Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
J ... äfven introducerade henne i de förnämsta musikaliska kretsar och sammanförde henne med Paris ' mest framstående kompositörer, såsom Gounod (för hvilken fröken Ö. hade förmå- nen att få instudera Margaretas parti), Massenet, Vidor, m. fl. Det var emellertid icke endast de i lektionsrummet utförda studierna, som gjorde frö- ken Ohrström till den sångerska hon nu är. I Paris, där hon kvarstannade i fyra år, och där hon fierfaldiga gånger uppträdde med stor succés såväl i privata salonger som på konserter, hade hon rikt tillfälle att höra olika slags musik, att jämföra olika skolor och metoder, med ett ord att skaffa sig egen erfarenhet i konstnärslifvet, och dessa tillfällen begagnade hon med ett vaket och intelligent sinnes påpasslighet. Hon var därför också, då hon lemnade Paris för att anträda en längre amerikansk tournée, en utpräglad personlighet, en individuell konstnär, icke blott en sångerska med vacker röst oeh god metod. En fransk tidning yttrade efter en af frö- ken Öhrströms konserter i Paris: » M:lle ÖHRströms namn är för oss fransmän svåit att uttala, men låtom oss likväl minnas det, ty den som bär det skall en gång blifva en af de första stjärnorna på konstens himmel. » Denna klingande profetia var icke blott tomma ord, TY fröken OHRSTRÖM har under sin vistelse i Amerika skapat sig ett rykte som världsbekant sångerska. Den amerikanska tournéen, som varade i fem månader, och under hvilken fröken Ohrström uppträdde icke mindre än 126 gånger, sträckte sig ända från Kanada till Mexikanska viken oeh omfattade Förenta staternas förnämsta städer, såsom Boston, Filadelfia, Quebec, Montreal, New-Orleans, Washington, m. fl. Öfverallt, där fröken OHRSTRÖM uppträdde, emottogs hon med entusiastiskt bifall af såväl publiken som af pressen. E n tidning kallar henne den tredje svenska näktergalen, en annan jämför henne med m:me Albani o. s. v. De talrika utdrag ur omdömen öfver fröken Öhrströms uppträdande i Amerika, vi ha varit i tillfälle att läsa, ha alla enstämmigt kallat henne en sångerska af första rang.
Jag hemställer, om denna obetydliga skänk åt jordbruket kan hafva någon verkan på hela landets produktion; men deremot finner jag det oformligt, att Banken, som sjelf kommer att upplaga penningar mot 3 procent, skulle utlåna mot 2; och då jag för öfrigt icke anser nyttigt, att inleda jordbruket i skuldsättning, kan jag icke underlåta alt för principens skull yrka bifall till Utskottets förslag. Herr Munck af Rosenschjöld: Det är ganska riktigt anmärkt af Herr Rosenblad, att odlings-lånen hittills ofia blifvit missbrukade och använde för annat ändamål, än hvartill de varit bestämde; men sedan man 1111 beslutat, att de endast skola meddelas åt dem, som undergå enskifte, och nödgas till utflyttning, lära dylika missbruk icke vidare blifva möjliga. Hvad åter beträffar Herr von Troils invändning om obetydligheten af den summa, som är i fråga, så synes den snarare tala för räntans bibehållande vid hvad den hittills varit; ty det lärer väl icke vara talarens mening, att summan är obetydlig för låntagarne, utan 5i H. 8 Den 27 November. blott för Banken. Jag fortfar derföre, att yrka räntans bestämmande till blott 3 procent; och det skäl till förhöjning, som man velat hemta derifrån, att Banken sjelf skall upplåna penningar mot 3 procent, kan så mycket mindre verka på frågan, som en sådan upplåning ännu icke ens är beslutad, samt det i alla fall lärer blifva ganska obetydligt eller alls intet af de upplånte penningarne, som kommer att användas till bestridande af de här ifrågavarande lånen. Friherre Boije: Ändamålet med den fördel af endast 2 procents ränta, som med odlingslånen var förenad, har varit, att underlätta större eröfringar inom eget område, det vili säga, att uppmuntra till större odlingsförelag; men erfarenheten har visat den följd, att odlaren ofta, äfven med biträde af denna fördel, fått med sin välfärd plikta för sin patriotism. Mig synes derföre frågan böra inskränkas derhän, att om missbruken varit så stora, att ändamålet blifvit förfeladt, bör detta ändras, men ingen ting annat; ty så länge man ännu vill ändamålet, bör man äfven låta medlen qvarstå.
Itai thelemy inflytande inkomster samt det till bestridande af kostnaderne för öns förvaltning erforderliga belopp, uti hvilket missförhållande någon förbättring icke syntes vara att emotse och då kolonien för öfrigt hvarken i sednare lider ulölvat eller, under vanliga förhållanden torde komma att utöfva en synnerligen verksam inflytelse på moderlandets handel och konstflit, besioto Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den it) Maj 18/p, att åt Kongl. Majit i underdånighet uppdraga alt, så snart tillfälle dertill kunde sig yppa, lill någon främmande makt afträda kolonien S:t. Barthelemy på de för svenska slats-verket mest förmånliga vilkor, som stöde att erhålla; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer medgåfvo, att de utgifter, som erfordrades för öns förvaltning, men ej af inkomsterne betäcktes, finge förskjutas af stats-verkels tillgångar och årligen från Riksgälds-kontoret efter skeende reqvisition ersättas, intilldess sig visade, huruvida godtgörelse för dessa kostnader kunde framdeles beredas utaf öns afkastning eller genom dess afträdande. Under de tvänne åren i845 och 1846 har, på sätt uti Kongl. Majrts nådiga skrifvelse förmäles, de af ön S:t Barthelemy influtna inkomster fortfarande understigit de för dess förvaltning belöpande kostnader, så alt en årlig brist i delta hänseende uppstått af omkring 6,000 rldr. Under sådana omständigheter och i afbidan att verkställighet må kunna beredas åt Rikets Ständers redan i underdånighet framställda önskan rörande koloniens afträdande tili någon främmande makt, och statsverket såmedelst befrias från en årligen utgående kostnad, hvilken af ingen fördel motsvaras, anser Utskottet moderlandets bidrag till ifrågavarande koloni icke lämpligen böra, serdeles vid nuvarande inskränkta medeltillgång, utsträckas utöfver hvad som vid sistförflutna riksdag blifvit medgifvet.
Domkapitlet < anmält, från berörde inkomst-belopp måste utgå aflöning till fyra vikarierande prestman, med minst 1,333 R:dr 16 sk. banko, ansåg Statsrådet sig ega giltig anledning att, enligt hvad Domkapitalet vid två föregående tillfällen tillstyrkt, i underdånighet hemställa, alt Dörby och Kläckeberga pastorat, hvilket med Kalmar landsförsamling taxerats årligen till 1,564 R:dr banko, måtte frånskiljas biskopsstolen i Kalmar stift, samt Ljungby och Hossmo regala pastorat såsom praebende dertill i stället anslås; och borde verkställigheten häraf vidtaga, när rättigheten till biskops-emolumenterne för den sednast aflidne biskopens sterbhus upphört, samt Dörby och Kläckeberga pastorat, såsom begärdt blifvit, med egen kyrkoherde förses. Konstitutious-Utskottet, — sorn af det från trycket utgifna så kallade ”Herdaminne för Kalmar stift” inhemtat, att Dörby och Kläckeberga pastorat, genom Kongl. Bref den 14 September 1619, blifvit anslaget till proebende för meranämnde Biskops-embete, samt att Ljungby och Hossmo pastorat varit praebende för Theologiae-lektorn vid gymnasium i Kalmar från år 1623 intill dess ett Kongl. Bref den 16 Februari 1712 upphäfde denna praebende-egenskap, hvarefter pastoratet varit vegalt, — har, utom hvad i sjelfva saken förefallit Utskottet anmärkningsvärdt, fästat uppmärksamhet dervid, att föredraganden, då han funnit anledning att återupptaga den år 1830 väckta, men, till följd af Kongl.
Se Hufvudtitel 4:de, sid. 15. 1 j, och Under söknings i os t rinder för allmänna' arbeten, om auslag dertill. Se anslag' för en gång 32. Reservfond, Stats-Verkets, angående , d:o d:o Se Anmälan 19. Reserv-Läkare, om arfvode åt 20 sådane. Se Hufvudtitel 4:de. Rese-Slipendium åt Batäillons-Lukare, angående, Se Hufvudtitel 4:de. Restantier, Se Stats-Verket, dess Inkomster, sid. 12. Restitution af bevillning, erlagd af Neder-Calix Socken. Se Keder-Calix. ., af skatt för bränvin, som tili utrikes ort* exporteras. Se Bränvin, Reverser och Invisningar till viss man el-i ler ordres, om betalnings-ansvarigheten j derför Svar på återremiss . Revision af Banco-Disconten och Låne-Contoren. y 45 a, a. y 45 b. y 45 b. v 45 y 45 a. a. i 45 å. y 45 a. a. i 45 V 45 a. a. y 45 a. a. y 45 a. ä. Ståndet. Ståndet. Revisionsskilling, om dess afskaffande . • ♦ 7 1 öl »-5 V 45 a. V 45 b, V 45 b. y 45 Revisionssökande, Se Hof-Rätter. Riddarc-Sjr ne-Rätter, Se Kämners-Rätter. Ridderstolpeska huset 'J i Iid, SWp*ro*«. 1 Se Riksgulds-Contoret. Riks-Archivcl, ang:de I ö ny lokal för.
Herr Sommelii, JVS 26, angående vissa ändringar och tillägg i gällande Skolstadga; Herr Ljungbergs, JVs 30, om tillsättande af en General-inspektör, för utöfvande af tillsyu i högre instans öfver samtliga elementar-läroverken och rikets högre undervisningsanstalter, m. rn.; Herr Dilzingers, JVS 52, om ett förslagsanslag till aflöning för instruktörer i militära öfningar vid allmänna läroverken i städerna; samt Herr Beronii, JVS 34, om den ändring af 5 § i 28 Kap. Byggninga-Balken, att skyldigheten inom stadskommun att uppehålla skjutsningsbestyret måtte åläggas ej blott borgerskapet, utan äfven alla kommunens öfriga medlemmar, som för fastighet eller inkomst af kapital eller arbete äro till allmän bevillning derstädes uppförda, m. m. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades motioner, väckta: af Herr Alander, JVS 41, om pension för Bataljonsoch Stadsläkaren i Skara Johan Petter Högzelii enka och hennes tre ogifta döttrar; af samme ledamot, JVs 42, om pension för Regements-kommissarien vid Hallands Infanteri-bataljon C, M. Almberg, vid afskedstagande; af samme ledamot, JVs 43, om Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks enkas, Maria Uwggrens, bibehållande till hennes död vid åbooch besittningsrätten till Bill. till R. St. Prof. 1862 & 1863. 9 Sami. 6 42 Prot.-Utdrag den 22 November 1862. eller arrendet af indragna predikants-boställena vid Westgöta f. d.
När nu meningen är, att framgent som hittills befria de Svenska diplomaterna från bevillning af hvad de åtnjuta från Norska statskassan, så föreställer jag mig, att det vore bättre, att redigera detta moment så, att denna åsigt blir tydligen uttryckt, utan att Norrmännen deri behöfde omnämnas. Till följd häraf tager jag mig friheten upgifva följande förslag i ämnet : »Yid de förenade rikenas beskickningar hos utländska makter anställda, jemte alla öfriga under UtrikesDepar:tet lydande embetsoch tjenstemän erlägga inkomstbevillning för den aflöning, de från Svenska statskassan upbära.» Jag hemställer, att R. o. Ad. ville bifalla detta förslag, dock med förbehåll, att man icke är bunden vid sjelfva verba formalia deri, utan endast vid den deri uttryckta grundtanke. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Då jag anmälde mig, hade Hr von Koch icke framställt sitt förslag till redaktion i ämnet. Det var egentligen för att anmärka en ofullständighet i Utsk:ts förslag, som jag begärde ordet. Utsk:t talar nemi. om Norrmän, anställde vid de förenade rikenas beskickningar hos utländska makter, men omnämner alldeles icke de Norrmän, som i öfrigt äro i rikets tjenst anställde, nemi. i UtrikesDepar:tet. Äfven dessa åtnjuta dock, till en del, aflöning af Svenska statsmedel. Jag förmodar att anledningen, hvarföre Utsk:t intagit detta morn., härleder sig derifrån, att Komiterade i deras förslag, pag. 104, infört ett stadgande af innehåll, att Norrmän, tjenstgörande eller anställda här i riket, skulle vara från all beskattning för inkomst fria. Det var sannolikt emedan Utsk:t icke kunde dela denna Komiterades mening, som Utsk:t velat uttrycka den åsigt, att Norrmän, hvilka åtnjuta aflöning af Svenska statskassan, icke skulle ega åtnjuta större fördelar, än som under enahanda förhållanden tillkom Svenskar.
Vargen öppnade gapet mot den utsträckta armen. Utan den minsta tvekan körde då Pekka ögonblickligen sin hand med koskällan in mellan djurets käkar, körde den säkert och utan öfverläggning rakt ner i halsen så långt det gick, medan han med den andra armen slog odjuret i ögonen, allt under en störtsjö af okvädinsord, de värsta han kunde finna på. Pikku, som ingenting förstod, satt och skrattade, hvaremot Maija, som anade oråd, kämpade med gråten, allt under det hon tuggade de råa hjortronkarten, så att det knastrade mellan tänderna. Varglon hade råkat illa ut. Koskällan satt inkilad i halsen så obekvämt som möjligt. Pekkas arm blödde, men likväl gick han oförskräckt på och luggade så kraftigt han förmådde. De skarpa klorna sargade hans bara fötter. Djuret, som omöjligt kunde bli kvitt den hårda och oväntade tugga, hvilken det fått i svalget, vände slutligen om, slängande med hufvudet och arbetande med käkarne, alltjämt förföljd af Pekkas skällsord. Det var middagstid, då barnen kommo hem och åto sin middag efter samma matsedel som vid frukosten. Enda skillnaden var, att Pekka hade letat fram tre salta strömmingar och lagt en på hvar brödbit. Sent på kvällen den tredje dagen kom mor hem. Hon fann de små så, som hon lämnat dem, endast mera smutsiga och bruna. Pekka hade ondt i fötterna och röda fläckar af blod på skjortan, minnen från kalabaliken, också kroppen var full af små rispsår och blånader. Mor slätade luggen och såg honom i ögonen. »Har du slagits, pojke?» frågade hon och såg oroligt på sonen. »Ja, med vargen», sade Pekka, »han sparkade så fasligt och jag bara slog och luggade honom. Men han blef rädd, han, och sprang sin väg.» »Sprang vargen för hvad blef han då rädd?» Modern såg tviflande in i sin förstföddes ansikte, med den käcka, skrytsamma, tvärsäkra minen. »För hvad blef vargen rädd?» »För koskällan, vet jag, som han åt upp och som jag inte fick tillbaka, fast jag drog allt hva' jag kunde.»
Uti Stockholms Stad: 1:0 Stora Magazinet på Skeppsholmen byggt af sten; har alltsedan 1790 varit begagnadt af Kongl. KrigsCollegiuin lill Utiedningsförråd för Ar - 134 Den 18 N o v e m b e r f. m. meeri; äger utrymme för 14,000 tunnor oriad spannemål, till en tunna pä qvadratalnen. 2:0 Skeppsholms så kallade lilla Magazinet af stea; begagnas för närvarande af MagazinsTnrättningen. Rymmer 3370 tunnor oriad säd. 3:o KronoBageriet på LadugårdsLandet; der kan, utom nödigt utrymme för KronoBageriet, inagazineras 6200 tunnor oriad säd. Under huset är ock en Lagerkällare, Upsala Län: Upsala Stad. Uti Slottet derstädes inredde Magazinsrum; med utrymme för 180a tunnor oriad säd. Södermanlands Län: Nyköpings Stad. Kronoeller SlottsMagazinet af sten; heer utrymme för upplag af 55o tunnor oriad säd. Östergöthlands Län: Wadstena Stad. Krono - Magazinsförrådet har från längre tider tillbaka intagit åtskilliga lägenheter af Wadstena Slott; de lägenheter i Slottet, som under senare åren varit begagnade till spannerhålsupplag, rymma 6900 tunnor, och finnes dessutom lägenhet alt ytterligare aptera salar och ruin för 4°°° tunnor, allt oriad säd. Norrköping. Stora Magazinshuset, byggt af slen; Lilla af träd; förtärdes vid eldsvådan i Norrköping år Den 18 N o ernber f. m. 135 1822; husen hafva väl icke blifvit uppbygde, ruen tomten är instängd. Stenhuset, med dertill hörande tomt, har den 22 Mars 1825 blifvit för StatsVerkets räkning försåldt för 2001 R:dr B:co. Gottlands Län; TVisby. Stora Magazinet vid Slottsbacken, af sten byggt; äger utrymme för 1800 tunnor oriad säd. Calmare
Garn: benämning af dubbleradt bomullsgarn angifven vara rätteligen bör till bomullstråd hänföras, åligger godsegaren, såsom vilkor för lillgodonjutande af de för dubbleradt bomullsgarn stadgade lägre lullumgälder, med sakkunnige personers, efter besigtning å godset, afgifna betyg styrka, alt varan utgör garn af sistnämnde beskaffenhet. Cam el-: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skålp. R:dr sk. 4 r. 2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 1 skålp. — 10 — 1 16 — Gordereller Sejler 1 skålp. — 12 — 2 _ * Ull-, alla slag: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skålp. 8 — 2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 1 skålp. För garn, sammantvinnadt eller dubbleradt af till färg och råämne olika garnsorter, hvilka hvar för sig i tvinnadt eller dubbleradt skick draga olika lull, beräknas införsels-tullen, så vida varan till minst hälften utgöres af den garnsort, hvarför den lägre , tuilafgiften är bestämd , efter medelbeloppet af hvad i Taxan tinnes utsatt för hvardera garnsorten särskildt, då den i tvinnadt eller dubbleradt skick inkommer. Gevär: Dubbelbössor 1 stycke 4 10 - * Énkla bössor 1 stycke 2 — 5 — * Pistoler, Puffertar och Terzeroler 1 par 1 — 1 * Delar af gevär förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Gipsarbeten, ej specificerade 1 skålp. 8 Glas: Buteljer, Bunkar, Burkar och Flaskor, (Karafiner och pressade eller slipade Flaskor härunder ej inbegripna): 32 1 32]—* till och med £ kanna 100 stycken Gaze; se Väfnader. Gjulstenar; se Sten. Gentianarot, hänföres under Apotheksvaror. Bil. till Bev.-Vtsk. Bet. Qvantitet för Inf. Tull. TuUvarde. Tullberiikn.
Visserligen har man föreduifvit, att den cassadirection, sorn ville åtnjuta denna rättighet, bolde sjelf tillställa domaren en förteckning på de egendomar, hvari cassan äger inteckning inom hvarje särskild domstols ju risd i ction, på det att stadgandet med mera säkerhet skulle kunna iakttagas, men man har derigenom funnit att domarenas göromål skulle ökas, ulan att man kunde anse något verkligt ändamål dermed vunnet, hvarföre, då på sednare lider sådana frågor i Högsta Domstolen förevarit, denna grundsats äfven der blifvit tillämpad, och man har frågat: örn det erfordras att erhålla sådana underrättelser från domstolarna, hvarföre skall rättigheten dertill endast tilläggas banken och särskilda cassör? Hvar och en synes vara lika berättigad 5o4 Den 19 September f. m. att erhålla samma rättighet, och på detta sätt skulle slutligen hvarenda inleekn-.s-hafvare kunna begära och icke med skäl kunna vägras att erhålla samma rättighet som banken. En hvar torde finna hvilka ökade göromål för domstolarna delta skulle förorsaka. Jag har icke hört någon kunna säga hvaruti äfventyret för banken egentligen skulle ligga, om denna rättighet borttages; ty så länge afbetalningarna så till capital som ränta, enl. hvad jag förutsagt, ordentligen fullgöras, qvittar det banken säkerligen lika mycket hvem som är ägare af den egendom, hvari banken har inteckning; och uppstår concurs, så lemnäs uppgift på egendomsägarens namn. Hr Ribbing: Man har här omtalat fördelarna af bancolån: det är visserligen en stor fördel att hafva dessa lån, men sådana som föreskrifterna nu äro, blifva fördelarna mindre än de kunde vara. Man har i allmänhet vid denna riksdag funnit alt jordbruket isynnerhet behöfver någon hjelp; olyckligtvis är det så här i landet, att när man på ett sätt hittar på att upphjelpa någon näring, så söker man på ett annat sätt alt göra denna uppmuntran om intet. Så är förhållandet äfven här.
Rådet och Drotset Grefve Magnus Gabriel de la Gardie, sökanden måtte' beviljas införsel uti skatterätten till kronosäterihemmanet Olstorp N:o 1, om 1 mantal i Österbitterna socken, Laske härad af Skaraborgs län, •— medelst utslag den 15 Februari 1864, på den grund att kronosäterier voro att hänföra till de kronogods, hvilka, enligt 77 § i Regeringsformen, icke utan Rikets Ständers samtycke finge Kronan afhändas, förklarat sig icke kunna till den gjorda ansökningen lemna bifall, så har Justitierådet Alexanderson uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, i sammanhang med anförda besvär öfver Kammar-kollegii berörda utslag, tillika underdånigst anhållit att, i den händelse Kongl. Majit skulle, i enlighet med hvad samma utslag innehåller, anse hinder möta för ansökningens beviljande utan Rikets Ständers samtycke, Kongl. Majit, med afseende å härvid förekomna särskilda förhållanden, täcktes i ämnet göra nådig framställning till Rikets Ständer. Såsom stöd för berörda ansökning har Justitierådet Alexanderson hufvudsakligen anfört att han redan den 1 Augusti 1861, under afbidan på sin nu mera godkända fordrans pröfning hos Kammar-kollegium, i ändamål att underlätta fordringens realisering, å auktion inropat arrenderätten till ifrågavarande hemman utan aning om att detsamma icke skulle anses disponibelt; att arrendets maximibelopp, som af förrättningsmännen i orten och af Kongl. Majits Befallningshafvande föreslagits till 28 tunnor, blifvit af 12 Kongl. Maj;ts Nåd. Proposition M 32.
Vid desse lärares antagande bör afseende i första rummet fästas vid deras gudsfruktan, christeliga sinne, fr mliet och ödmjukhet. Uti 3 §. 6 mom. skulle orden: icke äro förbudne att, utbytas emot ordet må. 5 §. 1 mom. skulle erhålla följande lydelse: På för samlin garne må bero att vid näst inträffande klockare-ledighet , skol-lärare och klockare-befattningarna sammanslå. Bih. till R. St. Prot. t8fi. 9 Sami. 2 Band. ia Prot. TJldr, cl. lo Febr. 184.1. Uti 5 §. 2 mom. skulle orden: Den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar , mät, utbytas emot orden: Då dessa befattningar komma att bestridas af en person, bör han. Uti 5 $f. 4 morn. skulle orden: som nu gällande kyrkolag och öfriga författningar, utbytas emot orden: sorn gällande författningar. 5 §. 5 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse: Vid Folk-Skole-lärares tillsättande skall, antingen hans befattning är med klockarebeställning förenad eller icke, ledigheten kungöras såsom till den senare, och Skol-styrelsen ega att bland behörige sökande å förslag uppföra i:ne, som företrädesvis utmärkt sig för gudsfruktan, sedlighet och kunskaper, hvarefter församlingens röstegande ledamöter genom val utse den, de tjenligast finna. 6 §. skulle erhålla följande lydelse: Af Kongl. Maj’.t bestämmes för 5 år i sender, hvilka läroböcker böra så väl i Seminarierna, som i folkskolorna inom hela Riket begagnas i hvarje ämne, som utgör föremål för Skol-lärare-examen. Intet barn af någotdera könet må upphöra med hemläsning eller med skolans begagnande, förr än det hunnit lära'. a) att väl läsa innantill Svenskt och Latinskt tryck; b) Biblisk historia och den religion s-kunskap , som erfordras, för att af Presterskapet emot tag as till nattvardsläsningen; c) Kyrkosång; d) skrifva; e) de fyra räkensätten i hela tal.
Tio år i sender, samt i Cassans Räkenskaper ett serskildt Conto för hvarje Regemen» te blefve öppnadt, i hvars Credit Regementet godtgjordes för det belöpande anslaget, och 1 Debet deremot påfördes hvad som till nybyggnad eller reparationer inom Regementet blifvit utbetaldt, så att Regementet, i den händelse anslaget under något år kunnat umbäras eller blifvit besparadt, vöre försäkradt att ett följande år detsamma utbekomma, eller derest, i motsatt fall, en större summa vid något tillfälle måst för oundvikliga behof till eit Regemente anordnas, än som med löpande årets anslag för samma Regemente kunnat betäckas, ett sådant förskott varder, genom innehållning af de följande årens anslag, godtgjordt, Kongl. Krigs-Colle* 32 Stats-samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk. Uti. Nio 7i. gil pröfningsrätt, under dessa vilkor, sålunda äfven framgent bibehållen, att den för hvarje år disponibla summa anvisa för de Regementen, som deraf äro i största behof, hemställa Utskotten vördsamt, det ville Rikets Högloft. Ständer, med bifall härtill, hos KonglMaj-.t i underdånighet anhålla, att nödiga föreskrifter i dessa afseenden måtte varda Krigs-Collegium meddelade. Slutligen och då den summa af icke mindre än 7886 R:dr 26 sk. 3 r:st. Banco årligen, hvarmed Militiae.Boställs*Cassan till pensioner och aflöning för åtskillige dels afskedade, dels inom Kongl. Krigs-Collegium ännu tjenstgörande Embetsoch Tjenstemän samt Vaktbetjente betungas, förekommer utomordentligt dryg, och i betydlig mon medtager de tillgångar, som för nybyggnad och underhållande af Caractershus uppå MilitiaeBoställen äro afsedde, men de inskränkningar i Indelningsoch Hysesyns-Contorens göromål, hvilka blifva en följd, ej mindre af Kongl.