Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos fakulteterna ökades densamma derigenom, att kirurgie magister-examen, ifrån att vara endast en pröfning i kirurgisk och obstetrisk operationsiärdighet, såsom från början var ämnadt, i lidens längd småningom förvandlades lill en examen, omfattande hela den kirurgiska patologiens och terapiens lall och således kom att röra sig på eli område, som till en stor del tillhörde medicine licentiat-examen, särdeles sedan Upsala universitet, år 1839, och Lunds, är 1844, fått lärostolar för kirurgi och obstetrik. Slutligen blef kirurgie magister-examen icke den enda pröfning som medicine-licentiater måste genomgå inför Carolinska Institutets lärare, till vinnande af full legitimation; ty äfven embetsprofvet, hvilket egentligen skulle afläggas inför Sundhets-kollegium, kom under lidens lopp att till en del verkställas inför Institutets lärare i medicina legalis, ehuru profvet icke af Institutet utan af bemälda Kollegium bedömdes. Å andra sidan måste Institutet, som fått rättighet alt dana och utbilda sjellsländiga elever till läkare för alla grenar af medicinal-verket, och som med flerlaligare lärarekrafter och vida rikare undervisnings-materiel kände sig i stånd ali meddela en medicinsk undervisning, fullt jemngod med fakulteternas, såsom en orättvisa uppfatta den underordnade kompetens, som tillerkändes dess utexaminerade elever. I följd af nu antydda förhållande kunde icke någon enig samverkan uppkomma mellan fakulleteterna och Institutet. Försök gjordes väl lid efter annan att åstadHih. lill Ii. St. xp fidi lia n sU Iskottets Förslag till unden!. Skrifvelse, N:o 88. komma ett närmande mellan läroverken och en bättre inrättning af dem; men dessa strandade mot den stridighet i åsigter, som uppenbarade sig emellan Universitetens fakulteter, å ena sidan, samt Carolinska Institutet å den andra. Sedan genom de nja statuterna för Universiteten i Upsala och Lund den 2 April 1852 samt Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse lill H. K. H.
Då ordningen synes fordra, att R. o. Ad. tager kännedom om de tal, som af Ilelsniugs-deputationen komma att hållas till de resp. Medstånden, pä sätt förut öfligt varit, anhåller jag, det behagade Hr Gr. o. Landtm, framställa propos., för alt inhemta huruvida icke Ståndet äskar, alt dessa tal nu blifva uppläste. H. Ex. IIr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. önskade uppläsning af de tal, Hr Tersmeden omnämnt. Ropades ja och nej. Hvarefter II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, ali Gr. Frölich, Gust. Erik, åtagit sig att anföra Helsnings-deputationcn och förmodligen icke hade något emot att uppläsa de ifrågavarande talen. Gr. Frölich, Gustaf Erik: Sedan jag blifvit anmodad alt anföra R. o. A:s Helsnings-depulation, anmälde jag att min önskan var, att de ifrågavarande talen blefvo af Ridd.Secret. uppsatte. De hafva derefter blifvit mig tillställde, och äro af följande innehåll: Till llögv. Preste-Slåndet. R. o. Ad. har åt oss uppdragit, att såsom dess Deputerade återbära de välkomsthelsningar och lyckönskningar, R. o. Ad. i dag från de öfriga RiksSt:n fått emottaga, och det är till fullgörande af denna angenäma pligt, som vi nu få till Högv. PresteSt. framföra R. o. Ad:s vördsamma helsning och lyckönskan för innevarande riksdag.
Då Rikets sistförsamlade Ständer, enligt deras till Kongl. Maj;t, under den 10 November i834> aflålna underdåniga skrifvelse, såsom vilkor för afskrifningar af de till menigheter utaf cholera-creditiv-medlen lemnade förskott, uttryckligen förutsatt vederbörandes oförmåga att dessa förskott återbetala ; men denna förutsättning så mycket mindre kan anses hafva inträffat i afseende på nu ifrågavarande, staden Wadstena meddelade, lån, som detsamma redan är vordet af staden i stadgad ordning inbetaldt; så och enär, äfven i annat fall, Utskottet skulle, med hänsigt till det härigenom föranledda pracjudicat, finna högst betänkligt understödja en anhållan om åter - 16 Stats-Utsliottels Utlåtande, N:o 75. bet ömmande af medel, hvilka, till godtgörande af erhållna lån, blifvit på iöreskrifvet sätt erlagda, har Utskottet ansett sig föranlåtet afstyrka bifall till omförmälde af Herr Wallander framställda anhållan. Slockholm den 16 April 1840. STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri. 1840. Ani. till Exp. Utsk. den 25 April, kl. n f. m. Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren i835, i83y och i83g afgifne Berättelser om samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1832, 19)33, 1834, i835, i836 och i837. (i. j.) Sedan Stals-Utskottet, genom remiss frän samtlige Riks-Slånden, fått emottaga ofvannämnde Revisionsberättelser, tillika med vederbörande Embetsverks och Aucloriteters i anledning deraf lill Kongl.
Af skärningarne utgöra: 450 kub.-f:r berg, å 25 R:dr 3,300 kub.-f:r, som uppläggas, å 4 R:dr 50 öre 9,000 kub.-f:r, som forslas 500 fot, å 5 R:dr 6.500 kub.-f:r, som forslas 1,000 fot, å 6 R:dr 4,600 kub.-f:r, som forslas 2,000 fot, iSi 7 R:dr . • I skärningarne finnas derjemte 9,700 kub.-f:r ballastgrus, som upptagas längre ned. I fyllningarne fattas 31,900 kub.-f:r, som måste tagas från sidan, å 4 R:dr 50 öre Ballast utgörande 20,500 kub.-f:r, deraf: 9,700 kub.-f:r, å 6 R:dr 3,800 kub.-f:r, å 7 R:dr 3.500 kub.-f:r, å 8 R:dr 3.500 kub.-f:r, å 9 R:dr Tillägges 10 proc. af all jordgräfning, hvaraf tillägget för ballasten är beräknadt, för behofvet vid stationer och mötesplatser Broar: Bro vhl Sevalla öfver Sag-ån. Rron har en öppning med 100 fots spännvidd. Landsfästenas höjd öfver rustbädden Bron går vinkelrätt öfver ån. Transport R:dr R:mt lith. lill R. St. R:dr örtR:<!r öre R:dr öre Transport R:dr R:rnt Grundläggning: lä kub.-f:r grundgräfning, å 3 R:dr . 308 st. 50 fot långa furupålar med nedslagning, å 10
Sluteligen har uti en af de rörande ifrågavarande ämne väckte motioner blifvit af Nils Andersson från Christianstads län föreslagit. 7:o Att ersättning för resor i embetsärenden må utgå efter en förändrad beräkning, så att den åtnjutes endast för det ■antal hästar, som 'verkligen behöjver begagnas. Yid sistförflutna riksmöte var äfven fråga om förändringar i afseende på sk juts väsendet föremål för Rikets Ständers behandling. Från Hedervärda Bonde-Ståndet afgafs då en gemensam motion, sorn till största delen innefattade de hufvudsakligaste af nu väckte förslag, såsom dels om jordbrukets befriande från skjutsningsbesväret, antingen medelst skjutslegans bestämmande till det belopp, som kostnaden för skjutsens uppehållande på hvarje ställe erfordrade, så att^ hvarken de skjutsskyldige eller staten betungades med Allminna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 121. 11 någon utgift derför, eller ock derigenom, att staten lomme att bekosta de tillskott, sorn erfordrades, dels i fråga om det antal hästar, som borde finnas att tillgå vid hvarje skjutsstation, och tiden, inom hvilken de skola resande tillhandahållas, dels rörande gästgifverivörelsens förening med skjutsskyldigheten och dels 0111 förhöjning i skjutslegan.
Ytterligare Utlåtande, VIII s j4i3 — i435, bif. af PresteStåndet, IX s 1218, 323 af BondeStåndet, IX s 1240, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX 3» s 11. Portofrihet, om, för Tidningar; Motion, remitt. till Bevillningsoch StatsUtskotten, II s i23q. Utskottens Utlåtande, IV s 607—-620, bif. af PresteStåndet, ix s 1232, af BorgareStåndet, IX 3. s 27, af Adeln, ix 3. s 73. Ytterligare Utlåtande, IV 6. s 320 — 323, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX 3. s 268, af BorgareStåndet, IX 3. s 280, med vidtagande af särskildt beslut, af BondeStåndet, ix 3. s 282, lagdt till Handlingarne af Adeln, ix 3. Memorial om Ståndens olika beslut, IV 6. s 44^—449> öfverlemnadt till Förstärkta StatsUtskottet, af Adeln, ix 3. s 338, bif. af PresteStåndet, IX 3. s 343, öfverlemnadt till Förstärkta StatsUtskottet af BorgareStåndet, ix 3. s 35o, bif. af BondeStåndet, ix 3. s 357. —- — för RiksStåndens Protocoll och Bihanget till dem. Motion, remitt. till Statsoch BevillningsUtskotten, II s 1169. Utskottens Utlåtande, IV 3. s 377, 378, bif. af PresteStåndet, IX s 666, af BorgareStåndet, ix s 668, af BondeStåndet, IX s 672, af Adeln, IX s 683.
! Dell 22 Maj, De egentligen fattige ii ro, då de få afskrifning för utskylder i allmänhet, äfven befriade från denna afgift; och principen måste i öfrigt för dylikt fall som delta vara, att då stadens innevånare i allmänhet äro, i mån af behof, emot den kui hus-afgift, sorn erlägges, berättigade alt njuta vård å kurhuset, måste afgiften vara lika för alla, ehvad de äro mera eiler mindre bemedlade; i hvilket afseende de sednare ej hafva grundadt skäl lili klagan , då det största antalet af deni , som begagna sig af kurhuset , hörer till denna dass. Mig synes Ulsk., efter en enkel uppfattning af frågan, hafva, hufvudsakligen tilltr den synpunkt, sorn utvecklas uti en vid betänk, fogad reservation, bort förklara, alt då något lagligt gällande hinder icke äger rum för hufvudstadens innevånare att frivilligt, på lämpligt sätt, inom sig öfverenskomma och besluta om de tillskott, som för allmänna sjukvårdens besörjande äro behöfliga, är ej heller af 07 §:n Reg.F:n samt de af B. St., anglde kui husafgiflen i allmänhet, stadgade grunder något hinder för Stockholms stads innevånare att frivilligt öfverenskomma och besluta om det afgiftsbelopp, som för kostnaden till den veneriska sjukvården i hufvudsladen särskildt kan erfordras utöfver det i allmänhet fastställda maximum af kurhus-afgiften; och för vinnande af en med detta yrkande enlig rättelse, samt under åberopande i öfrigt af den utveckling sjelfva motionen innehåller, begär jag vördsamt ålerremiss. Frih. Ridderstolpe: Jag anhåller att få förena mig med den siste talaren, helst jag anser det vara orimligt att förbjuda en commun att lemna så stora bidrag för ett ändamål, som befinnes vara af behofvet påkalladt. Denna afgift erlägges vanligen af husbonden för hela hans hushåll.
Hvad %ter a n g h de rikstelefonister, hvilka utgdtt f r h folkskola, kan, om ocksl Rikstelefon icke uppstiillt fullstiindigt genomgilngen folkskola silsom intriidesfordran, det dock tagas for afgjordt, att rikstelefonisterna rehyteras bland folkskolans b&amp;ta lfrjungar, och man borde s0lunda redan i detta sakforhdllande ha ett s k d for sin fordran att Aterfinna telefonisterna bland de hogst afIonade af ofvan Aberopade arbetsgrupper. Lagger man nu hiirtill, att telefonbolagen hafva storre ansprik med afseende p i kliidsel n~ in. an hvad vid de ofvun namnda yrkena ifriigakommer, sii frarnstir det berattigade i en sfidan fordran Bn skarpare. Hiir ar icke tal on1 lyx, utan helt enkelt om snygghet och renlighet. Af de vid telefonbolsgen anstdlda torde t. ex. ingen kunna begagna sig rsf det billiga slags bostad, som benamnes ~ b o i n n e ~, d. v. s. att mot en afgift af c: a 5 kr. i mdnaden fil liggplats i ett rum, dar en eller flera andra, personer bo. De sorn bo p % sddant satt kunna ntimligen svhligen skota sin person och sina klader sd, att de skulle slippa amnarkning diirofver B sidan plats som ett telefonbolags. BostadsfrAgan under form af inackordering medfor afven svlrig, heter och detta framst genom de ojamna arbetsoch mattiderna. 0111 en familjef ader has obestamda mlltidstimmar, s l riittar f amiljen sig - diireftbr och ingen anser sig hafva ratt att klaga. Helt annat iir att for en telefonists skull, s o ~ n betalar lbg ina~ko~deringsafgift, gorn rubbningar i den vanliga ordningen. Den ena dagen komlner hon ej hem forr an Id. '
Jag skall aldrig, på bekostnad af Den 28 Juni. 645 min öfvertygelse, smickra populariteten Jag skall, så länge jag är Riksdagsman, och äfven i öfrigt så vidt jag förmår, bevaka Nationsus rättigheter , och anse det utföra min heligaste pligt; men jag skall likväl alltid först tillse, om någon Nationens rätt verkligen är i frågasatt eller bestridd; och jagskall ieke dervid taga andras, yitranden i vidsträcktare mening, än ordalydelsen medgifver. Jag har hört både Herr Friherre Wirséne och Herr Grefve Mörner t tal, men icke har jag deri funnit någon Nationens rätt i fråga ställd. Med antagande af Grefve von Schwerine framställning, det nya systemer fordra nya organer, har Friherre Wirsen understödt densamma med det skäl, att till utvecklingen af hvarje nytt system äro de Embetsmän oskicklige, hvilkas öfvertygelse strider emot systemets nytta, så vida all tvungen verkställighet, i sådant fall, måste blifva machinalisk; och man har svårt att icke medgifva sanningen deraf; men visserligen kan icke .jag ifrån detta yttrande draga någon slutföljd t i il fruktan, att Ministerens Ledamöter derföre skulle brista i deras skyldighet, att verkställa de systemer, som af Konung och Ständer antagas; och ännu mindre att tro, det Ministerens öfvertygelse kunde komma att gälla för Lag. Grefve Mörner har erinrat derom, att Ständerna vid föregående Riksdagar icke tagit någon särskild kännedom om, och icke blandat sig uti frågor sorn angått Tullstyrelsen eller Tullverket; men derföre är ju icke Ständernas rätt dertill bestridd Att då Constitutionen räknar. Tullinkomsterna till
Antalet privata arbetare utgjorde under Juni månad omkring 1,500 och under Augusti nära 2,000 man, hvarförutan 150 man korrektionister från Långholmen deltagit i arbetena å Södermalm, så att under sistnämnde månad hela den sammanlagda arbetsstyrkan utgjorde omkring 3,600 man. I likhet med föregående år voro arbetskommenderingarna inlogerade i särskildt för ändamålet utmed arbetslinierna uppförda baracker, och provianteringen af den stora arbetsstyrkan bestreds genom särskildt antagen leverantör, hvilken, på grund af upprättadt kontrakt och till bestämda priser, tillhandahöll förnödenhetsvaror efter reqvisition, men med frihet både för kommendering och private arbetare att, utom denna tillgång, huru de för godt funno, förse sig med proviant. De sista dagarna af September uppbröto ofvannämnde regementen i olika afdelningar från arbetslinien, och den återstående arbetsstyrkan utgjorde då endast omkring 1,050 man privata arbetare och 150 korrektionister, rilen ökades i Oktober ända till 1,800 man, och uppgick ännu under sednare hälften af December till 1,300 man. Med undantag deraf att flera fäll af den så kallade dragsjukan under sednare hälften af Juli månad yppade sig inom kommenderingen ur Kongl. Dal-regementet, var helsotillståndet under hela året tillfredsställande. Södertelje—Catrineholm. På samma sätt som för tunneln under Nyboda backe utsprängdes på båda sidor om Bränninge-tunneln vertikala schakter eller brunnar till erforderligt djup för att, oberoende af de framför tunnelns ändar påbörjade öppna sprängningars fullbordande, så fort som möjligt kunna företaga det egentliga tunnel-arbetet. Denna tunnel är belägen 112 — omkring | mil söder om Södertelje, har 465 fots längd, eller hälften af tunnelns under Nyboda backe, och för öfrigt samma dimensioner som den sistnämnde. Vid årets utgång voro å norra sidan 112 längdfot utsprängde af tunnelns öfra hälft och å södra sidan 55 fot, hvarjemte å sistnämnda sida 33 fot voro utsprängde till full höjd.
N:o 112; hvarefter hufvudtitlarna inlemnades så, att den lista, hvilken äfven först inkom, var daterad den 28 Juni och hade N:o 238. i82g-var förhållandet ungefär detsamma; dock Den a Maj f, m. >9 med större mellanrum. Inkomst-betänk, var dateradt d. 20 Jan. oell hade N:o 54, då första hufvudtiteln var daterad d. io April samt hade N:o 125. Vid 1834 års riksdag var inkomst-betänk, dateradt den ii April och hade N:o 54- Första hufvudtiteln var daterad d. 29 April och hade N:o 7g. Hvarföre StatsUtsk. vid denna riksdag underlåtit att, såsom tillförene, först inkomma med inkomst-beräkningen, är mig obekant. Men det inser jag, att hade StatsUtsk. först inlemnat inkomst-betänk., så hade Utsk. svårligen kunnat afstyrka så manga anslag, som det nu gjort; ty då hade Stånden sjelfva sett, att tillgångarna äro betydliga. StatsUlsk. säger icke heller, att tillgångar saknas, utan det håller sig vanligen vid den korta förklaringen, att det icke finnes lämpligt, eller något dylikt, eller ock att det först väntar på den nya Statsråds-organisationen, för att se hvad som kan behöfvas, sedan derigenom möjliga besparingar blifvit iakttagna. Men om man också säger, att anslagen åt embetsoch tjenstemän skola uppskjutas intill dess, är det äfven säkert, att rättsökande, som vid domstolar eller andra embetsverk hafva anhängiga mål, vilja till nästa riksdag vänta på deras afgörande? Om derföre StatsUtskts grundsatser blefve af Stånden gillade, så skulle det uppstå ett slags afbrott eller stillestånd i allmänna ärendenas behandling intill nästa riksdag. Det måtte icke vara StatsUtskts mening, om ej derunder ligger någon åsyftning, att, genom brist på anslag, framtvinga en ny riksdag med det första. Men som en ny riksdag icke aflöper utan betydlig kostnad, så måtte beräkning på något särdeles gagn dermed vara förknippad.
Finnas många Byar, hvilka icke hafva något Tunneland, som icke mera gagnar, då det användes till iker och Äng, än till. Äro naturligtvis många af Slättbygdens Hemman belägna tätt intill Skogsbygdens. 3:o Vinner Riket i det liela mera deraf, att hvart Jordstycke användes till det, som lemnar den förmonligaste afkastning, och att, då serskilda Localer äro bäst tjenliga till serskilta Producter, de olika Bygder utbyta sina Producter mot hvarannans, när afståndet ej är alltför stort. 4:o Om Skogsplanteringen på Slättbygden bereder för dess Innevånare ett oberoende af Skogsbygden, i afseende på Trädvaror, ökar den Rikets i det hela beroende af Utlänningen för Spannmål och andra JordbruksProducter. Den skulle naturligtvis minska, om 96 Den 2 Martii. icke till TVdel, så åtminstone till en betydlig del, Jordbrukets afkastning på Slättbygden i Skåne, ehuru besparing af Körslor till Skogsbygden för Veds och Timmers hämtning, väl kan så vida äfven befrämja Jordbrukets afkastning, som derigenom Karloch ÖkeDagsverken samt, Spillning och Foder besparas. I afseende på sistnämnde omständighet medger jag, att den påbudne Planteringen kan vara gagnelig i de orter af Slättbygden, sorn ligga längst från Skog, nemligen, om den till Åker minst dugliga Jord dertill användes, och icke större ofruktbara Fält finnas i grannskapet, som böra helt och hållet planteras med Skog. 5:o Följden af denna Författnings allmänna verkställande skulle blifva, att Slättbygden slutéligen skulle producera kanske mera Skog, än den egentliga Skogsbygden , der Productionen af Skog och vården af denna i allmänhet skulle i samma mohn aftaga, som Skogsplanteringen på Slättbygden tilltog, samt Skogsboen äfven, då tillgången på Spannmål på Slättbygden minskades, nödsakas öka sin Åkerrymd, då Slättboen ökte sin Skogsrymd. I vårt Land vill man uppmuntra Plantering i synnerhet på bördig Jord och Åkerbruket på oländig. Men äfven om denna Författning ej vore skadlig, är den åtminstone öfverflödig.
Vid detta förhållande, och då Utskottet för öfrigt ej anser lämpligt ali Domaren ålägges, att före hvarje Ting kungöra förteckningar å de undantags-contracter, som vid Tinget böra förnyas, eller att redan ingångne afhandlingars intecknande inom viss lid föreskrifves, helst dessa afhandlingars kraft och verkan måste bedömas efter de Författningar, som varit gallande, och de förhållanden, sorn egt ruin, då afhandlingarne ingingos, samt det, efter Utskottets tanka, är alldeles otvifvelaktigt, att med afhandling, hvarigenom hemmansegare gifver någon tillåtelse att, inot eller utan afgäld, besitta och nyttja någon till hemmanet lydande lägenhet eller egodel, bör förhållas efter Kongl. Förordningen den i5 Junti i8uo, angående Stadt LagUtsköllets Utlåtande N:o 108. sel och Lego af Jord på Landet, och någon Lagförklaring derutinnan således ej behöfves, finner Uiskottet sig ej befogadt att i någon måtto frångå eller förändra sitt förra, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallna, utlåtande, hvilket derföre vördsamt å nyo öfverlemnas till pröfning af de Riks-Slånd, som detsamma till Utskottet återförvisat. Stockholm den 14 November i8jg. N:o 138- Ankom till Exped* Utskottet den 21 No v. 1829. Betänkande öfver Herr Pehr Gustaf Ceder schjölds motion om ändringar i Kongl.
Banko, erbjudit enahanda löseskilling, som nu, efter det densamma af Handelsoch Ekonomi-kollegium blifvit uppskattad till 23,000 R:dr nämnde mynt, har den erbjudna löseskillingen synts Utskottet, under närvarande förhållanden allt för låg för att böra af Statsverket antagas, och Utskottet har föreställt sig, att då ifrågavarande tomt, enligt hvad sistnämnde Kollegium upplyst, på annat sätt disponerad och bebyggd, skulle, i anseende till sitt utrymme och fördelaktiga läge, vara af högt värde, det borde äfven med innehafvarnes förde! öfverensstämma att desse inginge på utgifvandet af en löseskilling, bestämd till det belopp, hvartill fastigheten blifvit af Bevillnings-taxerings-kommittéen uppskattad, eller 22,300 R:dr R:mt, då bemälde innehafvare i allt fall böra anses vara nöjaktigt godtgjorde för deras vilkorliga besittningsrätt till egendomen; och får Utskottet alltså hemställa, det Rikets Ständer måtte, med hufvudsakligt bifall till 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 64. hvad Kongl. Majit i förevarande hänseende behagat i nåder föreslå, för sin del medgifva, det Expeditions-sekreteraren Westberg och Majoren Westberg må, med befrielse från skyldigheten att vidare underhålla det s. k. Odelska appreteringsverket, tilläggas egandeoch fri dispositionsrätt till ifrågavarande fasta egendom med dertill hörande inrättningar och inventarier, såvida de inom 1861 års utgång derför erlägga en löse-skilling af 22,300 R:dr Runt, hvilken summa Kongl. Kommers-kollegium i sådant fall eger att å Statens vägnar uppbära och qvittera, mot utfärdande till dem af så beskaffad handling, som för erhållande af lagfart och fasta kan vara erforderlig, samt att nämnde löse-skilling må få ingå och redovisas bland de under nvssbemälde Kollegii förvaltning ställda allmänna medel till manufakturernes befrämjande. Stockholm den 20 Februari 1860. Reservation:
Mars pa bordet lagdt klemorjal andragit, til swar pa den af Friherre 8tael von klollstoiu, Lorlltr k.u6vi§, wäckte Motion, at Uti ObliZLtioner eller Skuldsedlars betalande man och man emellan en iixeraä Lours kunde bestämmas, hwarefter betalningen borde ske; hwilket genom Utdrag af krotocollet de öfrige resxeÄivL Sranden wänligen skulle tilkännagifwas. Föredrogs a nyo L-rnco. Utssottets den 29 Mars pä bordet lagda Memorial, rörande fortsättningen af Fittja Brobyggnad. Bifölls. Föredrogs ä nyo kanco-Utskottets den 29 Mars pa borver lagda l^lemorial, innehållande Utssottets förfrågan, huru Ridderikapets och Adelns samt Bonde-Ständers beslut, rörande ränte-berakningen för kruigueus kxtraortimlllie förssott til NiksOibcouten, borde förstas. Friherre Leäerström, ^acob. Ridder ssa - Den Zo Macs. 1415 ssapets och Adelns förra beslut, rörande detta amne, innehöll, al Niks-Discomen för 600,000 R:d. eller derutöfwer til högst s:del af det faststälde Ivlaxiinum för sine af Lancjuen erhällne försträckningar flulle erlägga endast z procent. Detta bestut har L-mco-Utskottet ansett twetydigt och twekat hwad föressrifter det i detta fall skulle lemna Lanco Fullmägtige. Saken synes mig lättast wara flut, om Herr Grefwen och Landtmarskalken läcktes göra kroposition, at bestämdt för -s:del af dessa förflott räntan matte fa beräknas för z procent. I alla fall blifwer detta en ren winst för Zan^nen, som förut pä detta wilkor ät Disconten Utlanat z billioner.