Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(Efter Denna Slrttfel må bevillning icfe, urtDer nebanftåenPe belopp, påfp» raö d)anDlauDe, 0feppö>rePare, egare af ©Feppövarf od) Sa.brifcr tiieD flere, nemligen: ji ©rödholm od) <Sot*eborg. QJrojihanDlare, täflare, ©feppt? clarerare och 2lpot!jcfare. DvtDr 30; — §{nbre -panManDe .. <£gave af (SPeppéwarf, $abviEer od) Sftanufacturier . Sfepp&rebave, för fjvoarje eganbe läfl 3 Clarens ©taber. «£)anblanbe, Skaftare, ©Eepp&clarcrare od) 2lpotf)cEate Ggare af ©Ecppöwarf, §abriEer od) SDianufacturicr . CEepp&rebare, för fywarje eganbe täft 3 Olibra Cla0c)t6 ©taber. •fbanbfanbe, Skaftare, ©Eepp&clarerare ed) Sfpotf>cfarc €gare af CEeppsrcarf, gabriEer ed; Sttanufactuvier . ©Eepp&rebare, för fyttarje eganbe (äft 3 Crebje Clafjene ©taber. fpanbfanbe, Skaffare, ©Eeppé>darerare od) 5fpotf)<Eare (£gare af CEeppétoarf, §abrifct od) SÖianufaEturter . ©feppö/rebare, för tharje cganbe läffc 3 5jcrbe Clafjene ©taber. 4Danb(anbe, ^'aEfare, ©Ecpp&darevare od) SlpotfyeEare Sgare af ©Eeppéroarf, $a-btifer od) SSftanufacturiet . 0Eeppö
För låntagares försummelser att å behörig lid fullgöra de årliga liqviderna för ränta, kapilal-afbetalning och förvaltningsbidrag stadga några reglementen i vissa fall,’ att lagsökningen icke skall inskränkas till det förfallna beloppet, utan hela beloppet ovilkorligen utsökas; hvaremot i andra regle menten det öfverlemnas till direktionen att afgöra, om det ena eller andra bör ske, och ett reglemente innehåller endast, att det förfallna skall en månad efter förfallodagen utsökas, och den skilnad i amorteringen, sorn vållas af fördröjd inbetalning, vid nästa liqvid af låntagaren särskilt godtgöras. Det är klart, att, om det icke af skäl, som ofvan äro anförda, kan tillåtas låntagare att sjelfmant utträda ur föreningarne, man icke heller bör på annan väg bereda dem möjlighet att blifva skiljda derifrån. Komiterade föreslå derföre i underdånighet ett allmänt stadgande af innehåll att, om låntagare försummar alt inom föreskrifven tid erlägga ifrågavarande liqvider, lagsökning för det förfallna beloppet, jemte straffränta efter ^ procent i månaden, bör vid direktionens nästa sammanträde anställas, samt att det må bero af direktionen att, om låntagare fortfarande är försumlig i sina liqvider, låta, liksom när vanskötsel af belånad egendom eger rum, utsöka bela lånet. Uti åtskilliga reglementen finnes äfven en annan utväg öppnad för egare af egendom, sorn blifvit i hypotheks-förening pantsatt, att kunna liqvidera hela lånet. Om sådan egendom öfverlåtes, bör nya egaren inom eli år anmäla sig lill lånets öfvertägande,- men, om sådant försummas, skall, enligt > de liesta reglementen, lånet inom viss tid derefter antingen uppsägas, eller anses uppsagdt och indrifvas. Ett reglemente stadgar ingen påföljd, och 7 50 ett annat, det skånska, föreskrifver, att, otn försummelse i delta hänseende eger rum, direktionen kan uppsäga lånet till inbetalning inom ett år från berörda prajscriptionsticl. Detta stadgande synes Komiterade vara det lämpligaste, och hemställa Komiterade underdånigst, att det må upphöjas till allmän regel.
Björkmans med qvarstad belagda egendom, hittills influtit 27,022 R:dr 29 sk. 10 r:st., återstår endast en summa af 7,452 R:dr 41 11 r;st., eller icke fullt 3/4 procent af ordinarie ullunings-londen 1,000,000 R:dr, under det att osäkra inom linien balancerade fordringar vid Låne-contoret i Götheborg uppgå till närmare 31 och vid Banco-Discont-verket i Stockholm till nära 6| procent af de derstädes utlånte ordinarie fonder, utgörande på förra stället 2,000,000, och på det sednare 5,000,000 R:dr Banco. Då ändamålet med utlåningen från Banco-Disconten och Låne-Contoren ovedersägligen är och måste vara, att med understöd bispringa näringarne, eller, med andra ord, att lånen utgifvas, med hänsigt dertill, att de skola af låntagaren användas till skapande af nya tillgångar, har Utskottet ansett sig icke böra underlåta, att fästa uppmärksamhet deruppå, huruvida detta ändamål kan anses motsvaradt, eller åtminstone conseqvent sökes. Härvid bör ej nekas, å ena sidan, att enär för ett omdöme i detta fall, all nödig upplysning icke kan vinnas af de documenter, som för Utskottet varit tillgänglige, omdömet ej kan ega anspråk på juridisk viss - Banco-TJtshottets Utlåtande, N\o 27. 57 het, likasom ej heller å den andra, att för de Styrelser, som besluta, angående Disconts-låns meddelande, serdeles stor svårighet möter vid granskning af den sökandes motiver för låne-ansökningen, och att således ofrivilliga misstag ofta måste ega rum.
För att vinna fullständig kännedom af ämnet hafva de handlingar, beskrifningar och chartor, hvilka blifvit Utskotten meddelade, med yttersta uppmärksamhet blifvit rådfrågade. Och Utskotten hafva häraf sökt inhämta underrättelse så väl om sättet och vilkoren , på hvilka Kongl. Majit, enligt Riksens Höglofl. Ständers vid 1809 och 1810 årens Riksdag underdåniga anhållan, i Nåder öfverlåtit Götha Canals anläggning och utförande åt nuvarande Bolag, som beskaffenheten af, och vilkoren för det biträde Rikets Höglofl. Ständer vid samma Riks. dag Bolaget beviljat, jemte hvad hittills vid Canalbyggnaden blifvit uträttadt. Efter sådana anställda undersökningar, hafva Utskotten erfarit, att Götha Canal-anläggning, i anledning af derom vid 1809 års Riksdag uti Riks - Stånden väckta Motioner, blifvit, såsom medförande Åkerbrukets och Näringarnes upphjelpande, Handelns pch Rörelsens liflighet, samt idoghetens förökan* de , Den 17 Juli. de, af Riksens Höglofl. Ständer beslutad , hvil* ka uti Underdånig Skrifvelse af den lo Octobei nyssberörde år anhållit, det täcktes Kongl. Majit i Kader öfverlemna verkställigheten deraf åt det Bolag, sorn skulle uppmuntras Igenom de, uti nämnde underdåniga Skrifvelse uppräknade, pri* vilegier och rättigheter, samt alla möjeliga oell skäliga ‘förmoner Bolaget förunnas: att Kongl; Majit, uti Nådigt Svar derå af den 10 Nov. sam* ina år, föreställt Riksens Ständer, ätt, sorn or* den lyda; ”sådant oaktadt den betydeliga Sum”ma som till utförande af detta Stofa företag ”fordrades, Uppgående efter Upprättadt kostnads* ”förslag till
I öfrigt, och då, under öfverläggningarne inom Utskottet, jag hufvudsakligen med Herr Lagergren delat enahanda åsigter; så förenar jag mig med hans reservation.” Herr Grefve Spärrs samt Herr Doctor Elmgren förenade sig med Herr Lagergren. Lag-Utskottets Betänkande, IV-o 5j. N:o 57. 55 Ank. till Exp. Vtsk. den i3 Juni, kl. 10 f. m. Betänkande öfver väckta motioner om verkställighet af HäradsRätters och Kämners-Rätters beslut_, samt om förändring af tiden för Lagmans-Rätternes sammanträden.
Om din broder, dins moders son, eller din son, eller din dotter, eller hustrun, som är i dinom famn, eller din vän, den dig är såsom ditt hjerta, råder dig hemliga, och säger: Låt oss gå, och tjena andra gudar, hvilka du intet känner, ej heller dine fäder; De gudar, som ibland folken allt omkring eder äro, ehvad de äro när eller fjerran, ifrå den ena jordenes ända intill den andra; Så samtyck det icke, ej heller lyd honom; och skall ditt öga intet skona honom, och skall intet förbarma dig öfver honom, eller fördölja honom; Utan skall dräpa honom; din hand skall vara den första öfver honom, att han dräpes; och dernäst hela folkens hand. Man skall stena honom ihjäl; ty han for efter att han skulle komma dig ifrå Herranom dinom Gud, den dig utur Egypti land, ifrå träldomens hus, fört hafver; På det att hela Israel skall det höra, och befrukta sig, och icke mer taga sig sådana ondt före ibland eder. Om du får höra i någon stad, som Herren din Gud dig gifvit hafver till att bo uti, att man säger: Någre Belials barn äro utgångne ibland dig, och hafva förfört deras stads inbyggare, och sagt: Låt oss gå, och tjena andra gudar, som I intet kännen; Så skall du granneliga söka, ransaka och befråga, om sanningen finnes, att så visst är, att denna styggelsen ibland eder skedd är. Så skall du slå den stadsens inbyggare med svärdsegg, och dem tillspillogifva, med allt som derinne är, och deras boskap med svärdsegg. Och allt deras rof skall du tillhopabära midt uppå gatona, och bränna upp i elde, både staden och allt hans rof, det ena med det andra, Herranom dinom Gud; att han till en hög blifver i evig tid, och aldrig uppbyggd varder. Och låt intet blifva i dine hand af det som tillspillogifvet är; på det att Herren skall vändas ifrå sine vredes grymhet, och gifva dig barmhertighet, och förbarma sig öfver dig, och föröka dig, såsom han dina fäder svorit hafver;
Om upplåtande af 2:ne Tunnland jord till Begrafningsplats för Eskilstuna Stadsoch Landsförsamlingar. Angående KammarRättsRådet io6 Den 21 April e. m. Sellings Pensionsrätt vid afskedstagandet från innehafvande Landskamererare-beställning. Om utfärdande af en Lag, att ej någon må till Domare-förrättning förordnas, innan han fyllt 25 år. Om en föreslagen ändring af Kongl. Förordningen den 10 April 1810 angående lagfart med förpantad fast egendom. Om ulgifvande på Statens bekostnad af en fortsättning utaf den så kallade Lagsamlingen. Angående nödvändigheten, att Banken från Avestad förses med beböfligt kopparskiljemynt för vexlingens oafbrutna underhållande. Angående nödiga stadganden i fråga om guld och silfver, som från Banken eller för dess räkning å Kongl. Myntet emottages. Företogs till pröfning Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 14 sistlidne Februarii under N:o 6 afgifne, samt den 9 sistlidne Mars e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga, alt Rådstufvu-och KämnersRätter samt Häradshöfdingar må erhålla exemplar af utkommande Författningar; äfvensom att den så kallade Författnings-samlingen må KämnersRätterne tillhandahållas. Den 21 April e. m. Herr Rosenblad, Bernhard, hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Vid Lagoch EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 6, angående väckt fråga att Råclstufvuoch KämnersRätter, samt Häradshöfdingar må erhålla exemplar af utkommande Författningar, äfvensom att den så kallade Författnings-samlingen må KämnersRätterne tillhandahållas, utbeder jag mig att få anföra följande. Utskotten hafva hemställt, att Årstrycket måtte tilldelas alla Auctoriteter, på sätt före FörfaltningsSamlingens utgifvande ägde rum, hvarigenom tilldelning af nämnde samling icke skulle blifva behöflig.
Inrättandet af åkerbrukscolonier, lika särdeles den vid Mettray vid staden Tours, i niedlersta delen af Frankrike, den förut åberopade Péuilencier agricole et industriel S:t Pierre vid Marseille, das raube Haus am Horn vid Hamburg, ParkburstFangeIset på ön Wight, in. II. skulle visserligen kunna anses vara de, i synnerhet hos oss, i Sverige, mest lämpliga och ändamålsenliga samt säkrast förbättring för folket och landet verkande åtgärder. Men icke nog dermed. Ytterligare måste från främmande länder bernias en institution oskiljaktig med penitentiär-svslemet, hvaraf densamma utgör en ovillkorlig och nödvändig fortsättning, nemi. bildandet af s. k. sociétés des patronages för vårdandet af frigifna fångar, deras förseende med arbete o. s. v., vid deras utgång utur fängelset. Detta allt verkningar af detta system, hvilka dermed ovillkorligen äro förenade och utur systemet nära nog af sig sjelf utvecklas, så snart, detsamma hunnit, för alt sä säga, rotfästa sig bos nationen samt att med dess sympathier otvunget omfattas. Uti 29 § af lagen om verkställighet af fängelsestraff namnes visserligen angående en af Konungen förordnad Uppsigtscomité; dock, en dylik af Styrelsen förordnad, kan aldrig verka detsamma, sorn elt godvilligt åtagande, sådant som patrouagerue i Frankrike, England och Belgien o. s. v. Jag nödgas härvid åter hänvisa lill Hr D:r Hagdahls förut åberopade förtjenstfulla arbete. Hr D:r Hagdahl yttrar sid. 230, i afseende på palronatet, följande: ”Patronatét är en länk i den kedja af menniskokärlek, som utgör de nya fängelsesystemcroas djupaste grund. Det är ett Chritendomens omvändelseverk, sorn öppnat nya fält för denna menniskokärlek att odla, men dess frukter måste skördas äfven i denna vertden, och derföre kan icke eller dess verksamhet instängas inom blotta morarne af elt fängelse.
4:o innoånarne i ©ärna ©ocfen af £>fler»©alattte. 5:c krono»Nt)bpggare i ©tora kopparbergl, Gefleborgs, ^SBefterbottenS, SfBejtersNorrlanDö, Norrbottens od) iemtlanbS Sän, imber be förfta femton fril)etS»åren för ftg fjelfme, ^uftrur od) l)emmamaranbe barn; torftige krono» Npbpggare måga unber fril)ets»år tillgobonjuta benna befrielfe äfwen feban be förfta femton åren tillänbalupit, efter ben pröfning af beraS belägenhet, forn SperebningS och 2aperingS»€ommitteerne ifall åligga. §. 163. Q3efrielfe efter 2 5lrt. njuta: l:o innehafware af en eller flere tjerget antingen utan lön ellet infomft, eller h^nré fammatträfnabe belopp ej öfmerftiger
De betänkligheter, hvilka i detta afseende blifvit anförda utaf såväl Stuteri-Öfverstyrelsen, som Chefen för Strömsholms Stuteri-inrättning, synas vara förtjenta af att närmare öfvervägas; och Utskottet har trott sig böra fästa vigt vid den omständighet, att en ridskolas förläggande på landsbygden icke kan lemna eleverne det tillfälle, som önskligt vore, att emellan ridlektionerna inhemta undervisning uti sådana ämnen, hvilka tillhöra, vare sig allmän bildning, eller de speciela insigter och öfningar, hvilka företrädesvis äro till gagn för militäryrket. — Ehuru valet af Strömsholm såsom station för en ridskola må vara lämpligt utur den synpunkt, att en del af stuteriets hästar i sådant fall blefve för undervisningen lätt tillgängliga, så vill det dock synas Utskottet sorn denna fördel — hvilken dessutom äfven bör vara att påräkna, derest en station för Stats-Utskollets Utlåtande M 66. 33 för ridskolan väljas, som icke är alltför långt ifrån stuleri-inrättningen aflägsen — icke kan uppskattas till den vigt, att den må anses helt och hållet undanskjuta de betänkligheter, hvilka här ofvan finnas antydda; och det är af sådan anledning, äfvensom i öfverensstämmelse med de yttranden, hvilka afgifvits ej mindre af Stuteri-Öfverstyreisen, än ock vid remissen från Ridderskapet och Adeln af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i ämnet, som Utskottet anser nu ifrågavarande ridskolas förläggande i stad i allmänhet medföra större fördelar. Af de städer, som varit i fråga för en ridskolas inrättande, synas Stockholm och Upsala varda ganska lämpliga. Begge hafva sina särskilda företräden. Hulvudstaden lemnar många tillfällen till bildning, särdeles i afseende på de för en militär behöfliga kunskaper och färdigheter, hvaruti ingen annan ort i fäderneslandet synes kunna göra den företrädet stridigt. Likväl bör härvid anmärkas, att dessa tillfällen i allmänhet ej stå till buds utan särskilda kostnader. Universitetsstaden deremot företer kostnadsfritt tillfälle både till vetenskapliga och humanistiska studier i alla rigtningar.
Man ser sådant vid landtbruket, emedan det ringa öfverskott, som ur landet utgår i handeln, vanligen balanceras af en motsvarande import vid andra tillfällen. Då jordbruket dessutom har sä många andra ressourcer än blott och bart den att försälja spanmålen, då andra produeter finnas för landlmannanäringen, så anser jag det vara alldeles oriktigt, alt endast och allenast taga spanmälsprisen lill grund för en jemförelse med bevillningen å en annan med landtbruket så olika produet som jernet. En värd talare har till stöd för sin mening sagt, att en egendom vinner icke någon nedsättning i dess bevillning, derföre att Den 4 December f. m. 67 sädesprisen falla, och alt på grund deraf det skulle vara orått att vil ja nedsätta bevillningen å jernlillverkningeu, då jernet faller i värde; men den värde talaren torde icke hafva erinrat sig, att värdet af en landtmannaproduct faller egentligen derföre, alt productionen af samma vara blifvit ökad och att deruti således visar sig ett förhållande, som icke äger rum vid jernlillverkningeu. När ett bruk, så funderadt sorn våra Svenska, förut betalar en bevillning af sin jordegendom, så anser jag det vara alldeles oriktigt, att vidare belasta sjelfva näringen med någon bevillning, såvida icke denna näring har en bestämd behållning. Det torde likväl i nuvar. tidpunkt vara utrönt, att bruken, såsom fabrik för sig endast och allenast, icke hafva en behållning, motsvarande den minimitariff, som Bevilln.Utsk. velat stadfästa. Det är temmeligen allmänt bekant, alt flere bruk för närvar., endast såsom fabrik, gå med förlust, åtminstone lemna de ej någon behållning. I sådant fall finner jag alldeles icke iakttagen den ringaste grundsats, då man, detta oaktadt, yrkat belasta denna näring med en bevillning, alltid dervid ihågkommande, att dess fabrik betalar en grundskatt, som fabrikerne i allmänhet ej måste vidkännas.
Mai:t genom Nådig Kungörelse den g Mars 1838, tillåtit fri samt af Taxa och uppsigt oberoende försäljning i Hufvudstaden af alla slags i ugn torkadt bröd, hafva såmedelst Bagare-Embetels rättigheter småningom försvunnit; att de större Bageri verken utträngas af de mindre: att då de förres ägare, lidande af oupphörligt intrång genom det allt mer och mer tilltagande antalet af främmande Idkare, nödgades, den ene efter den andre, upphöra med rörelsen, förmå de sednares innehafvare icke ersätta de afgångne: att något biträde af de främmande ldkarne vore så mycket mindre att påräkna, som de saknade lager, samt i allmänhet bakade af mjöl, köpt för dagen, och i alla fall, såsom icke underkastade de för Bagate-Embetet gällande föreskrifter, vid höga spannmålspriser, eller då brist på säd och mjöl uppstår, hvarken kunna, i likhet med Embetets Ledamöter, tvingas deltaga i deras ansvariga åliggande att hålla jemn tillgång på bröd, fastän äfven förbakningen tillskyndar idkaren förlust, eller nekas att upphöra med rörelsen i afbidan på en mera gynnsam tid: alt följden häraf blefve till slut obestridligen Embetets urståndsättande att uppfylla sina skyldigheter, Hufvudstadens blottställande för brödbrist, och Allmänhetens obelåtenhet med föi hållandet: samt att i följd häraf, och då Bagare-Embetet icke, utan förändring i det sålunda rådande systemet, kunde räddas från fullkomÖfver-Stålhållarens Femårs-Beriiltelse. 7 50 lig undergång, visade det sig uppenbart, att Bagareyrket i ITnfvudstaden, under ofvansagde för detsamma högst ofördelaktiga eonjunclurer, varit i starkt fallande. Slagtare-Embetet: att ehuru kött-consumtionen under ifrågavarande fern år icke aftagit, hade likväl
30 Rader frän ett minnesblad, antecknade af Som en d r ö m; af Antonio Feijo, öfvers af Gö- Erny 28 ran Björkman - 31 .. 29 » E n passant; af Daniel Fallström .. - 32 ' " Alexandra Smirnoff; af V. Lindman 29 I månsken; af Anna Knutson - 34 " Harriet Beecher Stowe 30 X a n t i p p a; af Ejnar 35 " Vilhelmina S c h u c k; af — s — n " Drottning A m e l i a af Portugal; af Göran, BjörkHvarandra; af Klippans sim 36 man 31 Nu skola v i resa till en stjärna i det blå; af " Maria Brodin; af L S 32 Jeremias i Tröstlösa — 37 33 Ett nickporträtt; af Albert Eriksson 38 " A m a n d a Maier-Röntgen; af H. G. S 34 Ett septemberminne; af En svensk kvinna ... 38 - ' Ellen Nordgren-Guibranson " Jenny Andersson, född Bourn; af Amanda Till hösten; af E S 39 Leffler 35 Tre dikter: af Birger Mörner .. 40 36 På bröllopsresa; af Ernst Högman 41 " Prinsessan Helena af Montenegro " Vilhelmine Holmboe-Schenström; af Clamo 37 T a c k! A f Bess - 42 Psyke i rosenlund; af Anna Knutson 43 ' ' Hedvig Holmström, född N o r d s t r ö m; af Amanda Leffler 38 Till Grieg; af Fredrik Nycander 44 Lutan; ballad af Ellen Lundberg, t Nyblom ... 45 * LinaMorgenstern, första ordförande för kvinnokongressen i Berlin, af Augusta GuldTill d ö d e n; af Daniel Fallström 46 brand 39 Två dikter; af Mary Karadja 47 Dina händer; af Emil Unders 49 " Sonja Kovalevskvs minne; af Amalia Fahlstedt. ". 39 E n arbetsstuga; af Lotten von, Krcemer. . 50 40 J u l h y m n; af Edv.
Om dem berättades, att de öfverenskommit med liusbönderne att få något visst för hvarje dag, som de sulto på slottet, hvarmed saken var upgjord. Framträda nu dylika personer, som, för oloflig bränvinsförsäljning, icke kunna erlägga böter: så upkommer också strafflöshet för de verklige förbrytarne. Eftersom jag närande Calmar, torde jag fä erinra oin hvad som förliden vinter lästes i tidningarne, nemi. att, bland en mängd andra personer, som inom länet blifvit doötesfällde, befanns en qvinna, som öfver 40 gånger på ett år blifvit pliktfälld för oloflig bränvinsförsäljning. Detta uplyser huru föga nuvar:de författning hämmar dylik förseelse. Dylika missförhållanden föranledde naturligtvis Utsk , att föreslå sådana sladganden, hvarigenom man hoppades för framtiden förekomma ofoget. Om icke varan blefve — på sätt Utsk. föresjagit — förbruten, skulle det ju kunna hända, att Staten i st. f. böter blott erhölle en medellös förbrytare. Jag tror det således vara ganska rätt, att till ansvarets utkräfvande begagna den vara, som finnes i försäljningsrummet. Då Utsk. i sitt Betänk. ang:de bränvinslillverkning framställt ett dylikt förslag och detta blifvit af R. St. godkändt, kan jag icke finna, hvarföre det nu framställda icke äfven skulle kunna gillas. Det är väl sant, att öron, näsa och andra kroppsdelar äro i vår lag, och äfven måhända utom honom, nog litet värderade, men ett sådant förhållande kan icke i längden bestå. Våra lagstiftare hafva af ålder nog mycket förutsatt att en hvar skulle genom sjelfförsvar freda sina lemmar från misshandling. Men tiden har visat att andra åtgärder måste vidtagas. Om LagUtsk. föreslår sådane, som äro alltför lindriga, så komma de antingen icke att antagas eller blifva de vanmägtiga och af ringa varagtighet. I alla händelser förmodar jag Särsk. Utsk:s förslag till stadga om bränvinsförsäljning blifver snarare antaget än LagUtsk:s förslag till ny brottmålslag. Den 0 Augusti e. m. 185 Frih. af Ugglas:
Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett denna dag afgifvet anförande af Friherre Hamilton, Hugo, innehållande anmärkningar vid Utskottets återremitterade Betänkande N:o 21, angående tullbeviilningen. S. D. e. 111. Då nu ånyo föredrogos Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 62 och 218, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Tionde HufvudTitel, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: usta punkten bifölls. a:dra punkten. Inkomsten af Lappmarks ecclesiastik-fond skulle oförändrad på stat uppföras och redogörelsen för dispositionen deraf förblifva oförändrad såsom hittills. 3:dje punkten LiLt a) bifölls. 3:dje punkten Litt. b). Hvad Kongl. Maj:t, i Dess Nådiga Proposition örn Stats-Verkets tillstånd och behof, äskat i de delar, som äro föremål för detta moment, blef af Ridderskapet och Adeln bifallet. 3:dje punkten, Litt c) bifölls med den förändring, att i stället för orden ”constitutionella institutioner” skall begagnas ordet ”samhälls-inrättningar”. 3:dje punkten, Litt. d). Utlåtandet N:o 218 bifölls. 3:dje punkten, Litt. e) bifölls. 3:dje punkten, Litt. f). I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t begärt, beslöts, att rättighet medgifves Universiteten att på Indragnings-staten Prot. Utdr. d. 17 Au«. 1840. få beräkna 6 Professors-Emeriti-löner, hvaraf fyra böra tillkomma Universitetet i Lund, och de två öfriga det i Upsala. 4-de punkten, Litt. a) och b) bifollos. 4-de punkten, Litt. c). Utlåtandet N:o 218 bifölls. 4:de punkten, Litt. d). Utlåtandet N:o 62 bifölls. 4:de punkten, LiLt. e).