Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. anhålla, alt förhållandet med skattläggningen på Ölands utmark må komma att ånyo undersökas af skaltläggningsmän, samt att, om dervid befunnes, att hemmanens utmark på sidan om metod och undervisningar blifvit med ränta belagd, hemmanen dä. måtte befrias från räntorna, och åt dera restitueras hvad sedan skattläggningen blifvit utgjordt, men alt räntan under tiden mätte oförändrad utgöras. Frih. Raab, Adam Christian: Då jag har min bostad i närheten af den persons, som nu är i fråga, sä har jag ofta besökt Öland, och torde äga närmare kännedom om detta land, än de fleste härvarande ledamöter. Jag anser det derföre vara min pligt att yttra mig i denna fråga. Jag uppmanas dertill, icke blott af den pligt, sorn åligger hvarje representant alt yttra sig uti frågor, som röra den ort, från hvilken man är, utan jemväl utaf det intresse, sorn mäste delas af hvar och en, hvilken känner detta idoga folk. Det är icke min mening att understödja motionärens alsigt alt hell och hållet borttaga all skatt; icke heller att vits - i48 D c n 8 Augusti f. m. orda motionärens uppgift att någon synnerlig nöd Ur för handen, som hotar med snar undergång; så är icke förhållandet; tvertom berga sig Öländningarne ännu, i trots af de stora skatter, som detta landskap, i jemförelse med hvarje annan provins, utgör, och i trots af de många olägenheter, med hvilka man, snart sagdt dagligen, der måste strida. Min afsigt är att söka utverka ett beslut, som kan förekomma, att Öländningarne råka i sådan nöd och förlägenhet. Öland har i sanning alltid varit ett stjufbarn af Staten. Jag vill ej tala 0111 den medfart, sorn Öland i fordna tider fått erfara, utan jag vill inskränka mig till uppgift af det närvar, förhållandet. Landet har circa 270,000 tunni. jord. Af dessa finnas icke mer än omkring 100,000 tunnb, som äro odlingsbara.
Denna fråga afgjordes vid 1840—1841 årens Riksdag, genom tre Stånds beslut och Konungens stadfästelse; men förhållandet är i sjelfva verket icke jemförligt med den nu förevarande frågan, då kommunernas pligt att sörja för hvar sina fattiga är af ålder stadgad i författningar, hvilka bestämmas genom ekonomisk lagstiftning, och den nya författningen icke stadgade om beskattningens belopp annorlunda, än att tillskott, beroende af behofvet, borde af kommunernas medlemmar erläggas. Det enda stadgande, i afseende på kommunai-skatter, hvilket i denna fråga skulle kunna åberopas, innehålles i Ansvarighets-lagens 3 §, som medgifver, att under de afgifter, hvilkas påläggande eller ökning genom regerings-beslut är förbuden, »icke begripas sådana i § 60 Regerings-formen ej omnämnda afgifter, hvilkas föremål äro inrätttningar till enskildes gemensamma nytta och beqvämlighet, såsom Båk-, Bro-, Färjoch andra afgifter af dylik beskaffenhet». Af »dylik» enskild beskaffenhet kan icke den nu föreslagna allmänna afgift å bränvins försäljning anses vara, då densamma af Rikets Ständer ålägges till enahanda belopp uti alla Rikets delar. Intill närvarande Riksdag har frågan om bränvins tillverkning och försäljning varit behandlad i samma betänkande, och de för hvardera rörelsen inflytande medel Särskilda Utskottets Memorial. M 23. 3 räknats till och behandlats på enahanda sätt som de i 60 § Regerings-formen uppräknade Bevillningar. Lika litet lärer nu afgiften för den ena rörelsen förändra sin natur af bevillning derföre, att densamma blifvit föremål för särskildt betänkande, och medlen anslagne till ett visst ändamål, sorn Tullmedlen för vissa varor skulle kunna förlora sin natur af bevillning, om de, behandlade i särskildt betänkande, föresloges att användas för något särskildt behof. På dessa skäl, och då dertill kommer att, i fall ena frågan behandlades såsom bevillningsfråga, den andra sorn kommunal-sfgift, lätt kunde inträffa, hvad intet
När utgifvandet af Periodisk Skrift Bil. till Corntit-U t sles Memorial, N:o oi, u liphör, vare Utgifvare» eljer lians rätts innehafvare berättigad att, vid anmälan derom. oell då det Ulgifvaren meddelade tillståndsbevis ejler Diarii-Uldrag återställes, genast af JJof-Canzlern återbekomma ilen afjemnade borgens-förbindelsen eller depositions-attesten, denria sednare med påskrift af Hof-Calizlei 11, alt de deponerade medlen få af Ulgifvaren eller bans rätts innehafvare, utan ali afgift, hos vederbörande lyftas. (Fortsättning.) 9:0 Periodiska Skrifters Utgifvare, hvilfce, på sätt 4 §• 4 momförmår, äro underkastade författare-ansvar, vare framför andra erinrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten; Och umgälles Utgifvarens förbrytelse, genom sådan skrift, dubbelt i alla de fall, der med penningar pliktas, (Se 4 §« 7 mora.) §■ 6 i:o Intet hinder möte för Bokhandels idkande, ej heller för utgifning till förytlrande af någon skrift, vare sig inländsk eller utländsk, (Se i §, }2 mora. 1 p.) a:o Hvarje Förfaltare eller Förläggare slånde fritt att en honom, i sådan egenskap, tillhörig skrift, sjelf eller genom andra föryttra; Dock skall hvar och en, som antingen i öppen bod, elier eljest, elter kungörelse 12 Bil, till Constit,- Utsh:s Memorial, N:ö 5t, derom i Allmänna Tidningarne, vill idka Bokhandel, vara förbunden att, på sätt om Boktryckeriers anläggning i 3 §, 3 mom. stadgadt är, och vid enahanda ansvar, sådant vederbörligen anmäla. (Se i §, 12 mom. a p.) 3:o För fortsatt föryltrande af en skrift vare inga andra binder än de , som i 12, j3 och 14 §• §• af denna Lag bestämmas.
(N:o 81); Remitterades till Lag-utskottet. 70 Prot.-utdrag den 22 December 1847. och 7:o af herr Winge, med förslag, att 127, 128 och 129 §§ konkurs-lagen må tillämpas, endast i afseende på efterlefva nde maka, samt de arfvingar, som äro i boet, eller vid den aflidnes dödstimma innehaft qvarlåtenskapen, eller derefter tagit den eller någon del deraf i besittning, men att i öfrigt stadganderne i 9 och 10 kapitlen ärfda-balken må anses oförändrade gällande och tillräcklige för betryggande af borgenärers rätt i sterbhus. (N:o 82); Remitterades till Lag-utskottet. S. D. Förekommo följande denna dag väckta motioner: l:o af herr Fagerberga i fråga om bestämmelser, med afseende på den, genom Kongl, kungörelsen den 15 Maj 1846, under-domare ålagda redovisnings-skyldighet för kartering af köpeoch faste-bref, samt flera handlingar. (N:o 83); Remitterades till Bevillnings-utskottet. 2:o af herr Fagerberg, angående ett tilläg vid 9 § samt förändring af 13 § uti 18 kap. skiftes-stadgan den 4 Maj 1827. (N:o 84); Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet-, 3:o af herr Roth, om anslag till öppnande af en kanal emellan sjöarne Norra Barken och Wessman i Stora Kopparbergs län. (N:o 85); Remitterades till Stats-utskottet; 4:o af herr Malmstedt, om stats-bidrag och lån till upprensning af Rönne å och hamnbyggnad för Engelholms stad. (N:o 86); Remitterades till Stats-utskottet-, 5:o af herr Ödman, om dels vilkoren för återbetalning af de lån, staden Åmål af staten redan erhållit, dels ytterligare lånebidrag för nämnde stad.
"Uti Kongl. Majus Nådiga Kungörelse af den 27 September 1815, angående grunderne vid Banco-låns beviljande, inflöt på grund af Rikets Ständers särskildt fattade beslut, ett så lydande stadgande uti 6:te punkten: ”Gagnefs Socken i Dalarne kommer att utaf den till Hån på fastighrter anslagne fond sam; fält erhålla ett lån af Femton Tusende Riksdaler, emot Inteckning uti dess ograverade hemmansdelar, enligt den beräkningsgrund som för Län Ao Tiana «U/skottéts Be ä handen. å Landt Egendomar ar gällande, och emot de för Banquens dfrige fastighets-lån faststälde Inbetalningsvilkor: kom roande, jemte Lånesta minans behöriga fördelning emellan Socknemännen, sådane anstalter af Var Befallningshafvande i Länet att vidtagas, hvarigenom Banque» vid behörige terminer, på en gång erhåller den å Lånet faststälde inbetalning.” Efter det Formulaire till en lifgifvande Skuldförbindelse utaf Socknens utsedde Deputerade, blifvit år 1816 på begäran, fran Banquen ineddes fädt, inkommo jemte Skrifvélse från Kongl. Majtts Befallningshafvande till Banquens Cornmissarier, af den 29 Marti i 1817 så väl berörde Skuldförbindelse sorn de för länet anskaffade Intecknings, och egande Bätls handlingar, hvarvid Kongl Majds Befilningshafvande anhöll, ”att i fall detta lån beviljades, Summan måtte blifva honom tillsänd för att enligt ofvan åberopade Nådiga Kungörelse, ibland Socknemännen fördelas, sedan sädane anstalter blifvit vidtagne, igenom hvilka Rikets Ständers Banque på. en gång erhölle den å länet faststälde inbetalning.”
Besvärsoch Ekon.Utsk., samt en begäran alt yttrandet af den i3 Febr. skulle till Utsk. få åtfölja remissen, och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad, behagade bifalla denna begäran. Ropades ja. Vid förnyad föredragning af Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda betänk. N:o i45, i anledn. af motion, att ön St. Barthelemy må till Danmark öfverlåtas, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogos ånyo och lades till handlingarna Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda mernorialer: N:o 146, i anledn. af återrcmiss utaf Utsk:s betänk. N:o qÖ; N:o 147> i anledn. af återremiss af betänk. N:o5r, ang:- de upphörande af, eller rättelse i den afgift, som erlägges till commendanten å Elfsborgs fästning af fartyg, som komma från Götheborg och dit afgå; N:o 148, i anledn. af återremiss utaf betänk. N:o 124* Ånyo föredrogs Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 149, i anledn. af återremiss utaf betänk. Hr Rosenblad, Bernh.: Då Utsk. ej anfört några nya skäl för sitt förklarande, så lärer R. o. Ad. icke heller finna anledning att frångå sitt förut fattade beslut eller afslag å betänk. IST:o 66, hvadan jag anhåller att Ståndet ville vidblifva delta sitt förra beslut. R. o. Ad. beslöt att, med vidblifvande af sitt först fattade beslut, lägga utlåt. N:o 149 till handlingarna. Vidare föredrogos och lades till handlingarna Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda memorialer: N:o i5o, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
SBib be fad, bå företnaranbe tapertng af faft egenbont tete fan grunba ftg på föpefftdtng, ppra eder arrettbe, pppotpefg 2Öib uppffattniugen af Boftäftc, f) loarå grunbränta ingår Bfanb BoftättStjafiua* renS löneförmåner odj lutb Beftåmmanbct af ben för bern Bctöpanbe Beiotttningä Uppfattning af infomft utaf bergsbro? od> bertill bärnnbé närtngar fanit qtuarnar od; fabri?er itt. fl. iwer? od) inrättningar. § 8- SBib beräfntngen af ben bevattna årltga tnfomften utaf bruf od) fabri? fanit annan bertill (jänförltg inrättning, jemföraS toärbeita å ber, unber febnaft förflutna ar, tittmcrfabe etter föräblabe tuaror ocf) Ijärtoib antuänba råämnen, jemte öfriga meb begå marorä ttttloerfntng etter föräbltng förenabe foftnabcr; od) bå titttuerf Still lehning toib beftämmanbet af tuärbet å flåttgjernSbrufenS famt maSug* itarncä tittmerfitingar antagaS be i beröm utfärbab fungörelfe febnaft fafifiättba löSntngöpriö för ÄroitanS Ijammarffattöjern famt tionbeod) perfebel Uppfattning af infontft genom ffeppéte&eri, fjöfart, pan&cl od) Iwnfcti toetf famt annan jotM>ru¥et icfe tiöl)öran&e näring. § 12.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829* Preste-Ståndet d. 1 Sept. —- Borgare-Ståndet d. 1 — —* Bonde-Ståndet d. 10 Fikets Stan dets underdåniga Skrifvelse j angående förlängning af tiden för åtnjutande af förlagslån ur Manufactur-Disconten j samt om säkerheten för sådana lån. S. A. K. Med anledning af vackt fråga så väl om för-1 langning i tiden för åtnjutande af förlagslån ur Manufactur-Discontfondeil för nya eller här i Riket hittills icke utofvade slöjder, som äfven om rättighet för Fabriksidkare i allmänhet att, till säkerhet för lån utur nämnde fond, få ställa äfven annat hypothek, än förskri fningar för sålde tillverkningar, hafva R. St. tagit detta ämne i Öfvervägande; och då, i förra afseendet, återbetalningen af ett sådant lån måste, för att detsamma skall kunna för dess innehafvare medföra den dermed åsyftade fördel, dels icke inträffa förr, an den gjorda fabriksanläggningen hunnit komma till fullbordan, och låntagaren kunnat deraf draga någon vinst, dels bör vara ställd på sådana Terminer, att låntagaren deraf icke för mycket betungas, så, och på det ifrågavarande fördel för låntagaren må kunna, så vidt möjligt är, förenas med en lämpligen Bihang t. R. S:s Prot. IQule Sami. 41 322 Exp. Utsi. Förslag till urul. Skrift’. N:o 135. afmätt omsättning af fonden, hafva R. St. funnit, att tiden för innehafvande af förlagslån, som hädanefter af Manufactur-Discontfonden beviljas, må vid de tillfällen, då E. K. M. så nödigt pröfvar, förlängas till Åtta år, med skyldighet att, efter Tre års förlopp, årligen erlägga en femtedel af Capitalet, under vilkor i öfrigt, som hittills varit iakttagne.
S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconmie-Utskottens Betänkande, N:o 8 8» i anledning af väckta motioner om en förbättrad Orgnisation af Tull-Verket, in. rn., samt Stats-, Banco-, Bevillnings-, Lagsamt Oeconornie-Utskottens Betänkande, N:o 89» angående väckta Förslag till grunder för ett förändradt Statshushållningsoch Beskattnings-Systern. S. D. Föredrogos och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 123, öfver Herr Gustaf Hjertås motion, angående tillägg i 7 §. af 12 Gap. Arfda-Balken; - 54 Prat. Utdrag den g
Dervid har det dock ej undfallit Utskottet, att då, genom meddelande af ett lån mot första In, teckningen, Cassan möjligen, ehuru föga troligt, kan äfventyra förlust till någon del af räntan eller Capifalet, mer. aldrig till det hela deraf, en sådan total förlust ännu snarare kunde uppkomma på ett lån till säkerhet hvarföre funnes gifven en Inteckning sora vöre sednare än den första; och Utskottet har således ansett sig böra föreslå gådane föreskrifter i detta afseende, som i möjligaste måtto trygga för förluster, och sorn förhindra att den lemnade rättigheten icke utan i verkligt behof varder af Directionen begagnad, hvilket åtef, om tillåtelsen blefve ovilkorlig och lem - Den 3 October e.m, , 27 nåd utan annat förbehåll, än att en viss proportion af värderingssumman icke öfverskreds, lätteligen kunde vara att befara. Deremot har Utskottet uti 4 §. genom det, att något i ordalydelsen bestämdt fornmlaire icke ovilkorligen för låns erhållande blifvit föregkrifvit, sökt bereda tillfälle för Låns upptagande å redan intecknade skuldsedlar, och derigenom förekomma de olägenheter, eom för lånsökande tillförene ofta uppstått genom tvånget, att nödgas låta intekna eo skuldsedel enligt Cassans formulaire och deremot döda en äldre inteckning å samma summa, hvilket jemväl fordrat sednare iateckningsbafvarens begifvande, samt deraf följande tidsutdrägt och kostnader. Derigenom är äfven uppfyldt hvad Directionen åsyftat genom sin hemställan om frihet, att få belåna till andre verk ställde skuldsedlar, då de å RiddarhusCassan transporteras. Utskottet har jemväl trodt det böra vara RiddarbusDirectionen under vissa vilkor tillåtit, att på sätt den föreslagit, utlåna penningar mot hypothek eller borgen på högst ett halft års tid, dervid Utskottet likväl, för att i denne del betrygga Cassans säkerhet fästadt det förbehåll, att de i beslutet deltagande RiddarhusDirecteurerne böra vara ansvarige såsom för egen skuld för lånets återbetalning.
Uppå derom framställd proposition biföll R. o. Ad., att, på sätt hittills varit vanligt, riddarhussalen äfven instundande Långfredag får begagnas af Frimurare-barnhusdirectionen för att derstädes låta uppföra en concert, till förmån för samma barnhus. Upplästes BancöUtsk:s den 14 dennes afgifna memorial N:o 5, i anledn. af från tvenne RiksSt. erhållna remisser utaf K. M:s nåd. skrifvelse till R. St. med förslag till lag för Banken. Frih. af Nordin, Carl Joh.: Då jag förenat vnig i den reservation, som Hr Lefre'n och flera af BancoUtskts ledamöter låtit medfölja Utsk:s utlåtande och nu blifvit uppläst, hemställer jag vördsamt, på de skäl denna reservation innehåller, att BancoUtsk:s memorial måtte nfslas, samt att Utsk. må anbefallas att stalla sig till efterrättelse H. R. o. Ad:s redan beslutade remiss om detta måls handläggande af Bancooch LagUtskm, 4 H. 4a 33» Den 17 Mars e. m. Frih. Cederström, Jac.: Så mycket hellre inst,Immer jag med den siste värde talaren och förmodar något annat än afslag icke kunna följa på ifrågavarande memorial, som R. o. Ad. redan i förmiddags, oaktadt Hr Gr. o. Landtm, då erinrade, att detta memorial hade inkommit, till BancoUtsk. remitterade ett af mig gjordt anförande i ämnet. R. o. Ad:s beslut i förevarande fråga blef derigenom på förhand tillkännagifvet. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: I anledn. af Frih. af Nordins begäran om afslag å BancoUtsk:s memorial har jag velat anhålla, att memor. må få hvila på bordet, på det frågan icke par surprise må afgöras. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.:
Båda dessa anbud förekommo samma dag till öfveriäggnng hos Fullmäktige, hvarförutan anmälan skedde, att handelshuset Tottie & Arfvedsson lemnat en hos bemälde handelshus anställd person uppdrag, att med utländska bankirhus inleda underhandlingar, hvilka hade ledt till den påföljd, att bankirhuset Mires & Komp. i Paris skulle allvarligen spekulera på lånets öfvertagande, hvarom närmare underrättelse ofördröjligen vore att förvänta. Sedan Fullmäktige öfverlemnat åt sina Deputerade att söka tillvägabringa de modifikationer i Johns & Kompis anbud, som kunde finnas nödiga, äfvensom att utreda och taga i närmare öfvervägande öfrige framställningar, redogjorde Deputerade vid Fullmäktiges sammanträde den 7:de November för det åt Deputerade lemnade uppdraget. Denna redogörelse, som finnes intagen i det nämnde dag förda protokoll, innehåller en fullständig framställning såväl rörande Deputerades underhandlingar och resultatet deraf, sorn ock om de många och vigtiga skäl som bestämde Fullmäktige att antaga det af handelshuset Johns & Komp. gjorda anbud, sådant detsamma blifvit genom underhandlingarne modifierade dock under förbehåll af de jemkningar. som vid justering af det blifvande kontraktet kunde anses erforderiige. Fullmäktige uppdrogo alltså åt Deputerade att uppgöra och till Fullmäktige inkomma med förslag till kontrakt, hvilket derefter den ll:te November före - — 02 — drogs och, efter åtskilige deri gjorda rättelser och jemkningar, samma dag godkändes och underskrefs. Hufvud-bestämmélserna i detta kontrakt voro följande: l:o Handelshuset Johns & Komp. förband sig a) att öfvertaga hela lånet: Tjugu millioner Riksdaler Riksmynt. b) att verkställa inbetalningarne deraf sednast inom följande terminer:
349 rende-Sysfem kunna förbättras och Boställen, på sätt föreslaget blifvit, förvandlas till en sort Skatte-hemman , under det att jemnväl hopsamlades en allmän Löneelle Städje-Cassa; men utom det att detta påminner om den mindre lyckliga operation, hvarigenom visse Civile Ämbetsmäns Boställen försåldes till skatte och dermed för framtiden större delen af deras inkomst dem beröfvades, hvilket åter i sinom tid drabbat allmänheten ; så är i ett fattigt land, en Cassa mindre säker fond än jorden, hvilken icke sä lätt kan tillgripas och förskingras. Hvad sålunda möjligen skulle .kunna innebära första steget till Indelnings-Verkets upplösning, synes ganska betänkligt att vidtaga eller bibehålla. Det är alla desse skäl, som föranledt det slut, hvari Utskotten redan stadnat, och hvartill ytterligare kommer: Att en Allmän Löne-reglering för Militairen nu är i fråga , dervid äfven torde böra afses, att spridde boställen hörande till samma indelning, i ett enda eller åtminstone hvarannan närbelägne sammanföras; Härigenom häfves åtminstone en af orsakerne till Boställens utarrendering, den nemligen, att Boställen äro för små för att med förmån af Boställs - hafvaren sjelf kunna brukas. 35o Stats-Utskottets Betänkandetu Jemte tillstyrkan att underdånig framställning hårom hos Kongl. Maj:t matte göras, anse Utskotten, som förblifva vid deras förra Betänkande, den underdåniga önskan af Rikets Höglofl. Ständer till Kgl. Majrt äfven böra framföras, att utarrendering af Boställen efter 1805 års Förordning genom Kronans försorg hädanefter måtte inställas och författningen i så måtto varda upphåfven. Beträffande frågan om ersättning åt Officerare hvars Boställen genom vanskötsel blifvit bragte i ödesmål eller hvarifrån Arrendet icke utgått, år denna omständighet; i anledning af väckt fråga uti enskildt fall redan af Stats-Utskottet upptagen samt af Riksens Höglofl. Ständer afgjord.
Hos förstnämnde Riks-Stånd har nemligen Prosten Sondén fästat uppmärksamheten å de betydliga omgångar, kostnader och besvär, som vore förenade med nu öfligt sätt att, när någon församling icke mägtade sjelf bekosta sin kyrkobyggnad, dertill bereda tillgång genom insamling öfver hela riket af kollektoch stamboks medel; i hvilket hänseende motionären anfört, att, då sådan utväg skall anlitas, den derom, uppå underdånig ansökning, meddelade nådiga Resolutionen skall, jemte anteckningslista, på den hjelpbehöfvande församlingens bekostnad, till trycket befordras och hela upplagan, bestående af omkring 2,400 exemplar, aflemnas till Domkapitlet i orten för att, genom dess försorg, till öfrige Domkapitel, Wisby undantaget, öfversändas och derifrån genom Kontrakts-prostarne spridas till samtlige socknar, der sexmännen, hvar inom sin rote, uppsamla bidragen, som sedermera, vederbörligen bokförda och till sitt belopp af pastors och sexmännens underskrifter bestyrkta, insändas till Kontrakt-prosten, hvilken hade att, jemte sammandrag af de inom kontraktet influtna medlen, öfverlemna desse till Domkapitlet. Efter jemväl derstädes genom Notarien upprättadt sammandrag öfver bidragen från hela stiftet skulle detta reversal, hehörigen styrkt, tillika med de insamlade medlen, efter afdrag likväl af sex procent i provision, som tillkommer Notarien, öfversändas till Domkapitlet i den ort, hvarifrån stamboken utgått och der den behöfvande församlingen sålunda omsider er - Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 192. 7 håller understödet, likväl ännu ytterligare minskadt med 3 procent, som Notarien vid sistnämnde Domkapitel eger att uppbära.
Hasselgren på Rådansfors i Elfsborgs län, afräkningsvis å beviljade 16,000 R:dr 6,000: 329,000: utgörande alltså vid 1863 års slut förlags-lånefondens innestående obegagnade tillgång R:dr 11,330: 41. 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 30. 2:o. T Ill-diskoTxt-X oxiden. (De särskilda årens Eevisions-berätt. sidcl. 6—7.) Af det kreditiv, som till belopp af 225,000 Riksdaler blifvit åt fonden å Riksgälds-kontoret anvisadt, bade begagnats: år 1861 Riksdaler 77,460: - „ 1862 62,340: - „ 1863 „ 87,560: Den af Ullkontoret i Norrköping afgifna redovisning för emottagen och aflemnad ull utvisar att vid ullmagasinet derstädes under ifrågavarande trenne år sorterats 334,919 skålp. ull. 3:o. Öfriga under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning ställda medel. (1803, 1864. års Revisions-berätt. sidd. 7, 8.) Räkenskaperna öfver de å Riks-statens Sjette Hufvudtitel anvisade medel till manufakturernas befrämjande eller de så kallade Manufakturmedlen, jemte dermed i sammanhang redovisade Tulloch Beslagssamt Eskilstuna fristadsmedlen, äfvensom reseunderstödsanslagen åt fabriksoch handtverks-arbetare utvisa: för år 1861. „ för år 1862. för år 1863. inkomster 39,840: 1. 27,444: 81. 16,205: 96. utgifter 22,321: 45. 30,465: 57. 18,617: 37. och utgjorde den vid 1863 års slut å dessa fonder innestående behållning 20,503 R:drl3 öre.