Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon förändring i detta anslag ifrågasattes icke, så vidt Generals-lönerna beträffar. Deremot, och på grund af hvad angående de till denna Stat hörande Stabs-Chefer och Adjutanter till nyssnämnde Stats-Råds-protokoll öfver Landtförsvar,s-ärenden finnes framställdt, erfordras för 7 Stabs-Chefers och 7 Adjutanters aflöning en summa af 12,150 R:dr Riksmynt. Då likväl nuvarande Stat endast består för 7 förste och 6 andre Adjutanter ett sammanlagdt belopp af 6,900 R:dr, hvarförutan dessutom en tillgång uti ett odisponeradt Fördelnings-Läkare-arfvode förefinnes å 150 R:dr, eller tillhopa 7,050 R.dr samma mynt, föreslår Kongl. Maj:t en tillökning i detta anslag med : hvilket tillökningsbelopp, jemte förberörde 7,050 R:dr, skulle öfvergå till anslaget för General-Staten vid dess ifrågasatta reorganisation. A Generalitets-Staten finnes en indragen Fördelnings-Generals-lön 9,000 R:dr, hvilken, med Rikets Ständers medgifvande, får användas till pensioner åt Generaler och Ofverstar efter uppnådda 60 års ålder och minst 5 års tjenstgöring i sådan egenskap; men då, för den händelse en ny och förbättrad pensionering af Arméens Befäl, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, skulle komma till verkställighet, berörde medels-tillgång blifver 0 7 O O framdeles för sitt nämnde ändamål öfverflödig, kan indragning deraf till Statsverket ega rum, i den män derå anvisade pen - 110,568 5,100 Transport 115,668 30 Kungl. Maj.-ts Aud. Prop. N:o /, om Statsverket t Sofi. Transport 115,668: — sinner vid nuvarande innehafvares afgång upphöra samt öfriga anvisningar derå icke behöfva utgå. Topografiska Korpsen.
N:o 169. 3Iotion N:o 308, om hela personliga skyddsafgiftens öfverlåtande åt för samlingarne till folkskolornas reorganisation och vidare utveckling, om indragning af nuvarande och inrättande al tre folkskolelärareseminarier, samt om anslag till stipendier åt elever vid dessa seminarier, till anskaffande af materiel åt folkskolorna och till lön och resekostnadsersättning åt öfver-inspektören och folkskole-inspektörerna. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 401, om anslag åt Geschwornern G. A. W. Busch för före läsningars hållande i folkskolelärareseminarierna öfver mnemonikens tilllämpning på arithmetikens elementer. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. Motion N:o 490, om bestämmande af vissa vilkor, hvarunder äldre af skedade militärer må kunna komma i åtnjutande af pension eller understöd utaf det vid sistlidne riksdag lör ifrågavarande ändamål beviljade anslag. Stats-Utsk. Utlåt. Andersson, Jöns, från Malmöhus län, Motion N:o 52, om tillägg till Kongl, förordningen den 24 September 1861, angående tillsyn å förmyndares för valtning af omyndigs egendom. Lag-Utsk. Betänk, N:o 32 och Utlåt, N;o 86. 5 Åndersson, Jöns, från Malmöhus län, Motion N:o 53, filt den del af tiondespannernålen, som blifvit. Skånska kyrkorna frånkänd och tillagd akademistaten i Lund såsom aflöning, må till kyrkorna återgå och ersättning af allmänna medel akademistaten beredas. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. Motion N:o 54, om antagande af en allmän grund för beräkning af boupptecluiingsarfvode för fastighet. Lag-Utsk. Utlåt. N:o 53. Motion N:o 206, om statsbidrag för en jernbana från Ystad till södra stambanan vid Eslöf. Stats-Utsk. Utlåt. lV:o 88. R. St. underdån. Skrifv.
Hade man ej tillräckligt penningar för att på en gång åstadkomma den önskade summan, kunde den fingerade gåfvan i flera repriser förnyas. När tm concursen yppas, begär fadren, att någon annan måtte förordnas till barnens förmyndare, och den 9 H. 17 i3o D c n i| Juli. ne, som emottager fadrens, af vittnens edliga intygande vits* ordade qvitlenser, kan ej annat än bevaka och beediga fordringen. Gäidenären, ehuru han sjelf lemnat de penningar, som blifvit skänkta åt barnen, skulle kanhända, under en sådan veservatio méntålis, ej hafva så mycken betänklighet att beediga bouppteckningen, och på sådant sätt vöre domaren tvungen att fastställa en förmånsrätt, som borltoge all tillgång för oprioriterade fordringsägare. Skulle förmånsrätten för barnafordran qvarstå framför inteckning, på sätt Utsk. föreslagit, då finner hvar och en, att det hädanefter för alla, som äro gifta och hafva barn, för hvilka de enligt lag sjelfva äro förmyndare, blifver helt och hållet omöjligt att lemna inteckning i fast egendom, som medför säkerhet att ej, genom förmånsrätt för de omyndiga barnens fordran, kunna tillintetgöras. Blotta möjligheten af ett bedrägeri skall störa crediten. Åtminstone komma alla publika cassör i ett svårt bryderi, huruledes de skola förese sig för förluster. Men äfven om inteckning erhåller förmånsrätt framför barnagods, torde det vara nödigt att, så vidt möjligt är, förebygga anledningarna till bedrägeri, och jag får således förnya mitt förslag, att till ii §. må göras följande tillägg: För medel, som genom gåfva eller testamente tillfallit omyndig, under det fader eller moder båda ännu lefva, äfvensom för hvad denne sjelf kunnat sig förvärfva, äger ej hos dem förmånsrätt rum, såvida icke anmälan derom hos domstolen skett och denne förordnat, att medlen under förmyndareansvar emottagas må.
De med Taxerings-Komitéens beslut missnöjde ega att till Pröfnings-Komitéen afgifva sina klagomål, hvilka då böra åtföljas, icke allenast af behöriga verificerade utdrag af de öfver bränvinet förda böcker (journaler) eller anteckningar, så att de fullständigt utvisa så väl beloppet af de produkter, hvilka blifvit till bränneriet använda, som af det bränvin, från bränneriet blifvit upmätt, utan ock af alla de bevis i öfrigt, som klaganden (bränvins-tillverkaren) anser uplysande för att styrka hans upgifter. Den, som ej åtnöjes med Pröfnings-Komitéens beslut, eger att fullfölja sin talan på den väg, som föreskrifves i Bevillningsförordningen för fullföljd af besvär öfver de vanliga PröfningsKomitéernas beslut”. På detta sätt har jag tänkt mig att man skulle kunna tillämpa en författning, ang:de en serskild produktions-beskattning. Jag har visserligen hört invändas, att en dylik åtgärd skulle vara vexatorisk, att man svårligen torde vilja underkasta sig en ny beskattningsmethod under ett och samma afverkningsår. Men då å ena sidan brön vinst) rännaren hade öppet att bevisa det han icke tillverkat så stort belopp, som tilläfventyrs kunde blifva honom debiteradt, samt å andra sidan en minimi-tabell vore antagen, som bestämde det kannetal af bränvin, som för hvarje serskildt storlek och klass af redskap antages såsom det minsta, för 12 Den 1 Maj. hvilket han skulle beskattas, så tror jag att man icke trädt rättvisan och billigheten för nära. Jag har nn tillkännagifvit de grunder, på hvilka jag föreställt mig att mitt förslag skulle kunna realiseras; och får hos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om följande propos.: ”alt R. o. Ad. ville återremittera Serskilda Utsk:s Betänk.
Skrifvelse, N:o 7. att kanalbolaget lorbindes att från och med det år, då platsens upplåtelse åt bolaget beviljas och så länge platsen af bolaget disponeras, öfvertaga och ansvara för den utgift till klcresistalen, som för qvarnfallet nu af faktoriet erlägges; — och slutligen alt, derest icke, efter kanalanläggningens fullbordan, kanalfarten behörigen upprätthålles, den åt kanalbolaget upplåtna platsen skall, ulan ersättning för nedlagda kostnader, till Kronan återfalla. Vid pröfning af detta ärende och efter tagen kännedom af de till frågan hörande kartor och handlingar, hafva Rikets Ständer, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, funnit sig böra till berörda framställning lemna bifall. Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 14 Januari 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Jan. 1863. Preste-Slåndel den 10 Borgare-Ståndet den 10 Bonde-Ståndet den 14 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Maj:ts nådiga Proposition angående åtgärder till behof vandes undsättning i missvextår. (Stats-Utskottels Utlåtande N:o 17.) S. A. K. Under åberopande af såväl K. Majtts vid de två sednaste riksdagarne, i fråga om åtgärder för behöfvandes undsättning vid missvext eller felslagen skörd, aflålna nådiga Propositioner samt Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock K. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 24 Juli sistlidet år afgifna underdåniga berättelse rörande, bland Expeditions Utskottets Förslog till underd. Skrifvelse, N-o 7. 17 bland annat, undsältningsfonden, bär E. K.
Hvad åter den andra frågan anginge, eller den vägran af propos., hvartill Hr Frih. o. Landtm, ansett sig af lagarna förpligtad, så hörde den numera ej till R. o. x\d:s pröfning, innan Const.Utsk. deröfver sig yttrat; men då anställande af bänkm.Vs-val blefve nödvändigt, innan denna andra fråga kunde blifva i vederbör % - Den 23 Januari. 65 lig ordning behandlad, hade Landtm., på sätt flere ledamöter föreslagit, trott sig böra inhemta R. o. Ad:s mening, huruvida Ståndet numera ansåg frågan, om huru vid förestående bänkm:s-val må förfaras, vidare böra vara öppen eller förfalla. Frih. Sprengtporten: Då grundlagen tydligen och bestämdt stadgar, att ett fattadt beslut icke får ändras, så lärer 56 §:n Riksd.Ordn., som tillåter, att å bane bragte ärenden må med Ståndets uttryckliga bifall nedläggas, icke kunna anses afse andra, än sådana fall, då det ämne, om hvars nedläggande fråga uppstår, ännu är under discussion, men ingalunda de frågor, uti hvilka formligt beslut är fattadt. Nu är genom votering afgjordt, alt R. o. Äd. yrkar den af Landtm, vägrade propos:n, och detta af Ståndet formligen fattade beslut, hvilket blifvit af Landtm, confirmeradt, kan således icke hänföras till de uti 56 §:n Riksd.Ordn. afsedda fall, utan måste äga bestånd. Skulle icke desto mindre votering komma att äga rum om nedläggande af denna redan afgjorda fråga, får jag förklara, att jag icke deltager uti omröstning om ett sådant beslut, såsom stridande mot grundlagen.
ÖfverHofmustni innan Fru Grefvinnan Char], Stenbock IOOO 1000 HofFröken Adelaide Piper 241 200 — —. 44' _ Ebba C. A. Oxenstjerna 241 200 44' ' Ebba U. von ltoscn 24> 200 441 Förste Stallmästaren oell Ridd. Grefve G. Stenbock 333 16 — 473 16 — 806 32 ' HofMarskalken, GeneralLietenanten och Commend. nied ■ Stora Korssel af K. S. O., I. L. Silfvet sparre, sorn Tlu uppbär 800 R:dr nemligen 160 R:dr iörut å IndragningsStatep och på HofSlaten 640 306 32 — 746 32 HofMarskalken Frih. Carl Lagerfelt 166 32 — 166 32 _ har dessutom genom serskild Contant förmån uppburit fyllnaden i 4oo R:dr med 233 R:dr 16 sk. B:co. Kammarherren G. J. Stael von Hollstein 166 32 -— 166 3? Grefve M. Cavailleren O. von Anrep —. Doctor J. i. Tauvon 4oo 4oo Kammarpagen, Frih. O. N. Fleming 2S0 —, 2Ö0 HofMedicus G. A. Kaldo 200 200 _ HofKamereraren, J urisDoctorn O. A. Tauvon 3oo 3oo Kammarfrun, Mademoiselle M. A. Duclos 200 i38 338 200 s 38 338 hvarförutan Kammarfruarne hade antingen Kammarbord eller 1 R:dr hvardera i kostpenningar om dagen.
Betjenter, Hofmästare, Jägare, Kammartjenare, Kuskar, Lakejer och Taffeltäckare i lagstadd tjenst, samt alla andra manspersoner, som till uppassning nyttjas, med undantag af minderårige gossar. För en eller två, hvardera B:ko B:dr 2: » den tredje » » 4: » den fjerde » » ' » den femte )J * ‘ » den sjette, och hvar och en derutöfver » »IB: All sådan betjening i ett hushåll skall 'sammanräknas, så att för hustru eller minderåriga barn någon serskild betjening ej må uppgifvas och den förhöjda afgiften derigenom minskas. Hofmästare och Kammartjenare betala dessutom den här nedanföre stadgade afgift. Biljard-egare : För Biljarder på inrättade sällskap och klubbar: i Stockholm och Götheborg B:ko B:dr 50: • i de öfrige städerna » » 33: 16, För Biljarder vid belsobrunnar och som endast begagnas under brunsterminerna » » 25: Men då inkomsten deraf tillfaller brunnskassan eller de fattiga, betalas icke någon bevillning. Andre Biljarder, se mom. 1. Bok - Bevillnings Utskottets Betänkande1 J\! 4. 17 Boktryckerikonstförvandter B:ko R:dr 2: Brädvräkare » » 2: Concertgifvare, ineller utländske, erlägga förskottsvis lör hvarje concert: i Stockholm * B:ko R:dr 3: — samt i alla öfrige städer och orter » » 1: 16. Gesäller „ 2: Gouvernanter och Informalions-fruntimmer i privata hus » » 1: 24. Fruntimmer, som hemma hos sig hälla pensionsinrättningar eller skolor, betala i sadan egenskap ingen afgift efter denna artikel. Hampvräkare B:ko R:dr 2 Hofmästare hos privata »10 Hushållerskor » » 1: 24. Huspredikanter, som i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade » » 33: 16.
(Sfter 2:bra Slrtifetn. gör jorbbruföfaftig^et oooo gör annan fajligfjet oooo 000o gör infompt af fapttal etter arbete ooo (gfter 3:bje Slrtifeln. Sif grälfe (Socfen af 91. 91. .giärab (91. 91. ©tab; quarteret 91. 91. bufet eller garben 9f:o 0). 91. 91. ©rbinarie ränta dittman 23cn)ittmttg efter l: f t a Slrtifeln. flerfaldig ffpbbbafgtft af oo perfonet ä 40 öre fDito af oo petfoner ä 20 öre <Sfter 2:bra 51 itifeln. 9lf jorbbrtdöfa|iigf)et å ooo 9i:brö roärbe, ä 5 öre pr 100 9i:br 5lf amian faftigf)et å ooo ffiibte löärbe a 5 öre pr 100 91:br gör infomft af ooo 9i:br utaf fapital etter arbete (Sfter 5:bje 51 r t i f e l it. gör ffogéfång å attmänning . » farafterö SDioerfe mebel. Söfen för benna bebetfebel. Slnmätfning: Äronofogbeb etter annan Itppbörbsmanb qrnttenb gdlfer tcfe utan ^»arab§ S07aj:t8 cdf Diifctå Äammar S3cfroär öfwer ffattffplbig enligt S3eWTdningå # arnt it Stntal fterfoiter. O © ^5evfortItg fftjbbs» afgift © öfter 2: b r a St r 11! e I n gaftigfjctö*S3ctt>iIIning.
Herr berghman, Ambrosius Magnus•• Jag har så väl under denna, som förra Riksdagarne likasom i Landsorterne hört så mycket missnöje yttras och klander göras å den Capita tions-afgift, Ridderskapet och Adeln ålagt sitt 122. Den i April. Stånd, 6å att jag föresatt mig, att om fråga vidare derom skulle uppstå, deremot högeligen protestera, jag tror dessutom att Rodderskapet och Adeln , icke kan ålägga sitt Stånd någon skatt, som på sätt 57 §. Regerings-Formen föreskrifver, icke blifvit af de andra Stånden sanctionerad. Grefve Spens, Carl Gustaf.- Jag delar full* komligen med Grefve Gyllenborg hans öfvertygelse om nödvändigheten, att snart verkställa Ridderskapets och Adelns fordna beslut, om en Medailles präglande öfver den Ledamot, som 1630 emot Konung och samtida dristade försvara friheten. Jag är öfvertygad att ingen Svensk helldre skall ihogkomma någon, än de af hans Lands fordna män, som talat eller handlat för frihet och rättvisa. Men det är just i stöd häraf, jag vågar bestrida Capitations afgiftens åläggande på frånvarande Landsmän, om ock ett praejudicat af hvad vid flere Riksdagar förut skedt, skulle tala för Ridderskapets och Adelns rättighet härtill. Svensk Medborgare, vare sig Adelsman eller icke, kan utom i de fall, då Regerings-Formen sådant serskildt tillåtit, endast af de fyra Stånden samfält, lagligen beskattas. Jag protesterar derföre emot den föreslagne Capitations afgiftens antagande utöfver den tid, hvartill den redan blifvit bestämd, ehuru nödiga jag finner de utgifter hvartill dessa medel begäras.
Ständers Siats-Utskotts Utlåtande , i anledning af Herrar Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret genom Memorial af den 18 April 1818 gjorda förfrågan, i afseende på räntan ä Högstsalig Hans Majästäts Konung CARL XIII.-s uti nämnde Contoir ininnestäende Hemgifts-Capital. Uti Memorial till Stats-Utskottet af den 18 nästledne April hafva Herrar Eullmägtige i Riksgälds . Contoiret anmält, huruledes Hans Maj:st, Vår nu Regerande Allernådigste Ko* nung, uti närlagde skrifvelse (lutt. E.) af den 15 i samma månad i Nåder behagat Herrar Eullinägtige tillkännagifva, att Hans Majit Nå* digst uppdragit åt Herr Stats-Secreteraren och Xtiddaren af Kongl. Nordstjerne Orden H. Battram, att uppbära och qvittera innevarande års forsta Ovartals ‘ranta af det Hemgifts-Capital stort Etthundra Tusen (100,000) R:d Specie, hvilket Riksens Ständer, jemlikt Ri-Afskedet af den 26 Januari 177g och Riksdags-Beslutet, anslagit åt nu mera Högstsalig Hans Majit Konung CARE XIII, och hvilket tillfaller Hans Kongl. Majit såsom Dess Adopterade Son och Arfvinge; Och har Hans Kongl. Majit således StatsUtskottets Betänk and eril 1293 af Herrar Fullmägtige i Nåder äslcat, att tilL Herr Stats-Secreterareo Battram, emot dess qvitto, utbetala förenämnde upplupne ränta; Anförandes Herrar Fullmägtige, att de, i anled-' ning häraf, låtit eftersöka och samla sådane handlingar, hvilka om ifrågavarande HemgiftsCapital kunna lemna någon upplysning, och af hvilka följande från Herrar Fullmägtige blifvit tils Stats-Utskottet öfveriemnade och härhos su^.’ Litt.
Ytterligare 3 års erfarenhet torde således erfordras innan man, till skada för ålskillige personer och till besvär för mångå, kan erhålla en af behofvet påkallad rättelse. Jag har ansett mig böra göra dessa anmärkmr, enär Utsk. icke aktadt nödigt, att lemna uppmärksamket åt Hr Thams i denna del efter min öfvertygelse riktiga framställning. Hr Gr. o. Landtmis härefter framställda propos. till bifall å Utsk:s uti förevar, punkt gjorda hemställan, besvarades med starka ja, blandade med nej; hvarpå Hr Landtm, förklarade, det han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande, 10:de punkten, anglie 43 § ock 46 §is lista mom. i beviUnis-stadgan; ll:te punkten, anglie sistnämnde §:s 2idra morn., 12:te punkten, angille samma §:s 3idje morn.; och 13 punkten, ang:de 48 § i samma stadga. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter yttrat och hemställt. 14:de punkten, anglie 50 § i bevillnis-stadgan. Frih. Raab: Då BevilIn.Ulsk:s betänk. N:o 9 hos R. o. Ad. till pröfning förevar, och denna punkt till Utsk. återremitterades, yttrades af flere talare här den åsigten, alt Revilln.Utsk, icke borde afgöra 50 §:n förr, än efter sammanträde med StatsUtsk., emedan K. M:s nåd. förslag lill skaltejemkning, som till sistnämnde Utsk. blifvit remitteradt, omfattar de ämnen, som uti förevar, punkt omförmälas. Nu anhåller jag, att få fästa uppmärksamheten derå, att Utsk:s betänk.
Debet: år 1852. år 1853- Balans från föregående år: Uppbörd: Stats-anslag till reparationer å Stockholms slott Kongl. Hofvet upplåtna byggnader m. fl. för 32,000. 32,000: — Auktions-medel — 845: 4. 8. Balans till'påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Löner och arfvoden '. Balans till påföljande år: Vid dessa räkenskaper hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. Anslaget till brandväsendet och yttre lyshållningen å Kongl, slottet. Räkenskaperna äro för båda revisions-åren granskade i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och hafva icke heller föranledt till någon erinran från Rikets Ständers Revisorers sida. — 182 — De utvisa: Debet. år 1852. 1853. Balans från föregående år: Uppbörd: Stats-anslag . 5,800: 5,800: Extra uppbörd 26: 32. — S:r 5,800: 5,826: 32. — Balans till påföljande år: Balans från föregående år: Balans till påföljande år: Deras räkenskaper äro för båda revisions-åren granskade i Kongl. Kammar-rätten, för det förra utan och för det sednare med anmärkningar. Nedanstående tabell utvisar förhållandet med inkomster och utgifter. Debet. år 1852. år 1853. Balans från föregående år: Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Balans till påföljande år: Summa 57,321: 17. 4. 55,149: 12. 7. Med anmälan, att uti 1848 och 1849 års räkenskaper åtskilliga summor, sedan flera år tillbaka, balanserades under titel’: »utestående tionde och dagverkslösen» erinrade Rikets Ständers år 1851 församlade Revisorer om angelägenheten deraf, att dessa balanser blefve til! indrifning eller afskrifning i laga ordning befordrade; och uti sin häröfver afgifna förklaring yttrade Ståthållare-embetet, att de af Revisorerne äskade åtgärder skyndsamligen skulle vidtagas.
Jag får äran fästa up märksamheten derpå, att det motiv som Utsk. anfört för afstyrkande af min motion ieke är riktigt. Utsk. anser nemi. att artis obstetriciae Professorns lön genom Utsk:s tillstyrkande i föreg:de punkt blifvit ökad; men detta är en förmån som tillkommer alla Professorerna vid Carolinska Institutet, och således äfven dem som åtnjuta arfvoden för den kliniska undervisningen. De komma således att stå på samma punkt som förut. Hvad som möjligen hade kunnat utgöra ett skäl för afslag är, att de andra kliniska lärarne erhålla sin aflöning dels från SeraphimerOrdensGillet och dels från Barnhuset, och i den sednare Inrättningens Direktion är redan för längesedan beslutadt, att, då tillgångarne sådant medgifva, skall äfven artis obstetriciae Professoren erhålla ett särskildt arfvode. Men Barnhusets tillgångar äro ännu så medtagna och blifva det än ytterligare, att någon utsigt icke finnes att fä saken afhjelpt. Jag hemställer derföre, huruvida icke E. o. Ad. skulle vilja bifalla hvad jag föreslagit. Det arfvode, hvarom jag anhållit, är ganska ringa i jemförelse med de andra, hvilka, om jag minnes rätt, utgöra 1,200 Bdr Bko. För öfrigt ber jag att fä fästa upmärksamheten på det egna förhållande, att f. n. är ifrågav:de Professor den enda som håller offentliga föreläsningar i sitt ämne, hvarjemte han sköter den obstétriciska kliniken; ty de andra Professorerna hålla sina föreläsningar blott vid sjuksängarne, d. v. s. den kliniska undervisningen, och några särskilda föreläsnings-timmar från kathedern hafva icke på många år varit anslagna. Enl. min öfvertygelse, är således artis obstetriciae Professoren verkligen mera berättigad än de andre till den ifrågaställa upmuntran, och tror derföre att han väl kan vara förtjent af den af mig föreslagna tillökningen i sina löneförmåner. Hr Lilljehöök:
Stohållning i Skåne 960: 960: ^ ( Qq. 4>f 6 Diverse Medel: Utgift: Leverering till Stuterierna, Strömsholm . 6,820: 5,820: Ottenby 7,69!: 7.— 4-9°6: i4- 7- Arfvoden till Tjenstemän vid Flyinge Stuteri Ersättning till Landshöfdingen Adlersparre, för afträdande af Ottenby samt för öfverlåta inventarier Hästkreaturs inköp Stohållning för år 1836 . Summa 28,663: 24. — 25,029: 1 r. 7- Af Styrelsens afgifna underdåniga Berättelse, som först den i3 nästlidne Oktober kom Revisorerne tillhanda, inhämtas endast hvad som rörer inkomster och utgifter, men icke några uppgifter öfver Stuteriernas ställning och den verkan, dessa haft på hästafvelns förbättring i landet. Någon Stat för Styrelsen har icke eller blifvit Räkenskaperna bilagd. • Strömsholms Stuteri. Dess Räkenskaper hafva i Kongl. Kammar-Rätten granskats för begge åren med anmärkningar, I5ebet. „ 0 år 1888. år 183». Balans frän föregående året". Bulans till följande året: Credit. Balans från föregående året: Häst - — 153 — Hästslyrkan utvisar följande förhållande: år 1838. Födda under året 25. Hingstar . ioo. Ston igi. Födda under året 21. Effektiva häststjrkan vid årets slut I9°‘2i3. Anm. Af ofvannämnde häststjrka hade 4° hingstar blifvit kringförda i Provinserna. För beklädnadspersedlar åt Stallbetjeningen äro, år 183g, utbetalda 1299 Rdr 3o sk. B:co, hvilken utgifts behörighet icke kunnat utrönas, i anseende dertill att Beklädnadsstat och Stuteri-Öfyerstjrelsens ordres ej funnits Räkenskaperna bilagda.
Sftajuä nåDiga $örorDntng Den 3 Juli 1840, om prejning från SKifeté fällningar af 6rlog& od) attDra fartpg; I40;o af famina bag, angåenDe De i ^Regeringsformen^ 63 § förejTrifna ^rebitipjummorö belopp; 141:o af ben 14 Juni, angåenDe beroiljaDe (Sptra ©tatöanjlag för beföra DranDe af fontmunifationer od) anDra allmänna arbeten; 142:o af fattima bag, angåenDe roilforen för neDlägganDe af Norrtelje ©eroärö^aftori; l43:o af fattima bag, i anleDning af ^ongl. 3ftaj:tS nåDiga fRemif af banDltngar, röranDe anjfajfattDe od) inreDning af annan tjenlig lofal för itronprinfenö ©tall; l44:o af famina bag, röranDe allmänna jlaDganDen odj anflag tiQ folf» unberroiöningenS befrämjanDe; 145:o af famina bag, i anleDning af j?ongl. 5Raj:tS nåDiga fftemif å €l)rifitnel)amnö ©taDö fllDfteS unDerDåniga anföfning om eftergift af kronans rätt till ett i nätnnDa ©taD fallet ©ana-arf; 146:o af famina bag, i anleDning af Äongl.