framställda anmärkningar emot vissa föreskrifter i Institutets stadgar, har Kommersekollegii underdåniga utlåtande i ämnet blifvit infordradt. Detta bar ännu icke inkommit.
J^agUtskottels Betänkanderir 66 IcigS LagVtskottets Btthnkanåéni H.‘o i63. Antom d. 5 Sept 1823. "Riksens Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Utlåtande, angående yrkad ändring uti Kongl. Brefvet den 14 April 1791, samt Kongl. Förordningen om Landtmät er i et i Riket den ia Augusti 1783, i hvad rörer föreskriften om skiftens antal vid Storskiftes föråttningar. Uti ett från Hedervärda BondeSlåndet, den tredje sislledne Martii, tili Lagutskottet remitteradt Memorial af Riksdags Fullmägtigen Carl Hendricsson Bergman, från Gefleborgs Län, anföres: Att, enligt ofvannämnda Kongl. Bref böra, enär Storskiftes Förrättningar uppvisas bos HäradsRätterne, desse noga jéfterse, huruvida skiftens antal, med Landtmäteri Författningar-? ne instämma, samt i annat fall, derest förordningens innehåll i denna del icke funnes vara rätteligen iakttagen, änskönt tvist ej yppas, ingen fastställelse derå meddela, utan den skedda delningen endast tjena Vederbörande till efterrättelse, så länge de enhälligt dermed utnöjas, men x Kongl, LagUtskott ett slet inbunden. 103*7 Förordningen, om Landtmäteriet i Riket, skall likväl enligt Riksdagsmannens tanka, en oell annan ändring vara högst nödig, enär uti de Norra or terne finnas åtskilliga från hvarandra spridda så kallade upprödjningar, eller vattensjuka ängar, sorn i anseende till deras sämre .beskaffenhet, omöjligen förmenas kunna, efter vanlig gradering, tilldelas en jordegare. Då hvarje Granne inom byen nödgas deraf taga sina vissa lotter, hvarigenom ofta inträffar, att någon inom Bylaget, måste erhålla flere skift än författningarne tillåta samt af sådan orsak under stundom skall hända, att
Sedan Utskottet, genom Betänkande, N:o 41» oc^ af återremiss föranledt Utlåtande, N:o 110, föreslagit, att Rikets Staudtr, med framställning af det i Betänkandet omförmälde förhållande, hos Kongl. Majrt anmäla den underdåniga önskan, att fullmagter å namn, heder och värdighet, utan verklig tjenstebefattning, icke måga meddelas; är detta förslag oföi ändradi bifallet af Bo*gareoch Bonde-Stånden, men afslagel af Presle-Ståndet; och har Ridderskapet och Adeln, i stället för hvad Utskottet tillstyrkt, 8 Allm. Be tv.- och Ekert.-Utskottets Memorial, N.o i56. beslutat, alt Rikets Ständer, med framställning af det omförmälde förhållandet, hos Kongl. Maj;t anmäla den underdåniga önskan, alt fullmagter å namn, heder och värdighet ej må tilldelas personer, som icke äro uti verk lig tjenst. Då således endast tvänne Stånd beslutat framställa önskan om upphörande af caraclers-fullmagter för personer, som äro uti verklig tjenst, lärer förslaget i denna del förfalla; men, som Borgareoch Bonde-Ståndens beslut för öfrigt synas öfverensstämma med hvad Ridderskapet och Adeln beslutat, hemställer Utskottet, i enlighet dermed, att Rikets Höglofl. Ständer, med framställning af det i Betänkandet, N:o 41 omförmälde förhållandet, hos Kongl. Maj;t anmäla den underdåniga önskan, att fullmagter å namn, heder och värdighet cj må tilldelas personer, som icke äro uti verklig tjenst. Ank. till Exp. Utsk. den 26 April., kl. 1 e. m. Memorial till Borgare-Ständet, i anledning af återremiss af Be. tänkandet, N:o g6, i anledning af motioner om inskränkning af Landtmanna-seglätionen.
Den del af det för detta år beräknade behof af Discont-biträde från Banquen, hvilken innan årets slut icke blifvit af Riksgälds-Contoiret begagnad , till inlösen af då förfallne, men ouppvisade, Obligationer, bör dock, vid slutliqvid detta år, beräknas såsom begagnad, samt öfverflyttas på Riksgälds-Contoirets nya räkning med Banquen öfver i vanlig ordning in. satte och utassignerande medel; så att deraf, i mån af behofven, må kunna fullgöras ofyannämnde, endast uppskjutne, utbetalningar. g:o Från och med början af nästa år upphörer Riksgälds-Contoirets hittills varande obegränsade Creditiv-rätt till assigriering på Banquen; men på det att Riksgälds-Contoiret ej måtte för ögonblicket sakna tillgäng, att fullgöra de af Rikets Ständer föreskrifne utbetalningar, må Riksgälds-Contoiret ega, att uppå Banquen assignera, i den mån behofvet för dagen ej skulle genom dess egna för banden varande tillgångar kunna fyllas. För de Banquens medel, hvilka sålunda af RiksgäldsContoiret för en tid begagnas, erlägges ingen ränta; men deremot böra de, så snart tillgångar inflyta, ovillkorligen genast återbetalas. 10:0 Hvad som af Banquens behållna vinst för hvarje år återstår, sedan dess förvaltnings-kostnader blifvit bestridde , och afdrag skett för den till inköp af myntbara metaller anslagne Summan, bör, vid ett påföljande års början, uppföras å Riksgälds Contoirets räkning 856 Banco Uiskattets liel'ånkaT\den._ nied Banque», såsom till Riksgälds-Contoiretsi disposition genom assignering aileinnadt. Dermed bestridas af Riksgälds-Contoiret de utbetalningar oell anslag , sorn Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva; äfvensom öfverskotten uppå Statens ordinarie och extra-ordinatie inkomster användas till de utbetalningar, soto möjligen kunna komma att äskas a* det mindre Créditivet, hvilket till utgående från, Riksgäids-Contoiret anvises 11:0
Ad. hvad Utsk. i förevar:de punkt hemställt! 4:de punkten, ang:de anslag lill löneförbättring ål 2:ne Machinist-ofjicerare och till aflöning ål machinisl-stalen; och 5:te punkten, ang:de anslaget för durch-marche-kostnader. Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. 6:te punkten, ang:de anslag till skrifmaterialier och ex penser samt ved och ljus. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Här är åter en sådan punkt, der StalsUtsk. förbigått den brist på förslags-anslaget, som visat sig ega rum. Men Utsk. har denna gång likväl upgifvit för6 H. 11 102 Den 19 April f. m. hällandet, och icke tegat dermed såsom vanligt. Om man ser e uti Revisions-Berättelsen, så finnér man att 2,800 R:dr årligen h brustit. När jag nu lägger dessa 2,800 R:dr till de förra 36, R:drne så har summan ökats till 38,800 R:dr, hvilka föras Ulsk. till last. Jag anser nu, såsom förra gången, det vara förgäfves alt begära återremisS, men vill likväl för R. o. Ad. omtala huru räkningen står. Frih. Åkerhjelm: Jag begärde ordet under det att Hr von Hartmansdorff yttrade sig, under förmodan ali han skulle komma till den konklusion att begära återremiss, men då han-nu slutade med att yttra det hans anförande endast afsåg en liten underrättelse för R. o. Ad., så afslår jag under vördsam anhållan om bifall lill denna punkt. Uppå härefter framstäld propos. blef förevar-.de punkt af R. o. Ad. bifallen. 7:de punkten, ang:de förhöjning af anslaget för Lotsoch Fyrings staternc; och 8:de punkten, ang:de öfriga lill S:le Hufvudtiteln hörande anslag. * Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne.
Föredrogos åter och biföllos Stats-Utskottets d. 31 Maj afgifna och den 8 Juni på bordet lagda Betänkanden angående: 1:0 Herr Landshöfdingen m. m. Focks motion om Lön för år 1813- 2:0 Herr Öfversten G. A. Bergenstråles Memorial om indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster. 3:0 Stockholms Stads samt öfriga Städernes Källare - friheter. 4:0 Motion om Krono - Utlagornas debitering och qvittering efter markegångs-pris. iD^n 15' Junti *545 5:0 Slotts - Byggnaderne på Kungsohr; oell 6:0 Motion om tillstånd till Krono - Utskyldernes erläggande i spannmål. Ut Supra Ex Protocollo Carl Magn. Robsahml Å S. D. nyo fored ro gos Allmänna Besvärsoch Oecönomie-Utskottets Betänkanden af den 6 Juni: ito Angående Kongl. Majtts Kådiga Befallning till Herrar Landshöfdingar, om märkliga händelsers in berättande m. m., som den 8 Juni lades på bordet; och <2:0 Om inskränkning af Exclusiva Privile» gier, som d 12 Juni lades på bordet, Hvilka bifollos. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm S. D. T anledning af anmärkningar vid Uag-Ut-’ skottets den 18 och 26 Maj afgifna, den 3 och 8 Juni på bordet lagda och nu åter föredragna särskildta Memorial, rörande 1:0 Eörlags - Contracters intecknande; arn Förmånsrätt för Förlagsgifvare; och 3:0 4'de -B» Jff.-o 6g; 70. 5 l6 Den i 5 Juni. 5:0 Lösen vid Lagfarter och stämningar m. m. samt örn vadepermingar; blefvo de samma till -Utskottet återremitterade. Ut Supra. Es Protocollo Carl Magn.
Djt ocb bronan tillffpnbabe förlujt 3:o ^öeberbörattbe fjåreflerjfap åligger bet äfmen, mib anfmar af erfätt* ningöjfplbigbet famt böter till ett belopp af ©er 3iiföbaler 32 plingar, att 4 7 tillfe, Det ftämplaDe papperébeloppet froarctr emot famtlige SpéningöfeDlatneö faftftäUDa dparteringö belopp. 4:o 2llit unDerjlef meD jlämplaDt papper eder miD ftämpling Deraf, upp» bäranDe af Ijögre betalning än utfatt är, förfaljfntng eller annan grof fbrbrp» telfe åtalaé miD laga Domfiol odj ftraffaö efter allmän tag. 5:o UnDerlåter utgifvare af tiDningar eller af fåDane pertoDip ffrifter od> brodntrer, forn på ofroannämnDe fatt få åtnjuta portofril)ct, eller boFtrpcfare, broaD om fiämplingen fbaDgaDt är, er fätte Ofj od) bronan Den härigenom upp * {romna förluff, odj bote Derutom tjugufem procent af Den unDanfniHaDe ftämpeb afgiften, Docf ej unDer femtio 3\iföDafer. ^atj ej pjaö, f)»ilfen Dertill mål» lanDe marit, Dele Då anfmaret. 6:0 SöofljanDlare eller annan cnpD utDelare af tiDning, bro<f>ur eller pe< rioDijl pift, forn enligt 10 §. borDt mara flämplaD, men lifmäl blifmit unDan» Dragen
* * T NATIONALTEATERN. D e t är o c k på deras allmänt uttryckta, önskan, I d u n i dag meddelar dikten. 16: 45 p r m e t e r FRÅN M I N A Doktor AFZBLIUS Sparkasseräkning börjar sina mottagningar måndagen den Räntegodtgörelse 5 proc. (G. 88071) I landsorten boende torde hänvända sig d i r e k t till banken. Tandläkare TOM von HALL. AKTIEBOLAGET — 15 Stureplan 15. — Hvard. STOCKHOLMS DISKONTOBANK Al m. I Regeringsgatan I. Skönhet är rikedom, rikedom är makt! uthyras af Hårborttapopulärt-vetenskaplig lärobok för hö- AKTIEBOLAGET garen. jande och erhållande af ansikSTOCKHOLMS HANDELSBANK tets och kroppens skonhet af Med. Befriar ge8 Arsenalsgatan 8. nast från missDokt. Bergmann, läkare. Pris 1 Mark, prydande hår Aktiebolaget erhål es i hvarje bokhandel eller dieller skägg. rekt från Institut fiir Sehönheitspflege Pris kr. 2:50 + porto pr ask. Heinr. Simons, Berlin, JPostdallbu mer Platz X a mot ins. Prospekt Gustaf Adolfs Torg ht 14, nandet. balsam. ästa medel för borttagande af finnar och gratis. godtgör å sparkasserakning 5 %. u B lnader samt att om dagen dölja finnar A hvarje bok kan lyftas intill kr. 1,000 b i och röda fläckar. Utmärkt för herrar som månaden utan särskild uppsägning. lida af s. k. rakfinnar. Pris kr. 2 + porto p r flaska. Bankaktiebolaget Crtme Charmante. tmärkt medel för botande af hudlöshet, STOCKHOLM — ÖFRE NORRLAND, br U ännskador, sårnader, skosfcaf samt för att göra spruckna och röda händer hela och Drottninggatan 6. hvita. Bör finnas i hvarje hem. Pris kr. 2+porto pr burk. Hushål sräkning 5 %. Autisud. Borttager efter några få gångers begagnande hand-, armoch fotsvett.
Maj:t anbefallt utlåtande rörande Kammar-Rättens blifvande organisation, och anledning är, att besparingar på Andra Ilufvud-Titeln skola lemna tillgång till en 748,5oo: Transport 55,230: 17:4> 748,500: ■ 12 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 2. L Transport 55,230:17:4. 748,500: skälig löne-förhöjning förEmbetsoch Tjenstemän i KammarRätten; så har Kongl. Majit ansett något serskildt anslag härtill icke för det närvarande erfordras. 6:0 Det nu på Nionde Hufvud-titeln uppförda-anslag för Bergsskolan i Fahlun, hvilket, såsom en ständigtfortfarande utgift, icke är med samma Hufvud-Titels egentliga föremål förenligt, föreslår Kongl. Majit, att på Andra HufvudTiteln och Bergs-Collegii Stat öfverflyttas med t , , . , , 2,800; 7:0 Skillnaden i coursberäkningenå de för Minister-staten anslagne 100,000 Ridr Transport [58,030:17:4. 748,500: Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N:o 2. i3 Transport 58,030:17:4. Hamburger
Jag kan för öfrigt ej finna någon giltig anledning nu mera till den farhågan, att gifta Personers undantagande från Beväringsskyldigheten skulle medföra någon känbar minskning i de Beväringsskyldigas antal; helst, i händelse af Krig, hvarken Giftermål eller någon annan omständighet, undantagande ålderdom och sjukdom, lärer afhålla många Svenskar ifrån att i nödens stund taga till Vapen för sitt Fäderneslands försvar, I anledning häraf torde jag få anhålla, att Oeconomiai-Utskottets Memorial måtte blifva återremitteradt. Friherre Drufva, Thure: Qeconomiae-Utskottet har icke trott det vara dess skyldighet, att uppsöka skälen till Herr Rosenschölds Motion. För öfrigt har vid öfverläggningen uti denna fråga förekommit, att åtskilige Ynglingar på Ön Riigen och i Pommern åren igotS och 1807 ingingo Giftermål med gamla Käringar, för att derigenom undvika deltagande uti det dåvarande Landtvärnef. Då dessa sålunda ingångne Giftermål, långt ifrån att befordra, snarare hindrade folkökningen, och då Utskottet icke ansett det vara nyttigt att göra ändringar uti den, angående /Allmänna Beväringen nu gällande Författning, hvilken redan en längre tid blifvit utan allt klander och med serdeles beredvillighet verkställd; har Utskottet så mycket mindre trott sig böta antaga Herr Rq* Den 17 Februarii, senschölds Motion, som derigenom endast hyende åt fegheten och beqvämligheten skulle kunna beredas. Herr Nauckhoff, Carl Ulric: Jag är af lika tanka med Herr Rosenschöld och tror att det varit Utskottets skyldighet att närmare undersöka och utreda den väckta Motionen innan bifall till densamma blifvit afstyrkt. — Om, enligt Friherre Drntvas mening, någon gäng handt, att den till Bevärings-ålder komne Ynglingen uppsökt en gammal Käring till maka för, att få hus och hem och undslippa Beväringsskyldigheten, har otVifvelaktigt oftare inträffat, att den unga kraftfulla Mannen, dels af nödvändighet och dels af naturlig böjelse förenat sig med den , som blifvit Fäderneslandet nyttig genom uppfylda pligten att vara Mor.
Dessa småbröd lämpa sig äfven att servera till Blanc-manger. — M — Efterrätter. Äppelmos Till 12 " 8 äpplen tages 2 J S socker och 4 gram salicylsyrepulfver. Äpplena skalas och kärnhusen borttagas. Sockret blötes i vatten och kokas, tills det är simmigt, dä äpplena ilägges och kokas, tillsj det hela är som en mos och ser klart ut. moset hälles så i burkar, som väl täckas, och kan förvaras öfver vintern. Kan användas emellan tårtor i gräddvisp m. m. Medel mot hosta, katarrh, och halsförkylning. Man intager starkt salviathé, uppblandadt med honing och litet ättika. Mot snufva intager man en varm matsked 6 — 12gånger omdagen, mot hosta äfvenledes, och mot förkylning i halsen gurglar man sig dermed 20 — 30 gånger om dagen. Daphne. God efterrätt. Ett qvarter risgryn sköljas väl, först i kallt, sedan i varmt, och så åter i kallt vatten; derpå sättas de på elden i ett stop uppkokt söt mjölk, och får blandningen under ständig omrörning koka, tills grynen äro väl kokta. Om nnder kokningen skulle behöfvas något mer mjölk, innan grynen bli kokta, så spädes men med kokt mjölk, men ej mer än att, när grynen äro kokta, det hela då är tjockt som gröt. Då upphälles det i ett fat att kallna. Under tiden vispas ett halfstop tjock söt grädde till ett hårdt skum med 8 lod socker och några droppar bittermandelolja; detta hälles till risgrynen tillika med 11 kakor upplöst gelatin och omröres väl. Sedan hälles massan i en vacker form och gräddas. Tvätten. Att tvätta atlas, sidenband, brocat och dammast. Tyget bestrykes antingen med venetiansk tvål eller äggula eller bägge tillsammans, tvättas i ljumt vatten, sköljes i kallt och torkas; derpå upplöses gummidragant i friskt brunnsvatten med vinättika, hälften af hvardera, och silas genom en duk för att blifva fri från äfven den minsta orenlighet.
St:rs beslut vid olika riksdagar H. lil. 28 434 Den 17 Mars e. m. ingalunda varit öfverensstämmande, utan tvärtom företett de största motsägelser. Då synes det åtminstone mig rådligast att för närvtde ej rubba det bestående, utan låta det fritt få utveckla sig, utan ständiga lappningar och ändringar. En annan talare, Hr B. Tornerhjelm, har visserligen erkänt sig sakna erfarenhet och studier i hithörande ämnen, men så förmenar han ock, att man mycket väl kan undvara grekiskan. Ja, sådane finnas, sorn äfven utan klassisk bildning kunna uträtta stora ting och föra icke blott sin närmaste kommun, utan ett helt folk fram, utan fotfäste al en sådan bildning. Men, den värde talaren må hafva visat sig äga huru stor praktisk förmåga som helst; min öfvertygelse åtminstone är, att hans nit för det allmänna bästa och hans många resurser i öfrigt skulle uträttat än mera, om han icke från sina yngre år försmått att låta den klassiska kulturen älven eröfra någon vrå af hans hjerta och hans håg. Mig synes, som om t. o. m. de riksbekanta professorerne i Helsingborg väl kunde ännu tarfva någon styrkedryck ur vishetens bägare, den må vara hemtad från Mimers brunn eller från Castalias rena källa. Icke utan smärtsam förvåning hörde jag på förmidd. för den klassiska liniens söndersprängning varmt uttala sig en af mig, liksom af hela delta hus, högt aktad talare, sjelf en ättling af Johan Skytte och vid vårt första lärdomssäte representerande denne den store Gustaf Adolfs store lärare och rådsherre. Som emellertid det mesta af hvad han anfört redan blifvit af andra talare till vederläggning upptaget, och han ej berört de rent pedagogiska svårigheterna, som bär just äro de största, kan jag nu undgå att deröfver yttra mig.