Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» 3: — BARNGARDEROBEN » 2:25 AUGUSTA DE REDAKTÖR 14 JANUARI OCH UTGIFVARE: FRITHIOF HELLBERG HVARJE ONSDAG » DEN OCH L Ö R D A G. TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. 12:TE KOMMISSIONARER BYRA OCH EXPEDITION: KLARA S. ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÅ ALL DELES SÄRSKILDT FÖRMÄNL. VILLKOR. STOCKHOLM, LOSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. MARK A. Wahlström foto. V ID S J Ä L F V A INGÅNGEN till det nya året skildes från det jordiska en kvinna, som genom både sin sociala ställning och gedigna personlighet spelat en minnesvärd roll. Nyårsnatten afled nämligen i Falnn framlidne landshöfdingen öfver Kopparbergs län Samuel de Marés änka Augusta de Maré. För endast en tjugu år tillbaka ägde svenska kvinnan ej en egen tidning, hvari man lärde känna den tidens anmärkningsvärda kvinnor. Man fick nöja sig med att lyssna till traditioner och » d e gamlas » skildringar ur gångna dagar. Men numera är oss gifvet att i ord och bild samla de spridda dragen ur en afhållen, älsklig kvinnas lif. Få äro de, som inom Dalarnes gräns ej känna igen bilden af länets f. d. landshöfdingsfru. Många äro de, som funnit plats i hennes stora barnahjärta, och oräknelig är den skara af behöfvande, som genom hennes orubbliga tro och förbön, så fulla af tillförsikt, vunnit lugn och frid. Augusta de Maré föddes den 16 aug. 1839 på Lindö gods i Uppland. Föräldrarne voro REDAKTIONSSEKR. ALLM. RIKS 1 6 4 6 kaptenen, vid Helsinge regemente, godsägaren Julius Ahlgren, och Augusta Fröberg. Få dagar efter sitt enda barns födelse afled fru Ahlgren från sin lilla skatt, som i mostern, Mathilda Fröberg, erhöll den ömmaste mor.
Utlåtande, i anledning dels af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag för hospitalernas förbättrande, dels af väckta motioner, angående inrättande af ett hospital för hufvudstaden. CU. A.) Sedan Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 14 Augusti 1848, med tillkännagifvaude af deras åsigt, att hospilals-anstalterna i riket voro behäftade med flerfaidiga brister, och att dessa brister skulle i väsendtlig mån kunna afhjelpas, om, i stället för de förut mera partielt tillvägabragta, af inskränkta tillgångar beroende förbättringar, sådane komme att efter en för hela riket gemensamt uppgjord plan verkställas, äfvensom att Statens mellankomst blefve vid den första förändringen nödvändig, hufvudsakligen i anseende till de flera nja byggnader, hvilka för ett efter vetenskapliga grunder ordnadt system för de vansinniges behandling komme att erfordras, anhållit, att Kongl. Maj:t måtte genom skicklige och sakkunnige män låta upprätta förslag lill de förbättringar af hospitals-väsendet i Sverige, så i medicinskt som administrativt hänseende, hvilka utan Stats-verkets stora betungande kunde utföras och befunnes vara nödige, samt sedermera lill Rikets Ständer härom aflåta nådig Proposition, och Kongl. Maj:t, efter det utsedde kommilterade afgifvit underdånigt förslag och betänkande i ämnet, med tillhörande byggnads-planer och kostnads-beräkningar, vid sisllidne riksdag lemnat Rikets 'då församlade Ständer häraf del och föreslagit de åtgärder, som då ansågos kunna vidtagas, i hvilket afseende Kongl. Maj:t, som, i anseende dertill, att hospitals-fondens tillgångar icke medgåfve nåIlih. till It. St.
Oaktadt jag i allmänhet ifrar för bidrag lill lättade communicationer, kan jag icke nekn till att jag finner betänkligt att bifalla detta anslag, såsom StatsUtsk. detsamma tillstyrkt. Det är upplyst, att med en ungefär!, fördubblad kostnad, skulle direct vattencommunication vinnas emellan Wenern och stora Lee samt hela den mängd af stora sjöar, som ligga derofvanföre och sträcka sig ända till Norrige. Deremot vinnes genom det nu föreslagna anslaget icke annat, än alt man kommer på 5 å 6 fjerdingsväg nära Wenern för att sedan köra landvägen. Om nu R. St. skulle bifalla della anslag och således denna comrnunication uppkomma, så skulle det möjligen 3 framtiden blifva ett hinder för den större och efter min öfvertygelse vigtigare samt för orten i det hela nyttigare communicalionens uppkomst, nemi. valtencommunicatiorien emellan Wenern och stora Lee. På denna grund kan jag Den 27 BI ar s e. m. 421 icke tillstyrka detta anslag, såsom det nu ar föreslaget. Skulle deremot R. o. Ad. vilja ställa en summa, motsvarande den som Utsk. nu föreslagit, till K. B'I:s disposition, för att användas till öppnande af communication emellan Wenern och de här nämnda sjöarna, och för att, efter närmare anställd undersökning, användas på det sätt, som då finnes lämpligast, så skall jag icke sätta mig deremot, roen på nu ifrågaställa sätt kan jag ej instämma i anslagets beviljande. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag instämmer i den framställning Frih. Tersmeden gjort. Det synes mig äfven som förhållandet ej vore fullständigt utredt, och då en fattigdel äf Wermland ligger ofvanföre ifrågavar. vattendrag, samt canalledningen skulle medföra ovillkorlig fördel äfven för den orten, så önskar jag och tror det vara rättast att ställa dessa medel, såsom Frih. Tersmeden föreslagit, till K. M:s disposition för öppnande af en sådan communication, som skulle sträcka sig ända till Wermland. Jag får således för min del begära propos. på hvad Frih. Tersmeden föreslagit. Hr von Hartmansdorff:
Hof, Handt vcrkare af alla stag, utan Lön pa Star, taxera? såsom Borgare efter deras rörelse. Hoflnänare hos Private, io R-d. <7USl'.äaerskor, i Jdd. 24 ss. Harf hörer utom Perukmakare, Cmbctet, ehwad tor warde hafwa, 2 R:S. Hästhandlare, eller sadane som resa att sälja och byta Hästar: Hufwudmannen 20 R:d. Hwaric medföljande Mansperson ro R:d. Diro Owinspcrson c R:d. Och stola desse Hästhandlare med »vederbörande Uoodärdsmans qvittcnce storka, att de rigrigt erlagt Bewillninos-afgiften för det löpande arek eller derföre ställt säkerhet, innan Pass dem meddelas ma. Informarorer hos Enstilte, i Twenne Classer: 2 och ; R:d. Inköpare för de Kong!, Höfwen, jemföras med Handlande. Judar och Italienare, som med särskildt tillstånd resa omkring Landet och afyttra Nipper, erlägga 50 R:d. Och böra desse alltid wara försedde med wederbörandeS qvittencc, att löpande årets afgift blifwil erlagd eller säkerhet derföre ställd. Judar, som i Städerne drifwa Handel och Rörelse, anses till lika afgift i alla delar af denna BewillningS-Förordning, i mohn deraf lika med Handlande i samma Städer. Den i8 Augusts.' Jägare, hos Private, anses svm Lakejer, och in, gä wid beräkningen af antalet. Jernbärare, wid Stäng, och Tackjerns-Wägarne, lika med Arbetare. Lammarjungfrur, z R:d. Lammartjenare, hos Private, 5 R:d. Llädesmäklare och Rlädesmaklerskor, som hälla Bodar, lika med Handlande. ' Lock, hos Private, io R:d. Skepps, Kock: se Sjoman.
N:o 2, i anledning af väckt motion om bidrag för beredande af nedsättning för tyngre och vigtigare varor i nu gällande taxa för inre farten å Götha kanal; N:o 3, i anledning af väckt motion om samlande af medel till bildande af en skattkammare för riket; 332 Prot.•'Utdrag den 3 Maj 4848. N:o 4, i anledning af väckt motion om inrättande af ett postkontor vid Vrigstads gästgifvaregård; N:o 6, i anledning af väckt moLion om rotehållarnes på Gottland befriande från skyldigheten att anlägga båtsmanstorp; N:o 7, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående rotering af den staden Lund tillhörande s. k. Vagnmansjorden; N:o 8, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående Fahlu stads bålsinansrotering. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-utskottets följande memorial och utlåtanden: N:o 49, angående föreskriften om försäljning af silfver i omyntad form; N:o 50, i anledning af enkan Christina Warenbergs ansökning om återbekomma nde af erlagd straffränta för diskontlån; N:o 51, i anledning af väckL motion om förhöjda löne-inkomster för kassa-afdelningens chef och kamererare samt Bankens kassörer; N:o 52, i anledning af väckt motion om förvarande af en del af Bankens redbarheter å Carlsborgs fästning. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets utlåtanden och betänkande: N:o 2, i anledning af väckt motion om bidrag för beredande af nedsättning för tyngre och vigtigare varor i nu gällande taxa för inre farten å Götha kanal. Bifölls; N:o 3, i anledning af väckt motion om samlande af medel till bildande af en skattkammare för riket. Bifölls; N:o 4, i anledning af väckt motion om inrättande af ett postkontor vid Vrigstads gästgifvaregård.
Sällan har likväl någon stor förändring i lagstiftningen kunnat på en gång helt och hållet genomföras; och man gick redan långt nog för den tiden, då man berättigade qvinnan Lill hälften i arf mot mannen. Sjelfva grundvalen blef härigenom lagd till lagens vidare fullkomnande i framtiden; ty sedan man erkänt qvinnans rätt till arf i allt slags egendom, och mannen ej längre hade uteslutande rätt att äga jord, var arfvejords-och odal-systemet redan brutet. Hvad deraf sedermera återstått, har väl äfven haft för afsigt att inom slägterne bibehålla arfvejorden, men utan att den förra åtskillnaden emellan könen dervid blifvit gjord, enär rätt till arfvejord och börd varit gällande för begge. I hvad samband den olika arfsrätten stått med det fordna odal-systemet å landet, kan slutas äfven deraf, att i städerna en sådan olikhet icke egt rum; och att man ej eller i sednare tider ansett nödvändigt och gagneligt att bibehålla denna olikhet, finnes deraf, att, enligt de för presterskapet Fxpeditions-TJt skottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 91. 2o3 år 1569 utgifna artiklar, uppå dess egen anhållan, blifvit stadgadt, det söner och döttrar skulle ärfva lika, ehvad egendomen vore belägen i stad eller på landet. Man har emedlertid emot ifrågavarande lagförändring invändt, alt den skulle minska allmogens besutenhet och verka derhän, att någon del af den jord, Bondeståndet nu innehar, skulle frångå detamma; men om än bondesonens egen arfslott, då han har syster eller medarfvinge af qvinnokönet, skulle minskas, så kan, i det stället, hans hustru komma att i boet införa si mycket mera. Ej eller bör fruktan, att lagförändringen skulle föranleda till en skadlig hemmansklyfning, utgöra något hinder derföre, enär, enligt nu gällande lag, arfvingen till en systerlott är berättigad att utbryta densamma, så vida besutenhet derå äger rum, hvaraf foijer, att smärre jordlotter kunna uppkomma efter nuvarande arfslag, än efter den föreslagna nya.
O/n anoändandet a/ vissa Riksbankens medel till beredande af återstående försträckningar till Filialbankerna i Carlshamn, Örebro, Wisby och Borås, företrädesvis till förstnämnda Filialbank, Med åberopande af den utredning, sorn innefattas i Herr Enegvist* redan afgifva motion, angående medels anvisande lor beredande af återstående försträckningar till de före sistförflutna riksdagen oktrojerade filialbankerna i Carlshamn, örebro. Wisby och Borås, får ja» vördsamt föreslå, att särskildt de 550,000 Ralr R:mt, som snart blifva tillgänglige genom återbetalning af öfverskottsmedel frän Blekinges, Christianstads och Skaraborgs filialbanker, må blifva för sagde ändamål anvisade att användas, sä långt de förslå, samt att filialbanken i Carlshamn, på de skäl, hvilka af mig anfördes löre remissen af Herr Eneqvist. ofvannämnda motion, företrädesvis må komma i åtanka för erhållande af dess fyllnadssumma 172,500 R:dr. Om remiss till Högloiliga Banko-Utskottet anhälles. Stockholm den 30 November 1862. B. Trägårdh. JVC 263. Af Herr R, Trägårdh: Angående nedsättning i skyddstullen för porslin. Under förutsättning att nu gällande tulltaxa kommer att af Eevilinings-Utskottet revideras samtatt åtskilliga förändringar deruti komma att föreslås, får jag särskildt fästa uppmärksamheten på behofvet. af nedsättning i skyddstullen för porslin, som endast tillverkas å tvänne ställen i landet, nemligen Gustafsberg och Rörstrand, öfver hvilka begge fabrikers tillverkningar m. m., äfvensom å beloppen af Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 264. 603 till Staten under sednare tider influtna afgifter för förtulladt porslin, jag förbehåller mig att framdeles få till nämnda Utskott aflemna behöriga upplysningar. Emellertid tager jag mig friheten föreslå följande tullafgifter å porslin, såsom de högsta, hvilka synas mig böra ifrågakomma, nemligen:
benämndt »Brandalssundet»; af Herr Staaff, JVs 170, om anslag till omläggning af allmänna landsvägen (stora kustvägen) inom Gefleborgs län; af Herr Henschen. JVs 174, om statsbidrag till iståndsättande af segelleden vid Almarestäk och Erikssund; samt af Herr Witt, JVs 181, om pensionsförhöjning för de flottan» embetsoch tjenstemän, hvilka före år 1858 tagit afsked med rätt till pension. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande motioner, jemte i anledning deraf algifna yttranden, nemligen: a) Herr Rovins motion, JVs 133, om anslag till norra stambanans fortsättande från Upsala till Sala; b) Herr Hahns motion, JVs 138, om tackjernstiondeskattens upphörande inom bergslag; och skulle denna motion resp. Med-Stånden kommuniceras; c) Herr Berggrens motion, JVs 143, om anslag till anläggning af ny väg från lastageplatsen vid östra ändan af Stödesjön i Medelpad till allmänna lands vägen åt Sundsvall; och d) Herr Ridderstads motion, JVs 164, angående öfverlemnande till Kongl. Maj:t att, genom chefen för Finans-departementet, ombesörja all vidare erforderlig upplåning af medel till utförande af Statens jernvägsbyggnader, m. m. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades följande motioner, väckta af Herr Hierta, JVS 127, angående ändring af 8 Kap. 1 § och 9 Kap. 1 § Giftermåls-Balken; 62 Prot.-Utdrag den 15 November 1865. af Herr Hovin, JVS 132, angående det stadgande, att hvad redan gäller såsom lag i afseende å kommunikation af besvär hos Hofrätt i skuldfordringsmål jemväl bör tillämpas på andra mål, som genom besvär dragas under Hofrätterna och icke angå häktade personer; af Herr Gahn, JVS 136, om vissa ändringar och tillägg i allmänna lagen, samt Kongl.
Men Disconten var, ej effectivt annat, än Götha Canal-Bolags Cassa. Den öfvertogs — och skyldigheterne stå qvar. Dock, ännu år 1813 bade Bolaget medel, att sjelfva betala räntan Betiuikcoiden - 335 t. o. m. t8s3. Det hade nemligen, Actie-insättningarne att dertill begagna. Också beliöfdes derföre icke att då anbefalla Banken, att dem både emottaga och åter utgifva. År 1828 skulle Ständer sammankomma! kanske var arbetet då nära fulländadt! Man var åtminstone sålunda lättast från saken. Men nu är det afgjordt, att Canalen, enligt förslaget, bör vara färdig 1828. Bolaget har inga medel, att dermed betala ränta. Bolaget, vördande Rikets Ständers myndighet (på det sätt ännu Svenska Folket vördar den), det är såsom den ömsom contract-hållande, och. contract-brytande magten i Svenska samhället, söm icke hörer Domare-magten, icke en gång radfrågar sitt Lag-Utskott, när det gäller penningen; Bolaget vågar icke att fordra en ränta, hvars erbjudande äfven af Statens och Bankens gemensamma ställning försvåras. Det heder blott att få i 4 år tillägga den lill Capitalet, så, att de, den gång, då i en framtid Canalén skulle gifva 5 procent, och deras pligt att gora afbetalning till Staten för dess försträckningar begynnes, då får beräkna 6, innan denna troligen, icke på århundrade inträffande katastroph betungar deras efterkommande. Bolaget sjelf ger på detta sätt, ett medel i bandren, att undvika afl Statens vidare inblandning med Canalen, under återstående byggnads-åren ; och detta afslås, utan afseende på, att man derigenom vållar, att äfven det svaga hoppet om något värde för 3,000,000 Actie-papper, hetages, 336 Stats-Utskottets sedan man genom ett egeiunägtigt beslut, fräntagit deni den Gassa, genom hvars förvaltning dessa papper voro försäkrade om ett rätt betydligt. jag kan ej deltaga i ett sådant beslut.
Imellertid har grefve Posse på den administrativa maktfullkomlighetens väg lyckats krossa sin farligaste fiende — med hvad ära och hvad rättvisa lemnar jag derhän. Jag kan icke neka mig nöjet att här återgifva hvad en pigg och vaken landsortstidning * efter Hamiltons död yttrar i detta sorgliga ämne. Der läses nedanstående sanna och beaktans värda ord: » En klok och stor sinnad regering hade vid ett sådant tillfälle som det, då ryktena om grefve Henning Hamiltons brottslighet uppkommo, toå vägar att gä: » den ena att låta denna brottslighet, om den verkligen förefans, vid domstol åtalas, undersökas och afdömas, hvil-ket dock icke kunde ske utan att några målsegande ville uppträda och tillhandahålla åklagaren och domstolen sjelfva corpus delictiy som för ett dylikt åtal är oundgängligen nödigt och som icke torde varit så lätt att anskaffa, enär, äfven om ett dylikt kunnat fås, detsamma måhända ej varit tillfyllest, helst acceptantens af en vexel blotta nekande af sin hand och förskrifning icke torde vara tillräckligt bevis om att trassenten olofligen begagnat vexeln; den andra ätt stillatigande afbida, huruvida några lagliga åtgärder vidtogos mot den utpekade och till dess låta honom sjelf reda sig med sina verkliga eller föregifna antagonister bäst han gitte, i hvilket fall ämnet skulle hafva behandlats med varsamhet och sannolikt aldrig blifvit om * * Smålands Allehanda.nämdt i tidningarna. Ingen af dessa vägar valdes emellertid af den regering, som då fungerade, utan i stället slog man in på en tredje väg, som väl kunde vara lämplig för ruinens fullständiga åstadkommande och den politiske motståndarens aflägsnande, men som icke åt de styrande lem-nade hvarken hedern af att utan anseende till personen hafva upprätthållit likheten för lagen och rättvisans helgd eller äran af att hafva ådagalagt ett storsinnadt handlingssätt och ett af kristligt sinne och hänsyn till förut gjorda tjenster påbjudet undseende eller erkännandet af att icke hafva låtit i onödan ett ädelt namn och en betydande personlighet samt med denna äfven åtskilliga statens högsta värdigheter blifva ett rof för skandalen. » Vare härmed huru som helst.
Om, vid denna handel, några politiska misstag eller förbiseenden skulle hafva ägt rum, borde de väl, i alla händelser, ensamt falla Konungens Rådgifvare i Ministerielle Ärenden till last; och den rätt 29 §. RiksdagsOrdnin - 64 Den 28 September f. m. gen lem nar att emot dem rigta anmärkningar derföre, har äfven ända till öfvermått varit begagnad; men det vore höjden afall orättvisa, alt utsträcka denna ansvarighet till beskickningarne, och att vilja sätta dern på förknappning, för tilldragelser, hvari de icke haft den minsta del. Herr Friherren har sagt, att den diplomatik icke kunde mycket uträtta, som éj vore åtföljd af några 100,000 bajonetter, och, såsom jag trott mig höra, några 100 linieskepp. Det lärer i sanning svårligen kunna bestridas, att den diplomatik, som understödes af så betydliga stridskrafter, är vida verksammare, än den, som deraf befinner sig i saknad; men det lärer vara lika ovedersägligt, att det just är i diplomatiker), och ensamt i den, som den mindre mäktige stundom kan finna någon ersättning för hvad honom felas i materiella krafter. — Herr Friherren har sagt, att våra diplomatiska angelägenheter förnemligast i Conseillen och i Cabinettet böra bevakas. — Ja! detta nekas icke; men Cabinetlerne stå sällan med hvarannan i omedelbar beröring, de behöfva intei mediairer, och dessa intermediairer äro Missionerne. I afseende på de extra beskickningar, som till tvenne fremmande Regenters kröningar blifvit afsände från Sverige, bardet blif - Den 28 September f. rn. 65 blifvit sagdt, att de icke varit påkallade af den åberopade reciprocilelen.
Statens jernväg sbyggnader » 120 — 151. Bilagorna litt. A, B, C,DochE. vid » 136,137,139. Bilagan litt. N. vid » 100. Statistiska tabell-kommissionen » 181—182. Statistiskt sammandrag öfver de af Krigskollegium under år 1858 bestridda utgifter » 88. Bilagorna litt. K, L och M. vid » 88. Stats-kontorets embete-förvaltning och redovisning » 4—34. Utl&tandena S tats-reglerings-fonden, extra, bil. litt. E. i ., _ ordinarie — C. 81 ' Statsverket, egentliga Statsverkets grundfond Bilagan litt. B. vid Statsverkets inkomster, bilagan litt. D. vid afkortningar å,bi bi gun litt. 0. vid — reserverade behållningar skuld till Kiksgälds-kontoret — spanmal in natura -— utgifter Bilagorna litt. E. vid — öfverskott och brister Bilagan litt. D. vid Stipendie-fonden, Kongl, och Hvitfeldtska Stockholms allmänna Barnhus Garnisons-sjukhus — Elementarskola — Navigationsskola Bilagan litt. O, vid — Normalskola för vexelun dervisning en — slotts brandväsende och yttre lyshållning byggnads-medel stads Konsistorii räkenskaper •— —- krono-räkenskaper undervisningsverks rä kenskaper — Station af Flottan — Veterinär-inrättning Stora Kopparbergs län, skiften oell af vittringar i Straffoch arbets-fängelser Bilagan litt. R. och tabellen vid Strengnäs stifts Konsistorii räkenskaper Strömsholms slott — stuteri Stuteri, Flyinge — Ottenby — Strömsholms — Of ver styrelsens räkenskaper Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader räkenskaper » 4-33. 387-391. » 5, 23. tf 5. » 5. )) 5. » 9. Styrelsens öfver fängelser och arbets-inråttningar räkenskaper sid. 151—162. Bilagorna litt. R. och S. vid » 155, 160.
Filosofow tör vara beryktad också i sitt eget hemland för att spotta folk i ansiktet, när han blir vred! Ett slikt argumentum ad hominem må vara träffande, men verkar aldrig öfvertygande. Konferensrådet Struensee, som redan en gång förut gjorts till föremål för ärkebängelns expektoration, har försiktigtvis tilltäppt källan genom tillkännagifvandet, att de utländska ministrarne tills vidare böra hänvända sig skriftligen till konungen! Nej, af den ryska diplomatien väntar jag mig ingenting; men jag motser med stor spänning resultatet af kungens egenhändiga skrifvelse. – Det här förstår jag icke! – brummar Reventlow, sårad af sin kollegas öfverlägsna ton. – Ni vet ingenting om innehållet i H. M:ts skrifvelse och än mindre tör ni veta om, hvad kejsarinnans svar kommer att innehålla. – Allt detta är också likgiltigt – genmäler Rosenkrantz småleende. – Hufvudsaken är att kungens skrifvelse afsändts. Af detta väntar jag mig ingenting mindre, än en sprängning af själfva ligan, som nu huserar med makten. Reventlow lyfter förtviflad sin hand och kliar sig under peruken. – Det går rundt i min skalle, när jag söker utspekulera era spetsfundigheter! Hvad är meningen, käre vän? Fram med lösningen på gåtan! – Lösningen är mer än enkel. Jag utgår ifrån, att Rantzau ingenting vet om kungens bref – och att dess afsändande icke i längden kan hemlighållas för grefven. Och jag föreställer mig, hur dödligt han måste känna sig sårad i sin yfverborna stolthet, då han erfar, att detta skett bakom hans rygg! – Kanske misstager ni er, käre vän – anmärker Thott – kanske har han själf insett nödvändigheten af att taga skeden i vackra hand och försöka med goda ord bevara den diplomatiska förbindelsen till Ryssland? Men Rosenkrantz skakar sitt hufvud sakta och småler sitt öfverlägsna småleende: – Ett sådant antagande strider mot all sannolikhet. Först och främst vet jag, att Rantzau nästan dagligen sitter hos den svenske ministern och deklamerar om sina planer. Som chef för utrikeskabinettet ämnar han bilda en koalition mellan Danmark och Sverige!