Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Således, då enligt constitutionen, alla Svenske medborgare äro jemlike inför lagen och vid användandet till Statens tjenst, fastställer SkolOrdningen ett förmögenhetens uteslutande företräde, vid inhämtandet af erforderlig skicklighet för detta ändamål. Vidare, der det stadgas (1 Sect. Cap 7 § 6): att efter någon viss tid den gosse skall ovilkorligen från läsoverket varda skiljd, som för bristande natursgåfvor ej kan uppnå de för uppfattning påbudne insigter. Hvem det är som skall verkställa detta afskiljande, eller detta bestämmande af natursgåfvornas brist, om det är Classens Lärare, Läroverkets Rector eller dess så kallade Inspector proximus stadgas icke i lagen. Man kan då temligen säkert förutse hvem det skall vara som tillegnar sig denna rättighet, att gifva patent på snillrikhet eller dumhet. Från alla de anmärkningar, sorn detta förhållande måste föranleda, vill jag afhålla mig och blott 636 Den 24 Februarii, eriedra derom, att i fall denna lag vid förra seklets början varit gifven, Sverige åtminstone gått miste om den beundrade lärdomsidkare som aldravidsträcktast utbredt fäderneslandets littera!ra äta. Slutligen forde äfven den Skolordning icke kunna anses vara uttänkt i constitutionell anda , som långt ifrån att befordra kännedomen af modersmålet och färdigheten att på detsamma yttra sig redigt, ledigt och behagligt: en färdighet, som i hvarje land med representant f författning, måste vara af yttersta vigt att förvärfva, ingenting vidgjort att förbereda en sådan skicklighet. För att förebygga allt sophistiskt vederläggande , måste jag dock här erindra, om de båda Classer af elementära läroverk SkolOrdningen angifver. Den förra Classen kallas (1 Sect. Cap. 1. §. 1) ApologistSkolor, och de skola, heter det, åsyfta beredande till allmän medborgerlig bildning; den sednare eller LärdomsSkolor åter, beredandet till den högre vettenskapsodlingen, liksom den uteslöt allmän medborgerlig bildning.
Summa 624,408: 44. 1. 1,680,037: 27. 5. § 1- Enligt den öfver Post-verkets räkenskaper och förvaltning under revisions-året aflemnade berättelse, hafva, för underlättande och befrämjande af post-kommunikationerna, följande åtgärder blifvit vidtagna, dem Revisorerne ansett sig böra meddela: l:o Sedan Kongl. Maj:t dels den 31 Januari 1856 bifallit, att, till beredande af en snabbare postförbindelse, posten emellan Ostersund och Norrige genom Herjeådalen finge med särskild skjuts fortskaffas å den del af vägen, der denna post med gående bud då befordrades, dels den 25 derpåföljde September anbefallt General-post-styrelsen gå i författning om åtgärder för inrättande af en Post-expedition, benämnd Funäsdalen, i byn af samma namn, inom Tönäs socken, och Styrelsen i slutet af December månad samma år från Norska Regerings-departementet för det Indre erhållit underrättelse derom, att posten emellan gränsen och Röraas blifvit ordnad att från och med nästföljde Februari må 36 - nads ingång ändras i öfverensstämmelse med den af Styrelsen föreslagna ändringen å Svenska sidan, kungjordes, att den medgifna ändringen i sättet för postens fortställande å Svenska sidan skulle vidtaga samt Post-expeditionen i Funäsdalen öppnas med början af Februari månad 1857. 2:o Under den 10 November 1855 anbefallde Kongl. Majit att, på sätt Generalpost-styrelsen hemställt, ny post en gång hvarannan vecka skulle inrättas fram och åter emellan Österåsens postoch gästgifvaregård i Häggenäs socken samt Gäddede by i närheten af Frostvikens kyrka i Fölinge Lappmarks pastorat, att sättas i samband med den emellan Östersund och Sollefteå gående post, dock med vilkor att socknemännen i de trakter, genom hvilka posten komme att färdas, men der gästgifverier icke finnas, genom sockenstämmo-beslut skulle förbinda sig att, emot vanlig skjutslega, ansvara för postens förskaffande, derest sådant icke kunde genom entreprenad eller beting tillvägabringas emot billigare eller enahanda lega, som den för gästgifveri-skjuts bestämda; och blef, sedan nödiga åtgärder i förenämnde hänseende vidtagits, denna postgång öppnad med April månads början 1857. 3:o
Hr Nauckhoff, Samuel Wilhelm, ... Hr Stråle af Sjöared, Fullm. Hr af Sille'en, Lars Gabriel, med 54 röster. „ Rafclt, Anlon, „ 54 „ „ 1992. „ Lagerstråle, Gerhard, „ 54 „ „ 379. Frih. von Vegesach, Achilles, 53 „ , 478. Hr Printzenskjöld, Cart, , 53 , „ 1378. Lagerbjelke, Carl Oscar, „ 53 „ „ 20. Frih. Bonde, Cart Jedvard „ 52 , „ 1747. Hr Wiegetstjerna, Fullin. Gr, Gyldenstolpe, Ulrik, „ 52 „ ,1199. „ Simmingskjöld, Fullm. Frih. Koskull, Anders, „ 47 „ Varande Supplcanterne och ordningen dem emellan genom lottning bestämde. Lades på bordet ncdannämnde från StatsClsk. inkomne utlåtanden och memorial: N:o 137, i anledn. af väckt fråga om förändrade grunder för lösningsprisets bestämmande å kronotionde och hemmansräntor inom Fellingsbro härad; N:o 138, i anledn. af väckt motion om vissa hemmansägares i Marka m. fl. socknar befrielse från erläggande af skatt för betesrätt å kronoparken Mösseberg; N:o 139, i anledn. af väckt motion om försäljning lill skatte utaf lieulenantsoch underlieutenants-boställena vid Norrbottens och Westerbottens fälljägnrc-corpser; N:o 140, i anledn. af väckta motioner om försäljning till skatte af Kronans en del fisken, m. m.; N:o 141, i antedn. af K. M:s nåd. remiss å åtskilliga und. ansökningar om restitution eller afkortning af bränvinsbränningsbc vi Ilning; N:o 142, i anledn. af väckt fråga om utsyningsrätt å kronoskogar för sådane boställen, som icke äga någon skog; N:o 143, i anledn. af K.
ByggningaBalken, som handlar om Socknemäns skyldighet att deltaga i byggande och uppehållande af Kyr. ka och hvad dertill hörer: såsom Kyrkostapel, Kyrkomur, Socknestulva och Fattighus. Stadgandet i detta lagrum, att byggnings virke, körslor, och annan kostnad till sådan bygg. nåd skall utgöras efter hemmantalet, men dagsverken ef Ter matlagen, har Motionairen ansett i senare delen obilligt och orättvist, enär deraf följde, att egare af flera hemman, som brukas af tjenstehjon, de der af egaren njuta stat eller kost, och hvilkas antal kan uppgå till 50 och derutöfver, ej är skyldig att utgöra flera dagsverken , än ett matlag, som består af endast 2 arbetsföra perso - 8 LagUtskotleis Betänkande N:o 5. ner; hvarföre Motionairen föreslagit den ändring i berörde att byggningsvirke, körslor och all annan kostnad kall utgöras af alla hemman efter deras oförmedlade hemmantal och af serskilda lägenheter efter deras Extraroterings hemmantal, men dagsverken efter antalet af Mantalsskrifne personer emellan 15 och 60 års ålder; och borde, hvad Bruk och Qvarnar angår, förhållas på sätt derom förut är serskildt stadgadt. Utskottet, som tagit detta förslag i öfvervägande, finner visserligen att sa. kalladt matlag eller röktal i allmänhet icke är en tjenlig eljer billig måttstock för allmänna besvärs och utskylders fördelning; men sorn i förevarande fråga de skäl och omständigheter förekomma: a) Att ej allenast flera serskilda författningar bestämma matlags-beräkningen till grund för utgörandet af åtskilliga ständiga utskylder, såsom Lagmansoch.
Till motionären, som ej vill vidtaga åtgärder för motionens tryckning, får jag ställa den anhållan, att han ville begära, alt motionerne må blifva med öfriga Stånden communicerade. Jag vet, att dertill erfordras 4 eller 5 exemplar, och då, med afseende på motionernas vidlyftiga omfattning, det är för mycket begärdt, att motionären skulle anskaffa afskrifterna, anhåller jag att afskrifningen måtte genom Ridd.cancelliet besörjas. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Till en del förekommen af den sista värda talaren, vågar jag hemställa, om ej Hr Frih. o. Landtm, täcktes höra R. o. Ad., huruvida R. o. Ad. medgifver, alt dessa motioner tryckas på allmän bekostnad. Hr Bråkenhjelm förenade sig med Frih. Ridderstolpe. Den i3 Januari f. m. 9« Hr Gripenstedt, Joh. Att g.: Innan R. o. Ad. kan lemna sitt ja eller nej till Frih. Ridderstolpes föreslagna åtgärd, torde vara nödigt alt närmare inhemta innehållet af motionerna; hvarföre jag anhåller, att de må få hvila på bordet till nästa föredragning. Frih. Ridderstolpe instämde med Hr Gripenstedt. I anledn. häraf, blef Hr Nordenanckars annu icke remitterade motion hvilande på bordet. Hr Gri pens ted t, Joh. Äng,: Innan R. o. Ad. öfvergår till föredragningen för dagen, anhåller jag få göra en kort framställning, som dermed icke äger sammanhang. Bland de ämnen, som upptaga längre tiel än de flesta andra, är utan tvifvel tull-frågan; och då denna sak äger nära sammanhang med ett mål, som hvilan på R. o. Ad:s bord, nemi. den ifrågaställa inbjudningen till Öfriga Stånden att sig med R. o. Ad. förena i afseende å vissa bestämmelser, så får jag hemställa, om det ej vore nyttigt lill tidens vinnande, alt denna inbjudning så fort som möjligt kunde expedieras.
Majit täcktes vidtaga den författning, att dädanefter skattläggning å husbehofs-qvarnarnar ej måtte ega rum, samt att egarne af så beskaffade, redan skattlagda qvarnar finge, så länge dessa blott nyttjades för egit behof, tillgodonjuta befrielse från årliga räntan, StatsSecreteraren under den 17 November 1818 afstyrkt bifall till ansökningarna, följakteligen äfven så vidt de åsyftade upphörandet af en då för hand varande, och frikallelsen från en kommande skattläggning; hvarvid Utskottet ansett i synnerhet anvärkningsvärdt att han, med underlätet urskiljande af föredragnings-ämnets olika delar, j ett sammanhang tillstyrkt, Constitutiöns-Utskottets betänknnclen, 169 styrkt ej allenast de äldre skattläggningarnes fortfarande bestånd, hvilket skäligen kunde pröfvas lämpligt och nödigt, enär Riksens Ständer icke anvisat medel till bristens fyllande, utan jemväl en förtsatt ny skattläggning å tillförene derifrån befriade Mjöloch Såg-qvarnar, hvaraf dittills ingen ränta eller inkomst varit för Staten påräknad, samt att, oaktadt målets likhet med verkliga beskattningsfrågor, Stats-Secreteraren utsträckt denna sin negativa åtgärd ända till den positiva, att, emot Allmänna Beredningens yttrande, tillstyrkt utfärdandet, på sätt KammarCollegii Circulaire den 16 December 1818 innehåller, af allmänna Kungörelser om beslutet; en anstalt, som föranledt oredor, missnöjen och locala undantag. 3:0 Mot Herr StatsSecreteraren för Handelsoch Finance-Ärendena, Klintberg, att han den 125 Februarii 1818, på en enda Ämbetsmans förslag till organisation af Magazinslnrättningens Öfverstyrelse, tillstyrkt hufvudsakliga förändringar 1 ett Allmänt Verks Styrelseform, entledigandet af fem äldre Ledamöter, hvilkas skicklighet och nit vitsordats och hvaribland en var med fullmagt försedd, samt tre nyas tillsättande, med betydligen förhöjda lo» Bihan* till R, S.
Häradshöfding Erik Bergpil, friherrinnans son i första giftet, fäste på systerbarnens lärarinna ett par ögon, strålande af glädje. Sedan sällskapet druckit te, kom konversationen i gång och då föll samtalet på vittra ämnen. Johan Olof talade med värme och stor liflighet, de andra förvandladas då till åhörare. På deras ansikten återspeglades hänförelse och beundran. Man vågade icke andas af fruktan att förlora ett enda ord och man försattes i spänd väntan, då han gjorde en paus för att hämta andan. Hans tal liknade suset af örnens väldiga vingar, man förstummades, man häpnade och erkände sin egen ringhet inför denna gigantiska ande. Supéen anmäldes, till sorg för de af samtalet lifligt intresserade åhörarna, och man begaf sig ut i matsalen. Under supéen närmade sig friherrinnan sin dotter: ”Huru har Maria Saxenberg blifvit dina barns lärarinna?” frågade hon. ”Kyrkoherden skref och uppfordrade mig att antaga henne.” ”Är hon hans protegé!” utbrast friherrinnan. ”Hon är också ett utmärkt fruntimmer,” förklarade majorskan, ”känner mamma henne?” ”Något.” Friherrinnan aflägsnade sig. Erik hade under tiden uppsökt Maria. ”Hvilken öfverraskning att återse dig, sedan långa år förgått, utan att du låtit mig höra något från dig.” ”Jag skref ju, att vi icke förr skulle återse hvarandra, än jag förskaffat mig den bildning, hvarefter min själ törstade,” sade Maria. ”Och huru har detta lyckats dig?” ”Genom hans godhet, som till mig betalat din skuld,” sade Maria och pekade på Johan Olof. Innan vi gå vidare i denna lilla berättelse, är nödigt nämna, att friherrinnan Bringenstjerna, då hon gifte om sig, skilde barnen i det föregående giftet från sig. Hennes andra man hade fordrat detta offer, och den förälskade kvinnan bragte honom det. Barnen anförtroddes åt friherrinnans broder, löjtnant Skjöld, som var deras förmyndare.
Dessutom böra, för oförutsedda hiindelser, tvenne serskilda tillräckliga summor anslås, oell till utbetalning å Riksens Sländers Riksgälds-Conloir anvisas; den ena att vara tillgänglig, dä Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, finner den vara oundvikligen nödig; den andra, alt, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan llun Riksens Ständer sammankallat. Riksens Ständers förseglade anordning å sistnämnde summa må ej förr brytas, eiler summan af Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret utbetalas, än Riksdags-kalleisen blifvit i Hufvudstadens kyikor vederbörligen kungjord. §• 81. Denna Regerings-Forin samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, ulan genom Konungens och alla Riks-Slåndens sammanstämmande beslut. Ej må frågor derom uti Ståndens plena väckas, utan anmälas de bos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valde Constitulions-Utskott. Delta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarne granska, rger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga all verkställa. Riksens Ständer må icke å deri Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, ulan först å den nästföljande, derom besluta. Blifva då alla Riks-Stånden om andi ingen ense, öfverlemne de förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville hilt bifall dertill gifva. Konungen ineddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan. Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, öfverlemne
Då jag likväl för min del anser ingenting vara för Staten angelägnare än betala gamla skulder, synnerligast till gamla orkeslösa personer, hvilka i Statens tjenst egnat hela sin lefnads verksamhet, oftast på helsans bekostnad, så får jag i egenskap af motion föreslå: att Rikets Ständer måtte anslå det erforderliga beloppet 107,000 Rikdaler, för att de af armée-befälet, hvilka tagit afsked med rätt till pension före 1858, må kunna tilldelas enahanda pensions-tillökning som dem af sagde befäl, hvilka efter 1858 tagit afsked med rätt till pension. Stockholm den 15 November 1865. C. F. Ridderstad. lith. till R. St. Af Herr Ridderstad, C. F( om anslag till uppförande af en byggnad för Topograf ska korpsen och Krigsarkivet, m. m. Redan vid förra riksdagen inlemnade jag en motion om anslag till en byggnad för Topografiska korpsen, men hvilken, i anseende till de många andra dåvarande utgifter, icke lyckades att vinna Stats-Utskottets tillstyrkan. Jag har denna gång hopp om bättre lycka, emedan sakens angelägenhet torde allt mera inses i följd af den framgång, med hvilken de topografiska arbetena fortgå och det uppenbara gagn de göra. Jag lärer ej behöfva utveckla det olämpliga uti, att ett embetsverk med den utvidgning det topografiska nu eger, och med en så dyrbar materiel, icke har sin egen lokal, der på ett ställe allt kan förvaras och bearbetas, utan att, såsom nu är händelsen, arbetena skola ske på skilda håll, kartplåtar och konceptkartor, hvilka sednare knappast kunna ersättas, måste esomoftast skickas mellan de flera lokaler, hvaraf tvänne hyrda, korpsen nu eger, hvartill kommer den försvårade tillsynen och alla andra lätt insedda olägenheter af en sådan arbetenas splittring, och det bristande utrymme, som måste uppkomma, då hyran skall utgå af det årliga anslaget för arbetena, hvilka man ogerna vill inskränka.
Varfsoch Artillerie-klargöringskostnad för ett 60 Kanonsskepp 800. —■ - Kostnad för 3:ne månaders Varfsoch Artilleri-utredning utom krutet 4000. Helliggare, heloch halfifat samt öfrige vattenkäril 7040. — - 2Q 2gg ___ Total-summa för skeppet Tapperhetens skråf, rundhult, inventarier, klargöringsoch utredningskostnad 299,368. — - Betänkanden, N:o 101. 5g .. b) Orlogsskeppet Manligheten af 74 kanoner. Totalt värde, försedt med completta inventarier, upptackladt, utredt och armeradt 307,811: 3a. - c) ÖrlogsFregatten af Chapman af 44 kanoner, uttagen från gamla Reparations-dockan i October 1819, då försedd i rummet med ny garnering, åtskillige skadade timmer uthuggne och nya insatte, nya garneringen af furu, några skadade band, knän och halkar ersatte med nya. Bordläggningen ifrån Kohlen upp till Bärhultet af Fur, utom Bog och Läring, hvars beklädnad af Ek, dessutom försedd med ny koppariorhydning och förbultning. Klädseln öfver Bärhultet, till större delen af Fur, jemte åtskilligt annat inom Fartyget försedt 1824 och > godt stånd satt; hvadan Fregattens varaktighet, jemförd med en nybyggd, såsom 2;3, och med afseende å dess dåvarande skick lika fyra femtededelar emot en ny Fregatt af samma certe, så att då den sistnämnde Bihloch Bohl-färdig kostar 120,000 R:dr B:co Fregatten af Chapman vore värd g6,ooo. — - Skepparelnventarie-uppbörd, uppgående ny i complett stånd till 40,000 R:dr, men å Fregatten af Chapman öfver hufvud tagen till en fjerdedel sliten 3o,ooo. — - Artillerielnventarie-uppbörd, efter Fregattens bestyckning 26 st.
Jag anhöll, att tryckningen måtte ske på allmän bekostnad. Herr Hjerta: Jag hemställer till Grefve von Schwerin, om han icke vill tillåta, att hans anmärkningar tryckas, jemte mitt svar. Jag skall åtaga mig besväret alt ombesörja tryckningen, och tror att det dervid ej skall blifva fråga om någon enskild uppoffring. Grefve von Schwerin lemnade härtill dess bifall. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att Herr Hjertås ifrågavarande tvenne Motioner måtte, jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf, nu afgifne yttranden, till BancoUtskottet remitteras; hvilket bifölls. Herr von Vegesach, Ernsta uppläste följande: Alt i Ekonomiskt hänseende söka förbättra Befälets beklagansvärda tillstånd in - Den i December. 87 om Armeen, är visserligen ett nödvändigt och vackert företag; men jag tror det för Fäderneslandet vara lika påkalladt af nödvändigheten, alt derjemte befordra dess krigiska brukbarhet, som är och bör. vara höjden af allt Militäriskt efterslräfvande; så mycket mera nödvändigt för Fäderneslandet, som Nationers sjelfständighet och Politiska anseende till stor del hvilar på Mängden, Dugligheten och Tapperheten hos deras Arméer; och då en Armées stridbarhet i synnerhet beror af dess högre befäls skicklighet och krigserfarenhet, blifver det befordrandet häraf, sorn skall utgöra ämnet för. min Motion. Det är en afgjord sanning, alt en Officer utan någon krigserfarenhet med de största theoretiska kunskaper och den bästa aplication är likväl i fält oskicklig till ett högre befäls förande; oskicklig, ty en högre Militair roed all möjlig theori, men utan krigserfarenhet, är i lika förhållande med en Läkare, som berömligt genomgått sina studier och läst alla Medicinska Alhandlingar sedan Hippoerates tid, men aldrig sett någon sjuk. Beklagansvärdt är det Land, kvilkets Armcer skall anföras af oerfarne Chefer. Vår sednare krigs-historia har lämnat oss flere varnande exempel derpå.
Och hafva Herr Doctor Svedelius med många andra Ledamöter af det Högv. Ståndet med Herr Prosten Grape instämt. Hos Vetil q/l. Borgare-Ståndet. Af Herr Noreus, sorn , med framställning af angelägenheten af Lappska folkstammens bibehållande, så vida de rika malm-tillgångarne i Gellivare skola kunna transporteras till Bruks-anläggningarne uti kustlandet, hvilket hufvudsakligen endast af Lapparne med deras Renar kan verkställas, på sådan grund och då afvittrings-verket i Norrbottens Län, enligt hvad Kongl. Majlis Befallningshafvande derstädes uti merberörde Skrifvelse till Kämmar-Collegium upplyst, med det nu anställde ringa antal Landt Besv. oeh Oecon. Utsk. mätare pä mera än 100 år icke torde hinna fullbordas, men Lapparne, hvilkas bibehållande och förökning beror på den omständigheten , alt de, efter Nybyggenas och odlings-lägenheternas afskiljande och indelning, få den öfriga delen af landet sig till fristad anslagen, under tiden troligen skulle alldeles försvinna, för sin del önskar, att ett nytt anslag på rpde Hufvud-Titeln, till aflöning för ett vida större antal Landtmätare än det nuvarande, äfvensom till underlättande af alla de lill afvittringens snara fullbordan hörande anstalter, målle beviljas, och hvilket anslag Herr Noreus föreslår till 10,000 R:dr om året. Ilos Hedervärda Bonde-Ståndet.
Serskildt anhöll Stats-rådet tVeern att få för sin del i underdånighet förklara, det han icke kunde undertrycka den öfvertygelsen, att tiopenningstyc - 6 Kongl. Majus Nåd. Proposition, N:o 52. ket utgjorde ett mindre beqvämt mynttecken, som tillika hade den olägenheten att alltför mycket aflägsna sig frän verkliga metalliska värdet, hvadan, i Stats-rådets tanka, lämpligare skulle vara att för denna myntsort använda den uppfinning, som utomlands ej länge sedan egt rum, nemligen att slå lägre myntvalörer af silfver, men meden omgifvande ring af koppar; och trodde Stats-rådet, att man åtminstone borde hålla öfvergången härtill öppen, till dess fullständig kännedom och erfarenhet om nämnda uppfinnings ändamålsenlighet hunnit inhemtas. Hvad Stats-rådets fleste ledamöter härvid i underdånighet tillstyrkt, fann Kongl. Majit godt i nåder gilla och bifalla; och skulle i, enlighet med Kongl, Majits sålunda fattade beslut, förslag till nådig proposition i ämnet uppsättas och serskildt justeras. Ex protocollo L. L. Fries. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 20 December 18 47' Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse j Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre j Statsråden, Friherre Stael von Holstein, Munthe j Friherre Peyron j Silfverstolpe, TFcern_, Friherre Gyllengranat j Faxe j och Fåhreeus, Kongl. Maj-.ls Nåd. Skrifvelse, N:o 53. 7 Chefen för Finans-deparlementet, Stats-rådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse till Kongl Maj:t förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag med Kongl. Majrts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående serskilda jemkningar uti det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagna myntsystem. Kongl.