Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående Anslag af vidare nödige Medel till understöd för utflyttningar vid Ägo-skiften, äfvensom till fortskyndande af Afvittringsverket i Rikets Norra Provincer. Den aa November e. m. 33g Herr Ribbing j Arvid> uppläste följande : Att minska onödiga Rättegångar, vore utan tvifvel att minska ett ondt inom Samhället, ty de förbittra de tvistandes sinnen, och undergräfva deras förmögenhet, samt hänföra dem ofta lill Beslut, som likna Spelarens. Tvistande Parters lefnadssätt å Näringsställena vid Tingshusen och annorstädes medföra äfven moraliskt förderf. Uppmärksamheten horde derföre fästas vid några handgripliga fel i nu varande sättet för Rättegångars behandling och expedierande, hvilka föröka sjelfva tvisterne, och föranleda till deras vidlöftighet. Det är väl icke klokt beräknadt, att föda och underhålla den, hvars oväldighet i Rättegången man söker, just med de Rättegången åtföljande sportler. Eller äro dessa sportler en substans i Domarens näring honom värdig? Kan man vänta, att deraf skall följa nit för Rättegångars afstyrande, eller verksamhet för dei’as snara afslutande? Huru vill man ens förena detta med de enklaste reglor i naturen? Visserligen strider den redlige för det goda, äfven när det gäller hans egen förmögenhet och utkomst; men hvem vågar påstå, att ej striden, vid sådane förhållanden, försvåras. 34o Den aa November e. m. Expeditionslösen utgör en stor del af Domarens lön, emedan den öfverstiger kostnaden för Expeditionernes uppsättande och utskrift. Nu beräknas denna lösen efter ark talet af de utgående skrifterne, och huruvida denna beräkning verkar på Expeditionernes förlängning, genom utdragen stil, derom må bifogade fac simile af Ifäradsoeh LagmansRätternes Protocolls-och Domboks-Utdrag vittna. Innehållet af hvad desse bokstäfver betekna, må då vara hvad som häldst, så innebär dock hvarje bokstaf ett präjeri.
Ny och fullständig Stockholm i oktober 1899, passande text. Inb. \ öfversättuing af CONRAD NORDQVIST, IVAR HALLSTRÖM, Predikningar » Stepping öfver kyrkoårets nya högHeavenward » af Förste Hofkapellmästare. Professor. mässotexter. Andra årgången. Häft. \ Häft. 2 kr., kart. 4 kr, inb. vb. 5 kr., i halffr. Att de af Herrar Östlind &amp; Almquist fabricerade orglar, pianinos och flyglar äi ef t första klassens fabrikat såväl i afseende på ton och touche som ett i allo elegant ytti v Genom mörka dalar. Berättelse ur Jag och mitt hus vilja tjäna Hererkänner jag med nöje. lifvet af ren. Betraktelser för det kristliga Häft. lifStockholm EMIL SJÖGREN. \ 1,25, kart 1,50. vet af pastor Häft. Det är mig ett nöje meddela, att jag anser Ostlind &amp; Almqvists instn f Den store läkaren. Berättelse af E. ments egenskaper motsvara de stora anspråk, man numera ställer på testa klassens fiyi Häft. 75 öre, Hyfveln kart. och andra berättelser, samlade lar och I synnerhet fäste jag mig vid salongs flygelns stora ton samt dess f \ af Häft. kr. - Femsmå fågelungar. Berättelse för liga och klingande diskont. smått folk af ilaf Utjämningen och andra Med berättelser Göteborg den 22 okt. ELFRIDA ANDRÉE. \ lustrationer. Haft. 75 öre, kait. — Orgelharmonierna fylla de Den heliga historien af minnet dagboken. Anteck strument. Tonen är särdeles och Sjette och sjunde Ur delarne ä och ningar från åren 1848 — 97 af B. Wadoch då arbetet dessutom utmärker sig för # 1,50. Med sjunde delen, som kommer Andra delen, häftena å instrumenten 3 och 4 anbringat en hel del och uppfinn \ att åtföljas af kartor, register och förf. ä 1 kr. Hela delen inb. i klotb. 5,50 nöje att på det varmaste rekommendera dessa harmonier. Stockholm den 5 aug. GUSTAF HÄGG.
Maji under N:o 101, meddelte och den 11 derpåföljde Junii e. m. på bordet lagde Betänkande, öfver föreslgne ändringar uti Författningarne rörande Husbehofs-Brännvinsbränningen och dermed gemenskap egande ämnen, än ock, d. 18 dennes under N:o 149 afgifne, samt d. 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med godkännande af de i 6;te och 13 Momenterne upptagne 2:ne sednare Alternativer, Utskottets sistnämde utlåtande i allt öfrigt gilla. D. Wid förnyad föredragning af Stats - Fröt. Utdr. d. 19 Julii »ftag. 559 Utskottets d. 9 dennes under N:o 289 afgifne, samt d. 15 derpåföljde f. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid. Utskottets den 3 sistl. April meddelte Betänkande öfver väckt motion om ökadt anslag å stat för Kongl. Bibliotheket, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med förkastande af Utskottets utlåtande, instämma i BorgareStåndets den 23 dennes fattade beslut, att utom de redan på stat anviste 1000 Rd. Ytterligare 2000 Rd. må anslås, hvarigenom hela årliga anslagssumman för Kongl. Bibliothequet kommeä att blifva 3000 Rd. Banco. Från Ilögv. PresteStåndet. S. D. Föredrogs ExpedjtionsUtskottets, under den i<7;de innevarande månad, afgifne Memorial med hemställan och aflöning för 2:ne Extra Ordinarie Cancellister m. m. och fann PresteStåndet skäligt, att efter Utskottets förslag, bifalla, att ett Tragtamente af 1 Rd. 24 sk. B co om dagen må hvardera af Utskottets Extra Ordinarie jj60 fm. Vt dr. d. S9 gfulii iga^.
Majtts Betollnir g;- hafvandes anordna gar, r enast iföras i RänteriRäkenskapen, samt upptagas i serskild red.-görelse, sorn ett helt år före sjelfva Rattds-boken afgifvet och kommer till Kongl. Kammar-Rättens g-ansknirtg, hvarigenom dispositii neine af Sta'srnedlen i Ra 1 d' Ränteritms blifvit närma-e bestämde, santalia utpif erne skyndsam mart; komma till redovisning, jemte det en närmare controll kan ega rum derå, att Siatens mede] icke till andra än behöriga utgifter begagnas, utan i sin ordning oförryckte hållas Staten tillhanda. 488 Stats Utskottets Beta nkan den. J anledning af livad Kongl. Kammar-Collegium och Kongl. Kammar Katten anfört 1 fråga om beräkningen och upptagandet af värde å de obestämde bidrag, som af Statens inbyggare utgöras , såsom afgiftertie lill Clereciet, Indeldte Arméens Manskaps underhåll, med flere skyldigheter. funno Revisorerne sig väl böra fästa! Riksens
Bland dessa män räknar man äf ven en Trievald, ett namn, som i lärdomshistorien intager ett för utmärkt rum, för att det äfven skulle kunna återfinnas på listan af barbariska inrättningar. 45fi Dien. 17 Februarii., Ptivilegierne, ehuru tid efter annani modifierade och förändrade hafva alltid blifvit Stadf^stade såsom gagneliga och svarande mot det ändamål roan deraf väntat, Och de försök, som årep I731 o,ch 1734 inför Rikets då församlade Ständers Deputerade anställdes med Dykeriklockan och de så kallade lutt kanti:- perne bidrogo icke i ringa mån att stadga ep god opinion om inrättningen. Ben, sedoaste octroijen härleder sig från. år 180.3 Och beviljades på 25 år. sedan Cqrvmiterade till förvaltning af Örlogsflottans ärender, varit hörde och vitsordat ej mindre Dykeri»;So, ciet(?tens förtjenster, än sjelfva inrättningens nytta för Staten samt för handeln och, och Sjöfarten. I sitt närvarande skick starden samma specielt under Konungens General-Adjutant för Flottorna och generelt under För-! valtningen af Sjöärenderna, Dessutom tillhör det Konungens Befallningshafvande och. Magi. straterne i städerna att; öfver Compagnie!; hafva tillsyn; äfvensom närmaste Tulikammai re skall vid alla bergningar conttolleita det sammas, åtgärder.. Man bör således svårligen kunna förmoda, att DykeriCompagniet, mot hvilket man icke hört anföras några på bestämda facta grundade förbrytelser, skulle straff, löst kunna undgå alla dessa sutonteters vaksamhet, och genom arbitraira handlingar rikta sig på olyckligas bekostnad., 1 detman ifrar emot Dykeriet, förblandar man detsammas rättighet på bergningslön med Den 17 Februarii.
Läsaren inser, att vår hjeltinna icke är någon romanhjeltinna; ty då skulle hon ovilkorligen hafva tänkt och handlat på annat sätt. – Medan de tankar och känslor, vi här utkastat, ordnade sig i hennes hufvud och hjerta, hade hon hoprullat målningarne, samt inlagt dem i portföljen. I hennes öga speglade sig en ljuf och stilla frid, då hon högt yttrade: ”Jag kan tryggt behålla dem, utan förebråelse. Det är ju endast några vänliga solblickar från mitt förflutna lif, hvarmed jag någon gång kan fägna mina ögon.” Sedan hon tillslutit portföljen, och lagt den på sitt ställe, uppslog hon åter sin bok. Det heliga ordet var ej längre en död bokstaf; ju mera hon läste, desto mera ökades hennes själs frid, och ljusets sanna anda inströmmade i det öppnade hjertat. Lugnad, och med en innerlig bön på läpparne för dens välgång, hvars namn hon endast tyst framhviskade, nedlade sig det hulda barnet på den hvita, jungfruliga bädden, och snart hade sömnens vänlige gud tillslutit Rosas sköna ögon. I fall läsaren emellertid icke ledsnat på de många aftonbesöken, skola vi ännu göra ett, hvilket kanhända icke blir utan interesse. Vindskammaren. Vår stackars kandidat, som under supén erhållit sin plats vid hörnet af ett sidobord, smög sig, vid gästernas bullrande återfärd till salongen, obemärkt ut i tamburen, uppsökte sin lilla, blågrå, för andra gången vända och öfverskurna kappa, svepte den omkring sig, samt tryckte mössan på de bruna lockarne nästan ned öfver ögonen; ty vinden blåste skarpt, och Mannerstedts syn hade mycket lidit af träget nattvak. Ännu en half blick kastade han åt salongen, och ilade derefter skyndsamt utför trappan nedåt gatan. Decembernattens bistra köld afkylde något glöden på hans kinder och hettan i hans blod; det blef tystare, lugnare i det upproriska hjertat; det brusande känslosvallet lade sig; han saktade sin gång, och skred långsamt genom de smala gatorna. Slutligen stannade han vid ett hus af temligen godt utseende, gick förbi första och andra våningen, och nu började en lång, krokig, evig trappa till vinden.
Jag har redan anfört, att flyttningstiden bör vara om vintern, på det Gesällen må under arbetstiden vara qvar, och uppsätta byggnaden efter tillhuggen, som en annan svårligen skulle igenkänna, men det är icke så mycket för den orsaken, som icke än mera derföre, att ej en månads tid under sjelfva arbetstiden genom afllyttningen skall bortgå. När skadan är ögonskenlig, af att Gesäller få städslas på ett halft år, och flyttningstiden för dem är bestämd till i Januarii och i Julii, så tror jag för min del att man bör låta bero vid hvad hittils varit, nemligen, att flyttningstiden för dem endast blifver en gång om året, och det på vintertalet. Herr Lagerhjelm: Jag hemställer till hvar och en, som lagt hand vid verkställigheten af någon byggnad, om, sedan den person, som verkställt tillhugget, bortflytta!’, det icke varit svårt, ja åtminstone icke utan mycket arbete för en annan, att kunna sammansätta delarne till ett helt. Samma förhållande gäller äfven om Murare, och möj - 5,3 Den 11 November e. m. ligen om ännu flera handtverkare. Jag skulle gerna önska, att höra , om någon kunde riktigt häruti vederlägga mig, och dertill uppmanar jag hvilken som hälst. Herr af Uhr: Jag förenar mig med hvad af Herr Lagerhjelm blifvit yttradt, emedan förhållandet verkeligen är sådant, som han uppgifvit. Utom det att det ligger i sjelfva saken, att det skulle gifva anledning till oredor, skulle det äfven medföra chicaner, emedan då en person vet, att en annan skall fullfölja det arbete han påbörjat, och derföre ansvara, intill dess det blifver färdigt, så är det ju gifvet, att han använder mindre flit och vård om arbetet, än om han sjelf skulle ansvara för detsamma, intilldess det blefve fullhordadt. Friherre Cederström: Här är anfördt, att erfarenheten visat nyttan deraf, att Timmeroch Murare-Gesäller endast haft en flyttningstid om året, eller i Januarii månad, och här är äfven sagt af andra, att tillhuggningar svårligen kunna ihopsättas af annan person, än den, som gjort dem.
Kammarrätten, genom utslag den 2 Maj 1853, sorn blifvit den 18 September 1854 af Kongl. Maj:t i nåder faststäldt, dömt de embetsoch tjenstemän, hvilka kontrollen å Langlet ålegat, att, efter afdrag af de medel, som kunde inflyta af Langlets tillgångar, i viss bestämd ordning och med uppgifna belopp förlusten ersätta, men att dessa kontrollanter, med undantag afen, som under rättegången aflidit, hos Kongl. Majit sökt af gunst och nåd varda från ersättnings-skyldigheten befriade, hvilken fråga för närvarande lärer på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning bero; och är af Kammar-rättens Advokat-fiskals till Justitie-kanslers-embetet sednast afgifna, den 10 April innevarande år daterade, embets-berättelse, deraf Revisorerrie förskaffat sig del, tillika upplyst, att efter den aflidne kontrollanten, Landskamreraren Holmgren, hvilken, jemte förre tillförordnade Landskamreraren, Kronofogden Pettersson, förpligtats, att i främsta rummet ersätta hvad under hvarderas tjenstetid Langlet af kronans medel bedrägligen sig tillegnat, konkurs yppats, uti hvilken Advokat-fiskals-embetet bevakat det Holmgren ådömda beloppet, samt att förr än i detta, af vederbörande domstol ännu ej afgjorda, mål dom fallit och genom konkursmassans utredning sig visat, om och till hvilket belopp tillgång från massan erhölles för ersättnings-summans betäckande, någon åtgärd icke kunde vidtagas för att till verkställighet befordra Kongl. Majds nådiga utslag emot de embetsoch tjenstemän, som näst efter Holmgren fått sig betalnings-skyldigheten,åiagd; emot hvilken verkställighet, enligt hvad Advokat-fiskals-embetet vidare anmält, hinder jemväl mötte genom ofvan omförmälda, på Kongl. Majts nådiga pröfning beroende, ansöknings-fråga; varande, i afseende å verkställigheten af det nådiga utslaget, i hvad det rörer Kronofogden Pettersson, icke något anfördt i den afgifna embets-berättelsen.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Sept. 1863, kl. 2 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående med Ko nungariket Belgien afslulade traktater om upphörande af Scheldetullen, m. m.; Gifven Stockholms Slott den H Augusti 1863. Den afgift för skeppsfarten å Scheldefloden, hvars undanrödjande utgjort föremål för ifrågavarande traktater, har sin gruud i de förhållanden, hvilka närmare omförmälas i följande, från Utrikes-departementel meddelade utredning: I hörjan af sextonde århundradet hade Belgiens och särdeles staden Antwerpens handel uppnått en hög grad af välstånd, men den politiska och religiösa kris, som sedermera inträdde, utöfvade i flera hänseenden ett menligt inflytande på densamma, och i medlet af det följande århundradet upphörde Scheldefloden, som bildar inloppet till Antwerpen att vara en fri flod. Genom en emellan Spanien och Generalstaleroa i Holland den 30 Januari 1648 i Mönster afslutad fredstraktat, Art. 14, föreskrefs det nemligen, att Schelden skulle vara tillsluten för alla främmande nationers fartyg, hvilket hade til! följd att staden Amsterdams handel i betydlig mån tilltog, på bekostnad af Antwerpen, hvars handel hotades af fullkomlig undergång; och oaktadt de bemödanden, som tid efter annan gjordes, i ändamål alt förmå Generalstaterna att medgifva en förändring häruti, 1'örblef Schelden stängd omkring halftannat århundrade, eller intill den 16 November 1792, då Franska National-konventet proklamerade Scheldens frihet, hvilken sedermera, uti en emellan Generalstaterna och Franska republiken den 16 Maj 1795 i Haag afslutad traktat af Generalstaterna erkändes, äfvensom genom annexe XVI till Wiener-traklalen den 9 Juni 1815 ytterligare bekräftades. Schelden, hvars mynningar vid Belgiens och Nederländernas skiljsmessa förblefvo under Nederländsk Bill. till R. St.
Träffas säkrast kl. 2 — 3. miss Willard, A n n a Gordon m. IlofboUr. ll:te år g. Utgifningstid: hvarje fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. PrincelI, Lind. s. » y a n k e e s ». G. m. T. U. (Kvinnornas Kristna Nykterhetsförening) företog i d e n n a förenings intresse. D e t stred emot hemmets umgängeston. 107 N å g o t o m solljus. Skärtorsdags-kväll. ^prilsol 1 dör! {Hur grannt dess sista strålar förgylla alarnas röda Hem, och åkrarnas svarta mylla. JStormen sm vinge sänkt. (Hvem ljöd den. väldige vika? c J^öst från (jenesareths sjö, ljuder du här tillika? Så ser tCärkan, som. De ha gjort ringa i kvällen in den stora försoningsdagen. Jag fjesus af ^fazareth går upp till judarnas passah. JStåmman ur örtagården än genom sekler höres, hjärtat i nordens vårkväll mäktigt af klangen röres. r fjönen till sist och amen, amen med frid på jorden — Gud välsigne henne! Sakta han lägger samman loken med helga orden. * (flårda händer knäppa försiktigt de tunga häkten, skimret i väster dör, det lider mot aftonväkten. icke lyckats jorden Aug. Blanche. ^Klockorna ringa långsamt, ekot förlänger slagen, ringa i kvällen in den stora försoningsdagen. E. — •: ' /; YU ifvet synes oss ofta tungt, dunkelt o c h hopplöst. — * • T. D e bära oss IDUN 108 utmärkt. Det var bara för att hjälpa dig [vännen kommer och fattar fruns hand) — du vet hur gärna jag vill hjälpa dig.
Ett stenhus, Hallströmska Magasinet kalladt, jemte sine bodar af Irad och en tork-inrättning i Carlskrona , begagnade för K. Flottans behof. Då R:s St:r vid senaste Riksdag icke förklarat, luiru med ersättningen för de Magasinslnrättningen tillhörande byggnader och lägenheter som till allmänna föremål kunde blifva upplåtne, skulle förhållas, och serskilta anslag i flere fall blefvo af nöden om en slik. ersättning nu skulle MagasinsFouden tilldelas, hemställer Utskottet att de gjorda dispositionerna må godkännas, under det af K. M:t jemväl bestämda vilkor att ej mindra Maria och Catharina Kronobränneri-byggnader, ulan äfven de öfrige uppräknade lägenheterna då de för de uppgifne ändamålen ej vidare behöfvas, skola till Staten återfalla; äfvensom enahanda förhållande bör iagltagas med den af Götha Canal-bolag begagnade lägenhet i Söderköping sedan Canal-aibetet upphört hvarimellertid den hittills eilagde årliga hyra fortfarande bör utgå. Utskottet tillstyrker jemväl, att det af SeraphimerOrdensGillet gjorda anbud må 538 StatsUtskottets antagas och de af detsamma nu innehafvande, Allm. Magasinslnrättningen tillhörande byggnader i Upsala till OrdensGillet öfverlåtas mot den uppgifna summan af 3,700 R:dr. Uti Betänkandet N:o 208 har Utskottet tills nu uppskjutit med yttrande rörande MagasinsVerkets ersättning för hafde kostnader i och för den för Flottans Station i Götheborg uppförde Bageri-byggnad; och då någon anmärkning vid sjelfva åtgärden, ej förekommit samt ersättningen icke annorlunda än genom serskilt anslag skulle kunna beredas, hemställer Utskottet att frågan derom må förfalla.
Hcegg samt aflidne Kronofogden, Assessörön A. F. Bråkenhjelms enka, äfvensom Häradsskrifvarne, Landskamererare!! J. G. Ekelund, A. M. Fagerberg och F. Fagerberg i underdånighet gjord ansökning att, af gunst och nåd, erhålla befrielse från den sökanderne ådömda ersättning af oberäknad bevillning för arbetsfolk inom Tveta, Wista och Mo, Norra och Södra Wedbo samt Westra Häraders Fögderier af Jönköpings Län. Af de, genom högstberörde remiss, Rikets Ständer delgifna handlingar, hafva Rikets Ständer inhemta!, att, sedan Kongl. Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departements Provins-Räkenskaps-Contoir, uti anmärkningar vid nämnde Läns Lands-boks räkenskaper för åren 1832, 1833 och 1834, yrkat, att vederbörande Redogörare mätte åläggas ansvara för den förlust, som tillskyndats Kronan genom deras uragtlåtenhet att, sin tjenstepligt likmätigt, reservera sig emot Taxerings-Comiteernes, i följd af denna uragtlåtenhet, laga kraft - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 1ig. 213 vunna åtgärd att från stadgad bevillning, efter 2:dra Art. i Bevillnings-förordningen, befria ett stort antal i anmärkniugarne uppräknade inhysesoch backstuguhjon samt afskedade soldater och deras hemmavarande barn m. fL arbetsföre personer inom dessa Fögderier; så har Kongl. Kammar-Rätten, medelst serskilda, under den 7 November 1836, äfvensom den 9 April och 7
Min sköld är när Gudi, hvilken de rätthjertade hjelper. Gud är en rätt domare, och en Gud, som dageliga hotas. Vill man icke omvända sig, så hafver han hvässt sitt svärd, och spänt sin båga och måttar till; Och hafver lagt der dödelig skott uppå; sina pilar hafver han tillredt, till att förderfva. Si, denne hafver ondt i sinnet, med olycko är han hafvandes; men ett fel skall han föda. Han hafver grafvit ena grop, och kastat der grant ut, och är i den gropena fallen, som han gjort hade. Hans olycka skall uppå hans hufvud komma, och hans arghet uppå hans hjessa falla. Jag tackar Herranom för hans rättfärdighets skull, och vill lofva Herrans Namn, dens Aldrahögstas. En Psalm Davids, till att föresjunga på Gittith. Herre, vår Herre, huru härligit är ditt Namn i all land, der man tackar dig i himmelen. Utaf unga barnas och spenabarnas mun hafver du ena magt upprättat, för dina ovänners skull; att du skall nederlägga ovännen, och den hämndgiruga. Ty jag skall se himlarna, dins fingers verk; månan och stjernorna, som du beredt hafver. Hvad är menniskan, att du tänker på henne; eller menniskones son, att du låter dig vårda om honom? Du skall låta honom en liten tid af Gudi öfvergifven varda; men med äro och härlighet skall du kröna honom. Du skall göra honom till en herra öfver dina händers verk; all ting hafver du under hans fötter lagt: Får och fä alltsamman; vilddjuren också dertill; Foglarna under himmelen, och fiskarna i hafvet, och hvad i hafvena går. Herre, vår Herre, huru härligit är ditt Namn i all land. En Psalm Davids, om den sköna, ungdomen, till att föresjunga. Jag tackar Herranom af allt hjerta, och förtäljer all din under. Jag fröjdar mig, och är glad i dig; och lofvar ditt Namn, du Aldrahögste;
Corniterades i ämnet afgifne betänkanden blifvit till vederbörande Collegiers utlåtande remitterade, förklarar »in enskilda öfvertygelse vara att, sedan förslagen blifvit af Collégierne vederbörligen granskade, Kongl. Maj:t visserligen lärer till Rikets Ständer aflåta en Nådig Proposition, dervid de, på pfvananfördt sätt beredde upplysningar komr ma att meddelas, så att Rikets Ständer må blifva i tillfälle att, med fu lkomlig sakkännedom, i denna fråga fatta deras beslut. Utskotten, §qra, med anledning af hvad Salunda framställdt blifvit, tagit detta ärende i öfvervägande, äro härvid af den tanka, att, då endast förberedande anstalter för tillvägabringandet af den utaf Rikets Höglofl. Ständer, vid 1823 års Riksdag, beslutade jemkning i extra Roteringen, hittills blifvit vidtagne, och Kongl. MajU i Nåder lärer framdeles lemna Rikets Ständer del af de resultat pch förslag, som af de till extra Jt°teringsjemkningen utsedde Comiterades åtgärder blifvit en följd, då Rikets Ständer ock komr ina i tillfälle att pröfva och fatta beslut i detfa vigtiga arendes hela vidd, anse Utsjsot* Stats S-t Allm. Besv.o.Oec,.J3tsk, XJtl.N:s 1 8,3 9.25 tpn Herr Grefve Frolichs nu väckta Motion icke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Stockholm den 23 April 1S29. Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 April 1829. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition om förhöjning i Rote-hjelpen för svaga Rotar inom Kronobergs och Calmare Län. Till Rikets Höglofl.