Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sundhets-kollegium af vissa skrifmaterialier under de båda revisions-åren har, vid jemförelse med andra vidsträcktare embetsverks uttag af enahanda materialier, synts Eevisorerne så betydligt, att de funnit sig höra detta, om en mindre god hushållning med expens-medlen vittnande, förhållande anmäla. På grund af särskilt uppgjorda utdelnings-stater äro nemligen, utom andra skrifmaterialier, uttagna: Postpapper. Ord, skrifpapper. Karduspapper. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 21 Justitiae-Canzleren och Justitiae-Ombudsmannen må ej i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksens Ständer ega att fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna ernbetsåtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att Riksdagsman i mål, som honom personligen rörer, väl må deltaga i öfverläggningen, men ej i beslutet. §• 57- Ordförande och Vice-Ordförande i Utskotten väljas, bland hvartderas ledamöter, samfäldt af Tio valmän från Äldre Karaaren, af hvilka hvart Stånds dervarande medlemmar, inom sig, utsett tvänne. §. 58. Alla Riksens Ständers Utskott, med undantag af Hemliga Utskottet, hvars göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola inom fyra dagar ifrån den, då de utsedde blifvit, sammanträda och sätta sig i verksamhet; börande Utskotten, i den mån ärendena hinna utarbetas, så fort sig göra låter, med sina yttranden till Riksens Ständer inkomma. §. 5g. Intet Utskott, Constitutionsoch Banco-Utskotten allena undantagne, må ega att väcka nya frågor till afgörande i Kamrarne, eller att upptaga andra, än de från dem remitterade ämnen, och hvad dermed står i omedelbart sammanhang. §. 60.
117 sorernes summ,intrade annu på Hammar-rättens pröfning beroende anmärkning dera, att någon afgift för gulddragareoch guldslagarc-arbrten lika litet under nvssnämnde. som under föregående år blifvit debiterad och redovisad, ehuru, jemlikt Kominers-kollegii kungörelse den 9 Augusti 1758, grundad på Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 18 nästlörulgångna Juli, dylika tillverkningar skola konlrollsliimplas oell afgift derför betalas; och halva Rikets Siänder i afseende å denna fråga inhemta!, att, sedan under målets behandling upplyst blifvit, dels, vidkommande guldslagare-arbeten, att dessa genom E. K. Mils Nådiga Bref den 2 November 1847 och Kominers-kollegii derpå grundade kungörelse den 2.4 i samma månad, äro från probering och kontrollslämpling fritagne, och dels, hvad beträffar gulddragare-arbeten, all några sådana tillverkningar, beslående hufvudsakligen af s. k. grosstråd, allt ifrån är 1819 icke blifvit lill kontrollverket inlemnade, ifrågavarande anmärkning, jemlikt Kammar-rättens resolution den 8 Oktober sistlidna år, lunnits icke lill någon åtgärd föranleda.
Direktion meddelade, i Stalsråds-protokollet intagna redogörelse för utgifterna i berörda hänseende under föregående är inhemtat, alt kassan fortfarande är i verkligt behof af delta understöd; Och hafva Rikets Ständer, med anledning häraf, lill omförmälda ändamål för hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 å Riksgälds kontoret anvisat ett kreditiv å 85,500 R:dr, med skyldighet för pensionskassan alt till Riksgälds-kontoret afstå det kassan lör hvartdera af nyssnämnda tre år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthållsafgifterna; hvarjemte Rikets Ständer medgifvit, att, på sätt nu eger rum, berörda årsanslag må qvartalsvis under hvarje år utbetalas, dock med förbindelse för kassans Direktion alt, så snart det årets räkenskaper för hvilket anslaget är alsedt, hunnit afslulas, hos Fullmägtige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligl, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke åtgått, öfverskottet återlemna. 33:o. Officerares anställning i utländsk krigstjenst. Med erinran, hurusom vid de två sistförflutna riksdagarne Rikets Ständer beviljat ett årligt anslag af 9,000 Ridr, att, för då gällande statsreglering, enligt Kongl. Majlis disposition användas till understöd åt officerare af arméens särskilda hufvudvapen, som kunde vara hugade att inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige slående magt, hvars armé lill större eller mindre del befunne sig på krigsfot, med Kongl. Majit förbehållen rätt att hvad af anslaget inom ett år kunde komma att besparas få för ett följande år för ändamålet disponera, har E. K.
I anledning af hvad jag nu i korthet anfört, vågar jag föreslå: det Rikets Höglofliga Ständer, med afseende å de trängande omständigheter, som göra afslutandet af allmänna afvittringen inom såväl kustlandet som Lappmarkerne uti rikets nordligare provinser, så snart möjligen ske kan, högst önskvärdt, täcktes anslå nödiga medel till aflönande af tillräckligt antal särskildt förordnade afvittringslandtmätare, hvilka, oberoende af afvittringen inom det nedra eller kustlandet, endast sysselsättas inom Lappmarkerne, på det afvittringen inom dessa vidsträckta trakter må hinna afslutas förr, än skogarne blifvit helt och hållet förödda; och att Rikets Ständer behagade i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t, om utfärdande af nödiga föreskrifter härom, hvaribland, att, intilldess afvittringen hinner försiggå, en provisionel undersökning af de skogstrakter, som böra tillfalla sågverken, måtte med första verkställas, samt att, under den tid denna försiggår, Kongl. Maj:t måtte i nåder förordna, att all skadad skog å de till sågverken upplåtna skogstrakter måtte, efter utstämpling, genom jägeribetjeningen å offentlig auktion försäljas, öfvertygad om, att Kongl. Maj:t och Kronan snart skulle erhålla ersättning för de uppoffringar, som i detta afseende göras, genom de stora skogsvidder, som skulle falla under Kronans omedelbara disposition och den förökade inkomst, som dessa skulle lemna, utbeder jag mig remiss till vederbörande Utskott. Stockholm den 11 November 1865. Josef Oscar Almqvist, från Norrbottens län. 112 Motioner i Bonde-Ståndet 1865 N:o 147, m.o 147. Af Johannes Andersson från Göteborgs och Bohus län, om anslag för anläggning af en kanal från Rörbäcks Kihle till Ersvik inom Lane härad af nämnda län. Bland de företag inom vårt land, hvilka befrämjat industri och rörelse, äro förnämligast att räkna våra kanalanläggningar, hvilka jemväl såsom kommunikationsanstalter bidragit att öka samfärdseln mellan landets innevånare och sålunda i sin mån äfven bidraga till bildning och förkofran.
Utskotten till-1 styrkt, att afgifterne från 30 kannors panna skola förhöjas och sådant från kanna till kanna, tror jag det vara rättvist, att en dy» lik jemkning sker äfven derunder, på sådant sätt, att några skil lingar fråntagas pannan om 17 kannor och tilläggas 24 kannors pannan, äfvensom att några skillingar borde fråntagas en 36 kannors panna och påläggas den om 29 kannor, och så jemförelsevis på andra kannerymden emellan 16, 25 och 30.” Härmed förenade sig Jonas Nilsson från Carlstads och Petter Pehrsson från Calmara Län. STOCKHOLM, tryckt i MarquÄrdska Boktryckeriet, 1829.: ■ k v Tidvilln* Lago. Öre, Utsif. Bet, TV:o iy. i N:o 1 Ankom till Exp. Utskottet den 19 Sept, 1829, Betänkande, i afseende på föreliaftl transkil ing af Kongl. Maj:ls förnyade Seglalions-Ordning af d. 21 Julii i8a5. Viii den granskning af Seglations - Ordningen * sorn blifvit föranledd af en fran Högloflige Ridderskapet och Adeln till Utskotten remitterad Motion, deruti Herr Tham, Wollrath» begärt* att de Lagar och Reglementariska Författningar, Som anga handeln, matte öfverses och Sndana förbättringar deruti föresläs, som kunna kraftigast motverka förbrytelser, hafva Utskotten funnit de flesta stadganden i berörde Seglationsordning innehålla sådana Reglementariska föreskrifter, till hvilkas ändamålsenliga förändrande och förbättrande de Em hetsoch Tjenstemän, hvilka skola handhafva föreskrifteme, bäst äro i tillfälle att aflemna nödiga förslag och upplysningar; hvarföre Utskotten finna sig böra inskränka deras åtgärd till utlåtande och förslag, i afseende på några få lagoch straffbestämmelser. x Gap. Om hvad Skeppart, har att iakttaga innan han till inloppseller lossningsort ankommit.
Sedan uti ingifwit Memorial blifwit vrkadk, delS att Swenste Jordbrukare i allmänhet äter mätte, i likhet med hwad Eommerce-Collegii Kungörelse den lg April 1736 Xidd. och Ld.prot. 6:te Land. 2 vkir 2lfd. 944 Den 2Z April. a78S stadgar, genom 12 Procents pramier upmuniras till utwidgande af Schäfcrihandteringen och deraf följande förökande af iuhämffa Uäförräd, dels att Lagensförbud i 6 Cap. 1 Z Handels-Balken emot Landthandel matte up« häfwas i afseende pä Inrikes fallen ull och en fri handel dermed tillätas; hafwa Riksens Stander wid öfwerwägande häraf, nogsamt insett detta ämnes wigt för de inhemfke Fabrikcrms upkomsi; men dä erfarenheten wisat hwilken ringa inflhtclsc nämnde Prämier haft pä Ullhanteringens ripmuntran och fortkomst inom märt Fädernesland, där manga hinder deremot sig förete, härrörande dels af sielfiva Climatet dels deraf ait Landtbrukaren manligen kan genom andra företag räkna pä en större winst, än den han skulle hämta af en till utgängen ofta osäker Färffötsel, äfwen med beräkning af den hjelp, som utfallande belöningar kunde gifwa, anse Riksens Ständer stg ej äga anledning, att i underdänighet tillstyrka hwad i afseende pä Prämiers utfästande således blifwit föreflagit; utan fä endast till Eder Kongl. Majtts Egen Nädiga omsorg i underdånighet öfwerlemna hela denna angelägenhet, jncd nnderdänig anhällan, det täcktes Eder Kongl. Maj:t, till ändamälcts befrämjande, nied nägon lämpelig npmnntran eller distinction i Räder hugna dem som genom en widsiräcklare Färffötsel göra sig af det allmänna wälsörtjente, samt derjemte lika Nödigt widtaga nödige anstalter att rfrän Utrikes Orter införflrifwa
Som flere af socknemännen yttrat den önskan, att orgelverk uti härvarande kyrka måtte uppföras, vore församlingen till idag inlyst, för att rådgöra om denna angelägenhet, och ehuru samtliga närvarande hördes villige och hugade, att efter råd och lägenhet bidraga till bestridande av kostnaden för orgelbyggande, så ansågs nödvändigt, att alldra först göra sig underrättad, huru dyrt ett sådant verk, ungefär skulle blifva? Hvarföre nämndemannen Nils Svensson i Häggesta, som den 22 dennes, skall öfvervara riksdagsmannavalet i Östersund, anmodades, vid samma tillfälle resa till Frösön, för att af orgelbyggaren herr direktör Ek göra sig underrättad, huru mycket ett mindre orgelverk skulle komma att kosta? Hvarefter socknemännen ville besluta om och huruvida nämnde företag blir för socknen möjlig eller icke. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sckenstämma uti Häggenås sockenstuga d. 25 september 1859. § 1 I anseende dertill, att fähuset vid folkskolan befinnes allt för trångt och så kallt, att det, sistl. winter icke kunde begagnas, och dess utom så illa placerad, att det medelst dess gödselstad, inom ganska kort tid, kan upprottra väggen å dermed förenad bryggstuga, voro, efter vederbörlig skedd pålysning, socknemännen kallade och nu tämligen talrikt samlade, för att rådgöra och besluta, huruvida församlingen vore villig, att anskaffa ett nytt mera ändamålsenligt fähus vid folkskolan? Det gjorda förslaget att köpa och på skolgården uppsätta ett gammalt fähus, som bonden Pär Ersson i Kougsta, förklarat sig villig sälja för 20 r.d:r riksmynt, förkastades genast, och på framställd proposition, att på socknens gemensamma bekostnad uppföra ett nytt, dertill ville socknemännen icke samtycka utan påstodo, att de i detta afseende gjort hvad de borde göra och trodde att, om väggarna diktades, kunde oftanämnde fähus kunna vara både tillräckligt stort och fullt brukbart.
— Nickel: ren eller legerad med andra metaller, i tackor 11 ii ii — 30. fri. smidd eller valsad 11 ii ii 129: — 10: — Arbeten af gjutet jern: osvarfvade och opolerade skenstolar för jernvägar, hällar och andra i öppen form gjutna 11 ii ii förbud. 3 8 Kongl. Majlis Nåd. Proposition J\S 39. Arbeten af gjutet jern: Rör, bärbjelkar, machinaxlar m. m pr 100 kilogr. kärl och andra arbeten „ „ , polerade eller svarfvade „ „ förtenta, emalj erade eller lackerade „ , „ Arbeten af smidt jern: gröfre, opolerade „ „ „ låssmedsarbete „ „ spik, tillverkad med machin „„ „ „ handsmidd „ skrufvar, bultar och skrufmuttrar „ „ „ ankare „ „ j kettingar „ „ verktyg „ „ „ husgeråd, poleradt eller måladt . „ „ „ ,. emalj eradt, förtennt eller lackeradt „ w Stålarbeten: verktyg „ „ » knifsmide , » , \ Arbeten af diverse metaller: verktyg af jern, stålade „ v n kopparslagarearbeten „ » „ Maehinerier: fasta ångmachiner „ „ „ ångmachiner för fartyg „ „ „ machiner för jordbruket m. m „ „ „ Trävaror: virke (ej af ek) i stock eller tillhugget pr stére sågadt af mera än 80 millim. tjocklek 5, „ „ 80 millim. tjocklek eller derunder (om 100 millinr. längd) „ „ läkter och stäfver 1000 stycken årämnen pr metre åror „ Afgift. Eril. si ra t Enl. den vid traktaten fo gode taxa. Fr. C. Fr. Ph i T w 1 , 20. fritt. I1 r so. fria. — 048. fria. — 072. fria. Tändstickor Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition J\s 39. 9 Tändstickor: Fartyg: af trä . „ af jern Tjära och Beck:
Dertill tu bräder bak i de tu hörnen af tabernaklet; Så att hvartdera af de tu bräden lagar sig med sitt hörnebräde ifrå nedan allt uppåt, och komma ofvan tillika tillhopa med en krampo; Så att det äro åtta bräder med deras silfverfötter, hvilke skola vara sexton; ju två under ett bräde. Och du skall göra skottstänger af furoträ, fem till de bräden, som äro på den ena sidone i tabernaklet; Och fem till de bräden, som äro på den andra sidone i tabernaklet; och fem till de bräden bak i tabernaklet, vesterut. Och du skall skjuta medelstången midt öfver bräden utåt, och fatta dem alla tillhopa ifrå den ena ändan till den andra. Och skall du bedraga bräden med guld, och ringarna på dem göra af guld, att man skjuter stängerna derin; och stängerna skall du bedraga med guld. Och så skall du nu göra tabernaklet, efter det sättet, som du sett hafver på bergena. Och du skall göra en förlåt af gult silke, skarlakan, och rosenrödt, och tvinnadt hvitt silke; och du skall göra Cherubim deruppå konsteliga. Och du skall hänga det på fyra stolpar af furoträ, de som bedragne äro med guld, och hafva gyldene knappar, och fyra silfverfötter. Och skall du knäppa förlåten derintill med häkter, och sätta vittnesbördsens ark innanför förlåten, att han är eder en åtskilnad emellan det helga och det aldrahelgasta. Och du skall sätta nådastolen på vittnesbördsens ark, uti det aldrahelgasta. Men bordet sätt utanför förlåten, och ljusastakan tvärtöfver emot bordet, söderut i tabernaklet, så att bordet står norrut. Och skall du göra ett kläde i tabernaklets dörr, virkadt med gult silke, rosenrödt, skarlakan, och hvitt tvinnadt silke. Och skall du göra fem stolpar till det samma klädet af furoträ, öfverdragna med guld, med gyldene knappar; och du skall gjuta dem fem kopparfötter.
N:o 517 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna, voterar in; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid ofvannämnda mein. N:o 517 gjorda anmäikntr föranleda dess återremitterande. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja - 43. Nej — 29. Frih. Cederström, Thure: Uti en så vigtig och grannlaga fråga, som den hvilken förevar i gårdagens p'enum i anledn. af förstärkta StatsUtsk:s mein. N:o 49d> angtde 22 voter:S-propos:n, ansåg jag mig icke tillständig! att ingå i tolkning af 69 §:n Reg.F:n; men då jag ingalunda kan dela den åsigt, som genom votering i delta Stånd gjorde sig gällande, och jag anser det vara min pligt såsom representant, att frikalla mig ifrån att hafva deltagit i beslutet, så får jag anhålla att deremot till prot. få nedlägga min reservation. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Då jag icke deltagit i den debatt, som i går e. m. föreföll, huruvida en votering i förstärkta StatsTJtsk. kan anses gilltig, äfven för den händelse att icke samtlige utsk.ledamöter deruti deltaga, så anhåller jag att till prot. få antecknadt, alt jag i voteringen lade nej. Vid förnyad föredragning af StatsUtskrs den 8 dennes på bordet lagda memorialer: N:o 5(8, med förslag till voter:s-piopos. i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver utlåt. N:o 4^9 ang:de anslag för cabinellscassan; D e ii ia Maj. N:o 519, i anledn. af RiksSltns skiljaktiga beslut ang;de ett lån till Carlskrona stads pastorat; fann It. o. Ad. för godt att bifalla de liti nämnda mem:r tö resi a g n a vo tens-propositioner.
Det felaktiga prohibitivsysteme som 1815 och 1818 antogs hade kunnat af Regeringens Ledamöter inskränkas, om ej aideies förekommas, derest de begagnat sin Representativa rättighet; för att upplysa om det rätta} i stället understöddes prohitiva planen och några få Individer ha iva vunnit på ds öfriges bekostnad. Jag slutar med den önskan att vi må fini na Ministéren vara en skyddsgifvande magt, rik på moralisk inflytelse i bemödandet att för Konungen framlägga Nationens önskningar, snarare än en magt, som verkar efter egna ensidiga åsigter. 1 detta fall skall aldrig harmonien komma att störas mellan Folkets Re-; presentanter och Regeringen. N:0 4- Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Uti Hans Hans Excellence Herr Grefve Mörners anförande af den i7:de sistlidne April, har jag tyckt mig finna en Styrelsetheorie uppställd, som förekommer mig något olik den Styrelsetheorie, hvartill Constitutionens stadgander synas mig otvungit leda. Af min pligtkänsla känner jag mig manad att derpå fästa andras uppmärksamhet, och då jag anser den, Riksdagsmannen tilldelade, roligheten att fritt tala och utlåta sig, innebära skyldigheten att göra det inom dst Stånd hvaraf han Oen 5 Maji e. nii Sr medlem, så finner jag triig i nödvändighet lii vördsammast anhålla det Ridderskapet öch Adeln täckes åt mitt afgifvande anförande, förunna ett rum i sitt Prötocoll. Herr Grefvens sättser uppställas sålunda: Konungen äger att allena Riket styra; Konungen är dervid endast förbunden att inhämta underrättelse öch råd af étt StatsRåd. Konungen är förbehållit att allena besluta; ehuru dess Rådgifvare blifvit ovillkorligen förbundna att sini meningar yttra och förklarat Svenska menigheteris önskan och tänke^ sätt, som alltid helldre skall styras af en Konung äd af hvilka Embetsman som hälst; instämmer med desse Grundlagens stadgäodeO.
Haab, uti dess motion, erinrat och jemväl allmänt kändt är, vid flerfaldiga tillfällen föranledi tvister emellan ränte-gifvare och räntetagare, i fråga om antagligheten af till leverering erbjuden ränte-spanmål. Om, såsom af en del ränte-tagare blifvit yrkadt, ordet strid är att anse liktydigt med af den mest fullgoda beskajfenltst, en tolkning, hvilken ock Stats-Utskottets Utlåtande, N:o lil. T efter Utskottets tanka, är med vanligt språkbruk instämmande, måste häraf blifva en följd, att, serdeles vid inträffad missgynnande årsvext, deni skattskyldige saknar utväg atl, med spanmål af egen gröda författningsenligt utgöra honom åliggande räntor oell sålunda nödsakas att desamma med penningar, ofta efter ett uppstegradt markegångs-pris, erlägga. Då emedlertid, jemnlikt flere äldre Författningar, såsom 2 § i Kongl. Resolutionen på allmogens besvär den 22 Dec. 1697, Kongl. Resol. den 12 April 1728, 3 § i Kongl. Resol. den 13 Maj 1732, 82 § af Kongl. Resol. på allmogens besvär den 29 JNov. 1756 samt Kongl. Brefvet den 23 Jan. 1777, den skattskyldige icke kan tillförbindas att afleverera sin spanmäls-skatt uti bättre eller renare säd, än som å bans egor ”vuxit oeh fallit,” bar Utskottet trott någon mildring af förstnämnde Författnings åberopade stadgande påkallas af en billig omtanka lör ränle-gifvarens rätt, oeh i sådant ändamål ansett ordet strid lämpligen böra utbytas mot ordet kär//god.
Har, vid böters erläggande för Periodisk Skrift, större eller mindre del deraf måst uttagas, antingen hos Löf tesmannen, eller af depositions-summan, må skriften icke vidare fortsättas', förr än Utgif varén till HofCantzlern eller hans Ombud aflemnat ny behörig borgen, eller ock Attest om äter fullgjord deposition. Samma förhållande iaktfages jemväl, i händelse Löftesmannen sin borgen återkallar, eller om hans vederhäftighet upphör , och HofCantzlern, efter derom erhållet laga betyg, ny borgen äskar. Vid desse momenter gjordes icke någon anmärkning. § 5, 8:0 När utgifvandet af Periodisk Skrift upphör, vare Utgif varén eller hans rättsinnehafvare berättigad att, vid anmälan derom, och då det Utgif varén meddelade tillståndsbevis eller Diarii-Utdrag återställes, genast af HofCantzlern återbekomma Ilen 29 Januari i e. rn. den aflemnade bor gens-förbindelsen eller depositions-attesten _, denna senare med påskrift af HofCantzlern j att de deponerade medlen få af Utgif varén eller bans rätts innehafvare j utan all afgift hos vederbörande lyftas. Herr von Schulzenheim: Såsom en ytterligere följd af beslulet i afseende på 2:dra momentet, hemställer jag, att orden eller Diarii-Utdrag äfven utur detta mom. må utgå. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till godkännande af Herr von Schulzenheims ber rörde anmärkning. Bifölls. § 5- g:o Periodiska Skrifters Utgif vare * hvilka pä sätt f S 4 atom. för mår j, är o underkastade författar e-ansvar _, vare framför an dra erinrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten; och umgälles Utgifvarens förbrytelse, genom sådan skrift, dubbelt i ulla de fall, der med penningar pliktas. Herr Cederschjöld:
Den 29 December, 1655 Herr von Lalr8rsc!t, Lliss. Som StatS-Ukstottel i delta Memorial anropat sikt betän» fande angående Skuleriek pä Strömsholm torde Herr tzireswen och Landt-Marffalkcn behaga läka sistnämnde belänkande först blifwa uplast, emedan i annat fall ett besiut öfwer förewaraude ämne torde blifwa för tidigt. Herr von 80b ulr,s nbeimDavi 6. Den näst för mig talande Ledamoten har i det närmaste yltradc hwad jag ärncit andraga, neml. alt bast wore upffjura mälet om Flyinge och Dahlby till desi eit beslut wore tagit om Strömsholms ochKongsöhr. Om Stuteriets bibehällande wid Flyinge stadnade i Stats Utffokict, twänne Ständ emot twänne, Uti in-, decision, af den orsaken, ark förut bestulit war att Strömsholm Stuteri bibehållas skulle. Om äfwen nu hos Hoglofl. Riddcrlskapel 06) Adeln ett besiut sörst taqes om Strömsholm och Kougsöhr, sä torde sedan pä säkrare grunder kunna besturas om Flyinge och Dahlby. Herr Grcfwen och Landt-Marska lke n lät i anledning häraf a nyo upläfa Stats - Utskottets d. 2i dennes pä bordet lagda Memorial, rörande Slrömholms och Kongsöhr, jämte de rörande detta ämne i Utffotket afgifne särjkilda tankar. Herr 8 v eä-s n 8 rje rn g, Lric skomar, änförde till Prorocollet ffristeligcn som följer: Ödmjukt anförande till Protokollet! Wdrr Högloft. Slars U:fkotletö öfwerläggningar - 1656 Dell 29 December. gar om förmånligaste sältet asi begagna den af Hins Kongl Maj:t Allcrnädigst till Riksens Högloft