Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Befälets Löner vid LifGardet lill Häst understiga Befälets vid de öfriga GarnisonsRegemen terna, tyckes det vara billigt, att detta Befäl, tjenstgörande vid ett CavalleriRegemenle, sättes i parité med de öfriga, och att den lönetillökning Regementet redan åtnjuter icke vidare anvises å Titelns besparingar. Att Kongl. Majrt hittills icke använt några besparingar å materielen till löneförbättringar, torde bäst kunna inhemlas deraf, att af besparingarna på 3:dje HufvudTiteln betydliga anslag blifvit gjorda för Materielen. Sålunda har användts t. ex. 20,000 R:dr B:co till en Stallbyggnad för Svea Arli11 eriRegemente; 27,000 R:dr lill Wanäs Fästningsbyggnad; hvarigenom tillfälle lemnades till arbete för en del af Westergölhlands population, som behöfde förtjena till lifsuppehälle efter missväxtåret 1826. Dessutom hafva flere år från 9 till 10,000 R:dr blifvit använde lill Kungsholms Fästningsbyggnad. Jag tror således icke, att ett klander är rättvist, som göres emot det användande, som ägt rum af besparingarne. Att desse hädanefter blifva mindre än hittills, är en gifven sak, enär Kongl. Maj:t iqS Qen 5 October t. m. sjelf föreslagit, att anslaget till brödbakningsoch durcmarche-kostnaderne m. m. skall nedsättas ined a5,ooo Ridr; och örn Kongl. Maj;ts Nådiga framställning, att begrafningshjelpen för Officerarne hädanefter får lemnäs till Armeens PensionsCassa. af Rikets Ständer bifalles, så gör delta äfven en afkortning af 16,000 R:dr, eller tillsammans 4i>ooo R;dr, som besparingarne komma att utgöra mindre än hittills, och som tydeligt visar det oriktiga, att på oftanämnde besparingar göra några anvisningar. Friherre Sprengtporten t Jacob Wilhelm.
Sak samma gälle för gästgifvaregård, som till förberörde ändamål utses, Den 4 Ma j i f. m. 11 dock ej förr än hålloch reservskjutsen, ined LänsStyrelsens begifvande, derstädes upphört. 7:0 Angeläget torde äfven vara, att, till ytterligare befordrande af industrien, att transportera resande, såsom andra flyttbara varor, uti Författningarne bestämmes, att gästgifveriskjuts i sådant ändamål får begagnas, på sätt nu sker med hummer, ostron och fågel för Hufvudstadens behof, under vilkor likväl, i anseende till åkdonets tyngd, på sätt nu Författningar det bestämma; men icke i afseende på antal af personer, som å åkdonet transporteras, då deras sammanlagda vigt ej öfverstiger det stadgade högsta beloppet efter använda häst-antalet: vilkor, som, ehuru gynnande speculationer i denna del, troligen ändå förr eller sednare, skulle förmå speculanterne att betinga sig frivilligare biträden vid forslingen, än de ogena, nödtvungna, de möta på Gästgifvaregårdarne, äro nödvändige. 8:0 Vidare och till slut föreslås, alten underd. begäran göres, det Kgl. Majit läcktes, genom vederbörade, innan nästa Riksdag, låta böra Posthemmans-egare utefter de större landsvägarne, huruvida de, mot erläggandet af någon vacanceafgift till Postverket, vilja vara fria från Postföringen, intilldess Postverket, genom ökade inkomster, vid ett ändradt fortskaffnings-satt, icke fin - 12 Den 4 Maji f. m. nes vara i behof af denna afgift, eller om de hellre vilja ingå genast i Knektehållet, med thy åtföljande besvärligheter; samt, att Kongl. Maj:t äfven Nådigst täcktes till samma tid låta höra hålloch reserv-skjutsskyldige å samma vägar, huruvida de skulle i contant eller genom fouragepersedlar vilja lösa sig från utgörandet af så många hästar i skjutslaget, som private Forvagnsegare med egna hästar skjutsa förbi den Gästgifvaregård, hvartill de äro anslagne; afgiftenicke att utgå längre, än den anses behöflig till betäckandet af Postverkets kostnader för Forvagnsinrättningens fullkomnande på samma väg, och rättigheten alltid lemnad de aflägsnare framför de närboende, att sig af anbudet begagna.
Det är oss alla bekant, att indelningsverket just består deri, alt fästa soldaten vid fosterjorden och all tilldela honom ett jordtorp så snart han blifvit anlagen; men emedan han derefter ofta blir på längre eller kortare lid bortkommenderad, likasom till de årliga mötena, så behöfver han en tro i huset. Hustrona blir honom redan i unga år nödvändig för vården af hus, hera, åker, äng och boskap når lian är borta. Det är icke nog alt han, ännu okunnig i jordbruket, blir jordbrukare, nästan sjelf ett barn, blir han make och far innan lian ännu hunnit förskaffa sig nog erfarenhet och stadga att utföra dermed åtföljande dyra pligter. Han svigtar vid deras upfyllande. Behöfver och pröfningar af mångfaldig art infinna sig, och han förledes i följd deraf till afsteg, hvilka stå i strid med det goda rykte och disciplinära ordning, som inom arméen måste råda, hvaraf följden blifver hans afskedande och förlusten af det lilla jordbruk, som kanske i förtid lockade honom till egen bosättning. Stugan är då oftast full af barn och hushållet faller församlingens fattigvård lill last. Jag är öfvertygad, att om man gör sig besvär med att efterforska orsaken till fattigdomen å landet och fattigtaxans förhöjning, den till betydlig del skall finnas härröra från afskedandet af unga gifta krigsmän. Huru det anmärkta skall på bästa sätt förekommas, antingen serskilt med afseende på giftermålet, som ofta endast torde hafva haft det emot sig, alt omständigheterna tvingat till hvad som bordt ske af fri vilja, eller på det för tidiga afskedandet och för mycken nogräkenhet dervid, kan jag väl för närvar, icke upgifva, men säkert skall vid pröfning af det nu föredragna genomgripande förslaget, hvilket icke torde sakna sin vigt, vederbör. Utsk. finna utväg att i någon mån afvärja eller fästa Regeringens upmärksamhet pä de olägenheter med indelningsverket jag i korthet omförmält och hvilka säkerligen vitsordas af de ledamöter inom Utsk., som ega kännedom om och egnat omsorg åt våra kommunala bestyr på landet.
Academierne i alla dero rörande ansökningar och actioner; Academi-hemman, sorn ej iiro skatte; .4c<roncr, Fiskaliska; — rörande Academier, Gymnasier, Hushållnings—Sallskaper, Kyrkor, Skolor och Hospitaler, rattigvårds—Inrättningar, Pensions-Kassor och alla andra fromma Stiftelser samt Academi-hemman; Afoch Tillträdes—husesyner å alla Kronans och Statens boställen, samt bref och utslag derom; Afsked för Soldater, Båtsmän och Spel i nummer, med flere af gemenskapen vid Militären; Af skrifter, som lör historiska och öfriga vetenskapliga upplysningar ur RiksArchivet meddelas; i A nordningar ; Ansökningar till Kongl. Majit af Soldater och Kronans Båtsmän, med ilere af gemenskapen vid Militären; — af en hvar om bokars och ekars fällande, svedjeland och utsyning dertill, eller om utsyning till ny åker och äng, beteshagars intagande och uppodlande lill nybyggen, äfvensom de i dessa fall hållna undersökningar oell vederbörandes utslag; — sorn röra Academier och andra Läroverk; — af Studerande vid högre eller lägre Läroverk om stipendier samt om un dergående af examina ; — till Lärare-beställningar vid Folkskolorna på landet, der de icke med annan tjenst äro förenade; — med klagan öfver tillfogadt våld och oförrätt af Krono-betjente eller andre embetsman, när saken innefattar ett verkligt brottmål; — i brottmål och liskaliska actioner samt i alia sädane ekonomi-, polilioch militår-ärenden, hvilka antingen kunna röra någon hel menighet eller hafva afseende på allmänna och kommunala onera, såsom publika byggnader, fråga om Kronooch Kyrko-tionde samt Presträttigheter, vägars och broars underhållande, knekte-, rustningsoch roterings-skyldigheters utgörande, krono-, fångoch gästgifveri-skjuts, med mera dylikt, jemte de utlåtanden, bevis och expeditioner, sorn Domare och Embetsman i dessa ärenden meddela; — permissionsaf Soldater och Båtsmän med flere al gemenskapen vid Militären, för att utom
N:o 79, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 50, öfver väckta motioner om ändringar i 17 Cap. 2 §. Rättegångs-Balken och de dertill gjorda tillägg. S. D. Yid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 29 sistlidne Juli på bordet lagde Utlåtanden: N:o 75, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 44, i anledning af väckt fråga om förtydligande af 2 §. 41 Cap. MissgerningsBalken; N:o 76, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 46, öfver väckta motioner om ändring af 24 Cap. 8 §. 34 Cap. samt 35 Cap. 1 §. Missgernings-Baiken; och N:o 77, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 47 öfver väckt motion om ansvars stadgande för inslående af fenster; fann Ridderskapet och Adeln för godt att bifalla Utskottets i Betänkandena N:ris 44, 46 och 47 afgifna förslag. S. D. Då nu ånyo föredrogs Lag-Utskottets den 29 sistlidne Juli på bordet lagde Utlåtande N:o 78, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 48 öfver väckta motioner om åtskilliga ändringar i Concurs-lagen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att afslå, hvad Utskot - Prol. Utdr. d. 1 Aug, tS4o. 421 tet i Betänkandet N:o 48 föreslagit, rörande förändring af 5 Cap. 67 §. Concurs-lagen, men biföll i öfrigt till alla delar sistnämnde Betänkande JN:o 48. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet en, i den ordning, 29 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, af Herr Roosj Carl Ulricj anmäld anledning till anmärkning emot Stäts-Rådet samt Slats-Secreteraren Grip. Från Högvörd. Préste-Standet.
» Indrifningen af fem testamentsbevillningar i St. Kopparbergs län hade under längre tid, för en af dem ända från 1808, varit fördröjd, och kommissarier och fullmäktige i riksgäldskontoret hade under åren 1817 — 19 fyra gånger härom begärt upplysning af konungens befallningshafvande — utan att ens erhålla svar. Ärendet öfverlemnades då af fullmäktige i riksgäldskontoret till justitieombudsmannen, som först efter två gånger upprepad begäran om förklaring erhöll den äskade upplysningen om ärendets skick. Deruti ingick dock ingen förklaring, hxarför k. befallningshafvande så länge underlåtit att besvara riksgäldskontorets skrifvel-ser, och justitieombudsmannen fann sig derför föranlåten att öfverlemna handlingarne till advokatsfiskalen i Svea Hofrätt. » Det embetsmemorial, i hvilket advokatfiskalen hos Svea hofrätt anställde åtal mot Järta, som förklarat sig personligen bära ansvaret för försummelserna, hafva vi icke varit i tillfälle att få läsa, men känna oss öfvertygade, efter det omdöme hr Forssell derom fällt, » att det vimlade af oformligheter ». Så mvcket enklare hade försvarsskriften kunnat blifva. Den blef motsatsen. Endast slutet deraf är infördt i lefnadsteck-ningen, men detta upptar sju tättryckta sidor. Gerna instämma vi deruti med minnestecknarén, » att detta försvar är en mästares och lyfter sig stundom till verklig vältalighet », ja, » att det är ett advokatoriskt konststycke ». Men deri har Järta också tecknat sig sjelf som den anspråksfulle och • hänsynslöse aristokraten och byråkraten, i hvars uppfattning det ingick, att riksgaldskontoret, som ej var k. maj.ts utan ständernas verk, icke egde samma anspråk på uppmärksamhet från k. befallningshafvandes sida som kollegierna. » Till ett sådant verk ansåg han sig endast ha höfiighetspligter, men inga ¿ndra skyldigheter att uppfylla, än hvad angick att lemna laglig handräckning, då en sådan äskades. »
St. besluta och hvilka förut utgjort bevillntr, blifvit såsom sådane behandlade, på sätt jag redan nämnt förhållandet hafva varit med den personliga skydds-afgiften och med kurhus-afgiften, hvilken är en verklig kommunal-afgift, samt derföre i olika län utgöres till olika belopp. Under sådana omständigheter må man ej klandra Serskildta Utsk:s förfarande vid voter:s-propos:s upställande; ty det stödjer sig dels på föregtde Riksdagars praxis, dels på Talmännens och Konst.- Utsk:s Ordf:des samtyckande stillatigande, då frågan Jörst var föremål för Ståndens granskning. Jag vet naturligtvis, lika väl, som andra ledamöter, att då Talmans-konklaven och Konst.Ulsk:s Ordf. äro ense, så lärer det vara förgäfves att med dem disputera. Det har jag icke eller ämnat; men jag har önskat, alt man måtte känna sakens rätta beskaffenhet och alt man icke måtte på Serskildta Utsk. kasta ett klander, som del icke förljenar mera än de, som nu tadla dess förfarande. Gr. Lagerbjelke: På sätt jag förut har visat, finnes genom Reg:s-F:n bestämdt, att de bevillntr, hvilka der exempelvis upräknas, äro sådana afgifter, hvilka R. St. åtaga sig för slatsbehofvens fyllande. För sådana afgifters bestämmande och användande finnes äfven en viss ordning i Grundlagen fastställd, och onekligt är, att denna ordning icke blifvit följd vid dispositionen af de medel, som skola erhållas genom skatten å bränvinsförsäljningen. Den siste värde talaren medgifver äfven, att samma ordning icke i denna fråga blifvit iakttagen. Första gången Serskildta Ulsk:s förslag ang:de användandet af bränvinsförsäljningsmedlen hår förevar, antogs delta förslag med någon förändring, och derföre att så tillgick, har den siste värde talaren anklagat dels Landtm., dels ledamöter af Ståndet för bristande upmärksamhet å hvad Grundlagen stadgar.
För vaktbetjeningen hos Ridderskapet och Adeln sex traktamenten, beräknade från den 11 sistlidne November; „ dito hos Presteståndet fem dito, hvaraf fyra beräknats från sistnämnda dag och 1 från den 8 nästlidne Januari; „ dito hos Borgareståndet fem dilo, beräknade från den 24 November sistli det år; „ dito hos Bondeståndet fem dito, hvaraf 1 beräknats från den 11 :te, 1 från den 13:de, 2 från den 15:de och 1 från den 20:de sistberörde månad; „ dito hos Konstitutions-utskottet två dito, hvaraf det ena beräknats från den 2:dra och det andra från den 6:te December sistlidet år; „ dito hos Stats-utskottet fem dito, hvaraf 2:ne beräknats från den 2:dra och 3:ne från den öde i samma månad; „ dito hos Bevillnings-utskottet tre dito, beräknade från den 3:dje i samma månad; „ dito hos Banko-utskottet tre dito, dito från den 2:dra i samma månad; „ dito hos Lag-utskottet två dito, hvaraf ett beräknats från den 2:dra dito och ett från den Usta nästlidne Februari; „ dito hos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet fyra dito, hvaraf det ena från den 3:dje och de frenne ölriga från den 6 December sistlidet år; samt „ dito hos Expeditionsutskottet, tre dito, hvaraf 2:ne beräknats från den Usta December sistlidet och ett från den 3:dje Januari innevarande år. Vid jemförelse emellan antalet af tjenstemän och vaktbetjeningen under inneva.- rande och sednast förflutna riksdag, befmnes, att den hos riksstånden och utskotten anställda personal nu är ökad med 5 kanslister, nemligen 2 hos Bondeståndet, 1 hos Konstitutions-utskottet, 1 hos Bevillnings-utskottet samt 1 hos Allmänna Besvärs och Ekonomi-utskottet; äfvensom med 3 vaktmästare, nemligen 1 hos Presteståndet, 1 hos Banko-utskotiet och en hos Expeditions-utskottet.
För att lätta transporten af Malm och andra effeeter, som till ett belopp af omkring 16,000 foror nuförtiden drifves .på axel emellan Grufvortie och Sala Hyttor, nära i mils väg och hvilken transport med en stigande tillverkning kommer alt betydligt ökas, bar Bergslaget under de lörflutne fem åren anlagt en Canal för lastpråmar, hvilken, tillika med. en af gråsten murad rymlig Sluss om 16 fots djup varit begagnad år i833 l'U f af vägens längd och uppgår kostnaden för denna anstalt till fulla l8,ooo R:dr Banco. Sala Silfververk tiar således på sisla qvinqvennium fortfarit att förifras under ledning af dess nitiske och skicklige Bergshauptman och gerona den nya regleringen vunnit en säker grund för dess framtida bestånd 1 förening med Stats^Verkets båtnad. Messingsbruken här i Länet äro 2:ne, hemligen Bjurfors och Skultuna. Det förstnämnde dock mindre betydligt, etaedan tillverkningen derstädes sistlidet år endast uppgick till 8 Skeppd 7 L:pd 2 Skålp. Messing och har således ännu mera aftagit än efter sista berättelsen. Skultuna Messings-Bruk: Årliga tillverkningen vid delta Bruk, hvilken 12 fordom sammanräknadt utgjorde 900 a 1,000 Skepp:d måste i anseende till bristande afsättning vid slutet af sista decenniet inskränkas till \ å 5oo Skepprd. Orsakerne härtill vörö icke allenast anläggandet af flere Messingsverk i Frankrike under de långvariga krigen, som hämmade sjöfarten, utan ock en förbättring af tillverkningarne i andra Länder, då deremot den föråldrade tillverknings-methoden här bibehölls så alt varorna i godhet icke kunde täfla med utlänningens. Det Bolag, som efter aflidne Bruks-Patronen Adlervald blef ägare af detta Verk, inseende förenämnde olägenhet utvalde nuvarande disponenten Herr Lieutnanten Carl Hammarskjöld, att göra en resa till,de förnämsta Messings-Verken i Tyskland för alt söka upplysningar om hvad som kunde gagna och förbättra Skultuna tillverkningar.
Åh se, god morgon mamsell Thilda lilla, hur står det till på morgonqvisten? MATHILDA. Har ni sett till min far? just hit för att söka honom jag; jag har en godbit len, vill ni höra? FREDRIKSSON. Är han inte hemma jag kom åt honom här, som just skall fröjda honom in i sjäMATHILDA. Nej tack, kära Fredriksson. Ni har FREDRIKSSON. Jo, i går afton vet jag väl, att då alldeles icke sett till honom? han gaf sig af med några af våra gossar, upp åt sögit vägen, det har jag platt ingen nys om. det var förståndigt det. der, på en liten marschruta, men hvart de sedan taMATHILDA. Men Fredriksson följde icke med dem, FREDRIKSSON. Åh, gubbevars; mamsell Thilda måtte väl aldrig i verlden tro att jag vill hålla mig 5 på något vis förnämligare än de andra Kommer aldrig i fråga, att jag skulle vara en sådan ynkrygg i fråga, mamsell lilla. och låtsa skicka mig som bättre folk, kommer aldrig MATHILDA. Fredriksson förstår mig icke. Inte är det rätt, att lägga bort pengarne på krogen, när man inte en gång har en sticka ved att elda med hemma. sticka? och jag som skulle ge ut min sista slant ville köpa den af mig för halfva priset! FREDRIKSSON. Herre Gud, ha' ni inte en ved för tidningen här, ... om jag ändå visste någon som MATHILDA. Jag fick i går in ett par riksdaler för ett arbete som jag slutat, och min far lofvade ha' de väl, i stället, strukit åt i nalt. att köpa upp både ved och mat för dem; men nu FREDRIKSSON. Åh, det tror jag inte, för det var Lasse Ryqvist som var i turen att beslå, och han har inte ondt om fyrkarne, han men, hör på, gra stickor. jag skall springa till grannarne och be dem, om nåMATHILDA. Tigga således? när man inte har sjelf, så ska' andra hjelpa en, det förstås det. han vill. FREDRIKSSON. Ja, hvad är det för skam i det? MATHILDA.
Besvärsoch Ekon.Utsk., afsagt sig sin befattning såsom ledamot i nämnda Utsk., och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla hans begäran att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen. Bifölls. Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att innan nästa plenum välja en ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk. efter Hr Tornerhjelm. H. R. o. Ad, åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m. In (idem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.utdr. för denna dag f._m. Till pröfning företogs Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns den 27 sistl. Febr. på bordet lagda betänk. N:o 33, i anledn. af väckta motioner om närmare bestämmande af stadgandet i 26 cap. 2 §:n Byggn.-b:n, rör;de byggnadsskyldigheten å prestegårdar på landet. Frih. Cederström, Jacob: Jag får begära afslag å detta betänkande. Utsk:n hafva deri tillstyrkt Ständerna att begära hos Konungen ett reglemente, hvarigenom allm. lagen skulle komma att ändras. Denna form är icke öfverensstämmande med 87 §:n Reg.F:n, icke heller förenlig med hvad i afseende på ömsesidiga rättigheter och skyldigheter mellan presterskapet och församlingarnes innevånare är bestämdt. Det fäller af sig sjelft, att om man vill hafva ändring i stadgandet om skyldigheten rör:de prestegårdsbyggnuder och deras underhåll, så måste det komma att ske genom rättelse i allm. lagen, men ingalunda medelst något K. reglemente; ty möjligtvis kunde ett sådant reglemente tillägga presterskapet större rättigheter, än de enligt lag nu äga, eller tvertom. Jag anhåller om propos. till afslag å betänkandet. Hr Palmcrantz, Joh. Mauritz: I motsats lill den sista talaren, får jag anhålla om bifall till detta betänkande.
Nar derföre Coust.- Utsk. uppgjort ett förslag, så modifieradt af samtliga Stånden, att en längre tid för riksdags varande blifvit antagen , så vore det olämpligt, att denna K. propos., som blifvit af Const.Utsk. afslyrkt, äfven skulle hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Gr. Frölich: Den siste talaren har otvifvelaktig! rätt 1 sin åsigt af saken. Jag bekänner, att jag, då jag förra gången yttrade mig, förbisåg, att någon kunde anse ett till handlingarna lagdt betänk, såsom hvilande intill nästa riksdag; och Frill. Cederström? påstående, att vi skulle hafva 2 till nästa riksdag hvilande förslag, innefattar tydligen ett sätt att göra en sådan tolkning möjlig. Del är på denna grund, och sedan Hr Cederschjöld upplyst mig, att det icke duger att hafva 2 alternativa förslag hvilande, som Ständerne måste, på det att en grundlagsföiändring skall kunna äga runi, hafva uttryckt en och samma opinion, och den blir icke en och densamma, om den är tvä fa lid ig vid den ena riksdagen, vida bättre till och med om den blir — en fal Idig. Jag förenar mig således med Hr Cederschjöld, att vi böra afslå den K. propostn och vidhålla det förut lattade heslutet. 334 Den aG Augusti f. m. Hr Lefren, Joh. Pehr: Jag är också af den tanke, atl R. o. Ad. gör rättast att afslå den K. propos:n; men jag hemställer, om det ej hör ske i den form, att Const.- Utsk:s grunder, som äro uppgifna i det betänk , som nu är före, måtte för afslaget åberopas, således att R. o. Ad. på de grunder, sorn Const.Ulsk:s nu föredragna mern. innehåller, afslår Konungens propos. Då har man salivera! det förslag, som redan är antaget af samtliga Stånden, och icke bundit sig att antaga hvad Gonst.Utsk. lofvat. Hr Bråkenhjelm:
Gust, af Ugglas■, Carl Stellan Mörner, G. Adlerbeth•” Uå StatsUtskottet, i anledning häraf, nu får afgifva dess yttrande, har »Utskottet funnit sig böra till Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande hemställa följande omständigheter. Beträffande det för RiddarhusFiscalen, på den grund nu föreslagne traktamente, att, i anseende till Ståndets talrikhet och organisation, en Tjensteman under sådan benämning, alltid i och för Riksdag behöfves, hvilken äfven vicf alla föregående å annan ort än Stockholm, haline Riksdagar skall erhållit arfvode af StatsWer, ket, och hvarföre hans Arfvode vid denna Riks. dag ansetts icke skäligen kunnjf RiddarhusCas, san påföras; så enär RiddarhusFiscalens Befattning, utgör en Ridderskapet och Adeln enskildt rörande Commjssioh, som, grundad på Riddarhus-Ordningen, synes icke böra hänföras till de i Riksdags ordningen föreskrifne och tillit-, ne Tjevistemanna Befattningar i och för Riks, dagsgöromålen; har \StatsUtsköttet ansett sig icke kunna tillstyrka, att RiddarhusFiscalen ny., emot StatsUtskottets Betänkanden, 345 4 hvad förr vanligt varit, må tilläggas något Trafiarnerite af Statens medel. Då skillnad billigen torde böra göras i Traktamentets belopp för de af Stånden antagne Cantzlister, så, alt de Ordinarie undfå en mot deras åliggande svarande högre aflöning än de Extra Ordinarie; hemställer Utskottet om icke Traktamentet för de senare må skäligen kunna bestämmas till Två Riksdaler om dagen för dem hyardera hos samtelige Stånden. Det för Notarierne hos Hedervärda BondeStåndet till lika belopp sorn för Vice Secreteraren derstädes, Herr Lagmannen m. m.