Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom det förtroende och den tillgifvenhet sorn Regeringen derigenom skulle vinna hos Den 21 Augusti t, m. 3*9 detta redeliga folk, och utom den indragning af ett LandshöfdingeEmbete som deraf torde blifva en vinst, är jag Öfvertygad, att Riksens Ständer derigenom skulle hafva befordrat en af de vigtigaste angelägenheter för Jemtland och Härjeådalen. Jag anhåller derföre om återremiss af Betänkandet. Bilagor tillPIeni-ProtocoIlet för den 25 Augusti, eftermiddagen. N:o i. Herr von JVeigel% Chriftian Ehrenfrid: StatsUtskottets Utlåtande om anslag till härvarande Veterinair-Inrättning , hvilket, åtföljdt af anmärkningar ifrån 3:ne Stånd, varit till Utskottet återremitteradt, har nu återkommit men befinnes beklageligenj några mindre vigtiga tillägg afråknade, uti hufvudsaken oförändradt. Utskottet har pemligen väl tillstyrkt, att Den 25 Augusti e, m. , lönen för Inrättningens Föreståndare, ej blott ined afseende å nuvarande inriehafvarcs förtjänster, borde vara 2000 R:dr årligen, utan att den äfven för hans efterträdare i tjensten bordé bibehållas vid enahanda belopp, i afseende på vigten af sjelfva denna lärare-beställning, äfvensom Utskottet uppgifvit en Fond, af hvilken med säkerhet tros, att erfoderliga medel skola kunna tagas, till resekostnader och tractamenten för Djur-Låkare, i händelse sådane behöfva framdeles beordras, att vid uppkommande farsoter bland husdjuren, på Statens bekostnad dervid .lemna biträde; men för öfrigt hafva alla emot Betänkandet framställde anmärkningar endast haft den påföljd, att Utskottets' pluralitet förblifvit vid dess en gång fattade tanka, under upprepande likväl endast af samma skål, hvarpå det förra Utlåtandet, var grandadt och mot hvilka jag trott mig hafva gjordt ganska grundades anmårkningar.
Ehuru Revisorerne väl insett svårigheten för LänsStyrelserne att, vid inträffande missväxter, med visshet bestämma huru stort Spanmålsquantum för undsättningsbehöfvande kan komma att erfordras och Revisorerne tillika fullt uppskattat det ansvar, som, i händelse af uraktlåten omtanka för verkliga behofs afhjelpande, hvilar på Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande; så har det likväl förekommit Revisorerne, som Länsstyrelsen i Jemtland bordt äga tillfälle att förskaffa sig tillförlitliga underrättelser om verkliga behofvet samt Spanmålstillgången inom Provinsen och om de hjelpkällor, som af den enskilda industrien der kunde vara att påräkna efter missväxten år i83a, så att följaktligen den missräkning till Statens förlust, åtminstone lill någon del, kunnat undvikas, som uppstått å de 1,000 Tunnor Korn och i,a5o Tunnor Råg, hvilka, uppå LänsStyrelsens underdåniga hemställan om behofvet af undsättningsspanmål, blifvit, enligt Eder Kongl. Majrts Nådiga Bref den 21 September i832, till Sundsvall afsönde, utan att till det påräknade ändamålet kunna användas, eller sedermera derstädes hvarken genom försäljning, ulborgning eller ullefverering till DistrictsMagasinslnleressenter vunnit afsättning. Spanmålslagi et i Sundsvall för Jemtlands Läns uppgifne undsätta ningsbehof efter missväxterna åren 1831 och 1882 utgjorde 35o Tunnor Ärter, i,25o Tunnor Råg och 1,000 Tunnor Korn. Enär ingen afsättning i undsättningsväg inträffade, och Spanmålen ej heller kunde ( *79 ) afyttras genom de af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet föreslagna åtgärder om försäljning, utborgning och öfverlåtelse till DistrictsMagasin, fann Eder Kongl. Majit för godt, att uti Nådigt Bref den 2 November och 27 December 1833 samt i5 Februari och 7
— Slnbra bito — 100: — trebje bito — 66: 32. 3 öfrige ©tåbenie: görjfa Claren . — 100: — Slnbra bito . — 75; — trebje bito — 50: — 'gör £>illarber på inrättabe ©älljfap eller klubbar, betalaS: 3 ©todbolm od) ©ödeborg — 50: — 3 öfrige ©täberne — 33: 16. 23tUarber voib åpelfobtunnar odf) forn enbaft begagnas unber SSrunöterminerne, erlägga — 25: — Sften, bå infomften Deraf tillfaller 33vunö*£ajjan eller be fattige, erlög» ges ide någon S3eroillning. 23obI?attblave, lifa meb äpanblanbe. Tootttydau, lifa meb Sftanufacturifler. Slnbra bito 2: — £»pggmåftare, ©Jeppe* i ©täberne, i fem Slafjer: §örfta Stafett 40: — 2lnbra bito . 30: — Srebje bito 20: — gjerbe bito 15: — §emte bito 10: - öfrige £3pggmäflare, lifa meb åpanbtroerfare. Cbirurger, meb practique, famt 23abare od> be, forn bålla Staf flugor, i §em Slafjer: $örfta Slaten 30: — Slnbra bito . 20.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, under förblifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af de utaf Utskottet föreslagne voterings-propositioner, öfverlemna frågan till Förstärkta Oeconomie-Utskottets afgörande. Bifölls. Vid förnyad föredragning bifölls följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 6 dennes på bordet lagde, Utlåtanden : Från Stats-Utskottet: Af den 3o sistledne October: JNf:o 578. Angående Statsregleringen i allmänhet, samt förslag till Riks-Stat för år 1824 och följande åren intill nästa Riksdag. Från Statsoch Banco-Utskotten: Af den 4 dennes: N:o 5jg. Angående medel till förskott å anslaget till Götha Canalbyggnad för nästkommande år. 3g4 -Dett 10 November e. m. Från B evillnings-Ut skottet: Af den i3 sistledne October: N:o 52. Med förslag lill en ny Författning angående Bran vinsbränningen och de derföre bestämda afgifter. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan 2 eftermiddagen. In fidem ProtocoIIi O. J. Lagerheim. Måndagen den io November. Plenum klockan half till 6 eftermiddagen. Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 3oi. I anledning af väckt fråga om Statens ansvarighet för enskildes afpubljque Embetsoch Tjenstemän förskingrade medel. N:o 3o2 Angående Tulluppbördens inlefverering till Riksgälds-Gontoiret m. m. Den 10 November e. m. \ 3g5 N:o 3o4- Rörande ändring af 4 §•* i3 Capitlet Giftermåls-Balken. Angående ordningen för stadfästelse å, samt för ändrings sökande uti stängsel-delningar, verkställde af Landtmätare.
Ständer framhärda etc. 208 Underdåniga Skrifvelserl N:o 349. Uppl, o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 27N0V. 1823- Preste-Ståndet d, 27 —1 — Borgare-Ståndet d, 27 —■ —- Bonde-Ståndet d. 29 —• — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande verkställighet af Konungens Befallningshafvandes Utslag i Skuldfordringsmål. S. A: K. Med afseende derå, att verkställighet af E. K.' M:ts Befallningshafvandes Utslag i Utmätningsmål redan, enligt Lag, eger rum, ej mindre i de fall, då Gäldenär uteblifvit med förklaring och tredskovis är vorden ålagd, att betala, än äfven i alla frågor om Qvarstad å Gäldenärs egendom, samt då fordringarne grunda sig på löpande forskrifningar, fastän skyldigheten, att ställa borgen, i förstnämnde fallet, för lyftningen af det utmätta godset, samt, uti Qvarstadsfrågor, för kostnad och skada, åligger Sökanden, har hos Riksens Ständer förekommit, det en lika verkställighet jemväl borde meddelas, då E. K. M:ts Befallningshafvandes Utslag grundar sig på Gäldenärs ovilkoriiga erkännande af Skulden. Af sådan anledning, få hos F. K. M. Riksens Siände i underdånighet före;lå,] att genom ali - Expeditians-Utskoiuts Memorial. 809 allmän Författning; måtte i Nåder stadgas: Att ther Gäldenär, utan allt jäf eller invändning,' hos Konungens Befallningshafvande, skriftligen eller muntligen, erkänt skulden, må den Sö'« kande, ehvad Förklaranden vill anföra besvär eller icke, genast å Konungens Befallningshafvandes Utslag erhåll* utmätnings verkställighet och vara berättigad, att det utmätta godset lyfta, ernat af Konungens Befallningshafvande godkänd horgen. Riksens Ständer framhärda etc.
Consulerne rangera med legations-secretcrare, generalconsulerne med charges d’af - Den 19 S c p l c 111 b c r c. m. d’alfaires; och det liander ganska ofta alt generalconsuler blifva eliaiges d'affaires, eller tvertom charge's d’affaires generalconsuler. De utgöra 2:ne utgreningar af samma corps. Till livad grad det låter förena sig med våra öfriga inrättningar och författningar, Liefve för långt att bär undersöka oell öfver min höfva att fullständigt bedömma. Denna punkt borde alldeles icke vidröras af oss. Consulernes ställande under Utrikes-ministern kan vara ganska nyttigt anno 1840, oell genom förändrade förhållanden blifva olämpligt åt året, och consulerne då böra få annat förmanskap. — I allmänhet anser jag representationerna vara incompetenla lill fastställande af sådana organisationer, hvilkas lämpligaste skick Regeringarne ollena förmå rätt bedömma, ej blott alt emellan ministererna fördela ärendena, och efter omständigheterna ändra denna fördelning, men äfven alt bestämma och ändra ministrarnes antal. På det hela anser jag förslaget ganska nyttigt för vårt handelsintresse samt fullkomligen rationel uppfyllande alla de ändamål, som i ämnet böra sökas, hvarföre jag tillstyrker förslagets antagande. Hr von Stahl, Emil, uppläste följande: Förevar, betänk, har blifvit af 2:ne RiksSt. ålerremitteradt, hufvudsakligast på den grund, alt Ekon.TJtsk., i afseende å tillstyrkandet i aldra punkten, eller i fråga om anslaget å handelsoch sjöfartsfonden, underlåtit alt communicera sig med SlatsCIlskottet. Då H. R. o. Ad. behagat meddela remiss å mina motioner till StatsUtsk., men Ekon.- Utsk. sedermera ensamt behandlat desamma, får äfven jag, med det tacksammaste erkännande i öfrigt af den behandling, som motionerna af Ekon.EItsk. fått röna, nu på enahanda grund yrka återremiss af betänk, till Stalssamt Ekon.Utsk-.ns gemensamma åtgärd.
Och mig, evighetens och slutets herre, mig ha de förlöjligat till ett benrangel – det är allt hvad deras hat till mig förmått!» »O, hvad jag varit småsint och harhjärtad, som jagat undan dig, min ende, säkre och pålitlige vän!» »Det har du gjort för din hustrus och dina barns skull!» Döden ser på honom stadigt och välvilligt, likasom uppmanande honom att gripa halmstrået, rädda sin fåfänga och svara ja. Han står ett ögonblick förlägen, nedtyngd under bördan af sin egen lumpenhet, känner sig mindre och mindre inför evighetens förkättrade och hatade höge herre, och slutligen kastar han sig ned på stentaket framför sin följeslagare: »Förlåt mig, jag är en stackare, men jag ljuger ändå inte inför ditt ansikte. Det har varit för min egen skull jag jagat undan dig och hatat dig och förbannat dig, fast jag skyllt det på min hustru och mina barn.» »Nu rann ditt sista sandkorn ur!» säger döden och vänder om sitt timglas. Därpå räcker döden honom leende sin andra hand, hjälper honom upp och säger: »Du har förödmjukat dig inför mig, den förhatade och förkättrade, och du har gjort det ur djupet af ditt hjärta. Därför har jag vändt om ditt timglas. Hvarje sandkorn i ditt förflutna lif skall rinna igen som ett luttrande minne, föra med sig gamla tankar i en ny riktning, lära dig lifvets följdriktighet och tunga ansvar. Stig upp och var min vän! Gå tillbaka till lifvet, det skall ännu erbjuda dig mycket! – Men glöm inte vårt möte, och låt dig ej förledas att hata mig och att fegt fly undan, om jag bjuder dig min stora ro! Endast genom att du blifvit vän med mig, kan lifvet få värde för dig. Se här min hand! Tag den som en försegling på vårt förbund.» Han böjer sig ned och kysser handen med mera ödmjukhet och fullt hjärta än han känt sedan sin barndom. Men den glider sakta undan hans kyss och han kommer till sig själf nere på ångarns däck, medan hans blick fortfarande är fäst på San Salvatores branta sluttningar, där enskildheterna urskiljas allt tydligare.
En hvar måste härvid göra sig den frågan, huru det varit möjligt, att dylika operationer under längre tid kunnat bedrifvas; och svaret ligger nära till hands, då man eftersinnar att hela vexelhandeln mellan börsen eller särdeles mellan Kreditföremn och Banken varit höljd af ett mörker, som visserligen haft sin grund i BankoReghtet, 80 e ii 11 Januari f. m. men som derutöfver blifvit ytterligare ökadt genom en praxis, hvarför, enligt min åsigt, berörde Regi:tes syfte och andemening ej bordt kunna såsom giltigt stöd åberopas Såsom ett oeftergiflig! vilkor för att i framtiden kunna förebygga ytterligare upmuntran åt en affärsverksamhet, hvilken har allt för stark likhet med en förtviflad spelares, att icke vara afskräckande, anser jag således af yttersta vigt, att all den hemlighet i afseende å Bankens vexelhandel, hvaraf ej göres behof för Bankens egen säkerhet, hädanefter må försvinna. Bifallsyttringar följde äfven på detta anförande.' Gr. Lagerbjelke, Gustaf: För mig återstår nu föga an nat ån att förena mig med den talare, som här öpnade diskussionen och fullständigt utredt frågan; men jag måste dock svara på åtskilliga inkast, som sedan blifvit af en annan talare gjorda, och hvilken sagt, att de af Banken upköpta vexlarne voro dragna på ett hus i Hamburg, som dock fanns här i Stockholm. Man måste vid läsningen af Bankolieghts 109 § finna, att der står endast, att vexlarne böra vara »betalbara» i Hamburg eller Altona.
Det inom hufvudstadens musikvärld välkända Mazérska kvartettsällskapet firade den 13 dennes sitt 50-årsjubileum i sällskapets lokal i det nya konstnärshuset i närvaro af en del inbjudna hedersgäster från Musikaliska akademien, K. teatern m. m. Sällskapets stiftare var, som bekant, grosshandlaren Johan Mazér, född i Stockholm 1790 och död 1847. Mazér, som jämte sin broder efter den från Frankrike inflyttade faderns död öfvertog dennes affär, lämnade dock senare handelsyrket och lefde som kapitalist, ägnande sig åt sin kära musik. I hans gästfria hem sammanträffade esomoftast hufvudstadens den tiden ej fåtaliga kvartettspelare, utvecklande JOHAN MAZÉR. en ovanlig verksamhet, enligt anteckningar, som ännu finnas i behåll. I sitt testamente till Musikaliska akademien förordnade Johan Mazér om stiftandet af det sällskap, som bär hans namn. Han utsåg själf de fem första ledamöterna, nämligen öfTyfAZÉRSKA S r ^ 5 MAZÉRSKA SÄLLSKAPETS S O MINNIE E s r c s o N. (G. 747p5) NUVARANDE STYRELSE. verinspektoren Falkenholm, justitieborgmästaren Björck, bankosekreteraren Bergström, brukspatronen Michaelson och instrumentmakaren Otto. Sällskapet sammanträdde första gången den 18 januari 1849 i Musikaliska akademiens lokal i arffurstens palats. Nuvarande musikchef är professor F. Book. På jubileumsaftonen utfördes Beethovens D-durkvartett n:r 3, densamma, hvarmed sällskapet 1849 invigdes. Dessutom gåfvos Mendelssohns oktett och Schumanns kvintett samt valda nummer af Haydns och Mozarts kvartetter. Bland de exekverande voro hrr Nordqvist, Book, Andersen, Zetterqvist och Stenhammar. Till sitt jubileum hade sällskapet dels utgifvit en liten prydlig festskrift, ur hvilken vi meddela stiftarens och den nuvarande styrelsens porträtt, dels låtit prägla en medalj med stiftarens bild. TT " ONSERT gifves härstädes den 1 instundande februari af den framstående violinvirtuosen Charles Gregorowitsch.
S. D. föredrogos å rtyo och biföllos följande Statsoch BancoU(6kottens den 8 sistledne Augusti afgifne, samt den 14. derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkandent N:o 383. I anledning af väckt fråga om låne-understöd af allmänna medel för Hamnbyggnaden i Ystad, N:o 384. Örn förändrade vilkor för7 det af R iksens Ständer vid sistledne Riksdag beviljade låneanslag till Consistorium i Calmar, för uppbyggande af ett Gymnasiioeh Skole-* 3}tn 16 Stftemiep •> m| hu* derstädes} äfyepsom om tillökning a£ det ta anslag. Om understöd af allmänna me* del, eller låue-bidrag till uppförande af ett nytt Skolehus i Örebro. N:o 387. Om anslag af lane biträden till understöd för Kyrkobyggnader nti Kumla och Halsbergs, Tvings, Herrestads oehs Jemjö Församlingar. Öm lån af allmänna medel till interessenterne uti Röna Koppar-Grufva i Fryksdahls Härad af Wermelands JLän. N;o 389* Om lån af allmänna medel till anläggande af en Hamn uti Wadstena Stad. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls StatsUtskottets den * 3 sistledne Augusti under N:o 446 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt fråga om tillökning i det af ManufactutUiscontfonden bestämde låne-anslag för Glasbruken. Ut supra S. I). Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 3 dennes under Njo 450 och 451 aflåtne, samt den 5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, 2Ine Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskott#^ förut peddeldte $et®oJfandeg,; t S€- Then 16 September e. m. 3:0 Örn Expectance Uöq för Qornetten Fri» herre Casimir Sparre, 2:0 I frågan om pension för EnkeF?i* grefvinnan Adlercreut %.
Stånd att i de båda öfriga Ståndens beslut sig förena, och föreslår, för den händelse, att denna inbjudning icke vinner bifall, följande omröstning: 9:o. Den, som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd besiutat, Broderade arbeten af guld och silfver, äkta och oäkta, skola i gemensam rubrik sammanföras och åsättas införselstull af 24 sk. per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma närvarande tullbestämmelser härom att utan förändring bibehållas. Beträffande vidare Broderade arbeten, andra slag, nu belagde med införselsafgift af 33l/s procent utaf värdet, så hade Utskottet föreslagit, att dessa skulle draga tull, lika med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent för broderadt alngods, såsom gardinstyger, klädningstvger m. m.; samt SO procent för fullfärdiga broderade persedlar eller delar deraf, såsom kragar, slöjor, manchetter, färdiggjorda eller i väder tillklippte klädningar m. m.; och har detta förslag af Borgare-Ståndet blifvit godkiindt, men af Rtdderskapet ock Adeln, Presteoch Bonde-Stunden, med vidblifvande af gällande bestämmelse, ogilladt. På enahanda grund, som här ofvan i afseende å artikeln Band: sammets-, sidenoch halfsiden-, blifvit anförd, anser Utskottet nödvändigt att frånträda delta sitt förslag, och hemställer, att Borgare-Ståndet, som ensamt detsamma godkänt, ville med de öfriga Stånden förena sig om bibehållande af nu gällande bestämmelse för ifrågavarande artikel. För artikeln Broderduk, marle och stramalj, nu indelad i »af silke, eller silke och bomull», med 4 R:dr, »af ull», med 1 R:dr, och »af bomull, lin eller hampa, enkla eller blandade», med 32 sk. införselstull per skålpund, hade Utskottet före - Bevillnings-UtskoUets Memorial, M 14.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o '122. 11 hållningen innehållas 6 sk. banko för hvarje man om dagen och att hvad af de sålunda under ett år för ändamålet afsatta medlen kunde vid någon af Flottans stationer öfverblifva, borde reserveras för att användas till betäckande af möjligen yppad brist vid en annan, de på sådant sätt beredda tillgångarna för gemenskapens mathållning under åren 1852 och 1853 visat sig i det hela motsvara behofvet, men deremot, i följd af den sedermera inträffade och hvarje år ökade stegringen i prisen å alla födoämnen, under åren 1854 och 1855 befunnits blifva alltmer otillräckliga och för dessa 2:ne år lemnat icke obetydliga brister, som emellertid kunnat betäckas af 5:te Hufvud-tilelns besparingar, hvilka dock, såsom jemväl anlitade för tillfälliga, af den dyra tiden föranledda understöd åt Under-befälet vid Flottans korpser, förmälts nu vara alldeles medtagna och således icke kunna påräknas för att, till större eller mindre del, betäcka ofvanberörde, utaf Förvaltningen af Sjö-Ärendena anmälda brister i 1856 och 1857 årens tillgångar för gemenskapens vid Flottan mathållning. Vid dessa redan i Stals-Råds-Protokollet öfver Sjöförsvars-Ärenden, som åtföljde Kongl. Maj:ts under innevarande Riksdag til! Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, antydda förhållanden finner Kongl. Maj:t Sig föranlåten att härmed af Rikets Ständer äska den summa af 22,042 R.dr 23 sk. banko, som erfordras för att fylla den af förbemälde Embetsverk uppgifna brist i tillgångarne för matrosers och båtsmäns mathållning under år 1856; hvaremot, och hvad angår den äfven förutsedda bristen för löpande äret, Kongl. Maj:t nu icke vill om anvisning af medel till betäckande deraf särskildt til!
Om måndag återupptages » Skrifvarkungen ». I morgon lördag gifves säsongens första symfonikonsert, hvarvid uppföres: Mozarts Ess-durs symfoni samt förspel till Parsifal och Charfreitagszauber ur tredje akten af samma opera. Vidare kommer fröken Hulting, elev af hr Arlberg, att föredraga konsertarian för sopran » A h Perfida » af L. van Beethoven. Vidare utföras Andante cantabile ur kvartett (D-dur op. 11) af Tschaikovsky samt Air de Babet ur Scfene Pittoresqne af Massenet. K. Dramatiska teatern gifver i morgon en afskedsrecett till förmån för hr Svante Hedin. Programmet upptager » Duvals skilsmässa », och att här blir proppfullt hus, är ju naturligt. nej, svägerska med sin bror, nej, hur katten blir det nu, om Annie gifter sig med Otto, » undrade Torsten, under det Henriette o c h Margareta voro nära att kikna af skratt åt hans bemödanden att reda de krångliga släktskapsförhållandena. Fiiharmoniska Sällskapet ämnar under sitt nu in» Jag blir svåger med min bror och svåger med gångna nionde arbetsår gifva sedvanliga tre abonnemin svägerska, » fortfor han, utan att låta sig mentskonserter, vid hvilka följande musikverk skola störas. komma till utförande: » Hvad blir du då i förhållande till mig, efter Slabal mäter, ny komposition för soli, blandad allt blir så krångligt? » frågade Margareta, ännu kör och orkester af Gunnar Wennerberg, Spökbrukämpande med skrattlusten. den, ballad för soli, blandad kör och orkester af » Dig stänger jag in i arrest, tills du blir snäll Anton Dvorak, l:sta aktens final ur musikdramat och lär dig att inte göra narr af store bror, » ropade Parsifal af B,icbard Wagner, nya kvartetter för blandade röster af Johannes Brahms, Signe UWs färd, Torsten, rusade fram, grep stolen med åtföljande konsertdikt för soli, blandad kör och pianoforte af Margareta och försvann genom dörren, utan att fästa sig vid hennes högljudda protester.
Preste-Ståndet den 1 Mars — Borgare-Ståndet den 1 Bonde-Ståndet den 1 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående undersökning om ändamålsenligheten af anstalterna för färj ningens bestridande emellan Oland och Kalmar. (Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Uti., N:o 32.) S. A. K.
SD. I anledning af Hc berwärda Bonde - StändetS ofwannämnde inbjudande, förenade stg Borgare - Ständer, uti det beslut, att Riksdags»Fullmägtigcn ^nciers ^osckimslons Memorial, Den 6 September. Liz morkal, angående ändring uti det hittills brukeliga omröstnkngssättct hos B^nco - Fullmägkige, Dai co - Utskottet och hos Riksens Ständers till Banco-Werkcts bfwcrsecnde tillförordnade Revisorer, borde till Högloft. B nco - Utskottet remitteras; Hwarom de Rcspcctive Med-Ständcn samt wälbemälte Utskott skulle underrättas genom Utdrag af detta Protocoll. Lx protocollc» fl peterson. Utdrag af Protocollct, hällek i Borgare, Ständets kkenum wid Riksdagen i Stockholm den i September 1829. S. O. Uti Memorial af dm 2s:te nästlidne Augusti, hade Högloft. Bewillnings . Utskotiet hoS Riksens Högloft. Ständer anmält, och, med bfwerlemnande af det Protocoll, som innefattar wiste Ledamöters serskildta mening, Ständcns närmare prdf, ning understält det Beslut, att Utskottet borde, med de uti Herr Rpttmästaren Grefwe lstLmiIkon8 och Herr , Grosthandlarcn ö. kl. Lanteslons dit remiticrade Mer morialcr vmförmälte Bewillningar taga lika och ena, handa befattning, som nied den öfriga eller serskilda Bewillning till Staten kommer att ansläs, hwarjcmte Utskottet funnit sig icke kunna lägga nägon hand wid Herr Grefwe s^Lmiltons wackte erinran om utförsel af Mctualiewaror och Spannemäl.