Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle det då icke vara Ständerna tillåtet, fastän de förklarat sig för 2:ne kamrar, att, i olikhet med Utsk., bilda dem efter hvad som sker i Frankrike eller i England, eller i hvilken annan stat det vara må, hellre än att antaga Utsk:s förslag, som aldrig varit på något annat ställe begagnadt? Förött nu återkomma till riksdagsqvinnorna, ifall qvinnor skola blifva valbara; så kunde ju Utsk. hafva föreslagit att den ena kammaren skulle utgöras af karlar och den andra af qvinnor, hvarigenom skilnaden emellan husen lättast kunnat slitas. Månne vi varit skyldige alt antaga detta, derföre att vi gillat grundsatsen af 2:ne kamrar. Utskts medlemmar, och äfven Frih. Hamilton, säga ytterligare, att vi icke få ogilla det förslag, som är framlagdt, emedan det innehåller jemkning af förslag, som förut varit underställda Ständernes pröfning, och öfver hvilka de yttrat Den 17 April c. m. yttrat sig. Jag bestrider att någon jemkning ägt rum i afseende på vallagen, ehuru Gr. Spens erkänt alt jemkning beliöfves. Ovisst är dock om någon sådan är möjlig mellan en som talat, nemi. BondeSt., oell trenne som tegat, d. ä. de tre öfriga Stånden, emedan det blott är BondeSt., som yttrat sig för samfällda val, under det de öfiiga beslutat ståndsval. I afseende på frågan om kammarbildningen liar någon jemkning så mycket mindre ägt rum, som denna fråga aldrig varit Stånden af Const.Utsk. underställd, förrän i delta ögonblick. Frågan örn riksförsamlingens bildande upptogs i betänk. N:o 68, hvilket nu är omgjordt i betänk. N:o 85, och begge dessa äro första gången under öfverläggning. Sålunda icke heller der någon jemkning. B. o. Ad. torde följaktligen finna, alt de skäl mot ogillandet, hvilka hemtas från jemkningsförhullandet, förfalla. Men vi få icke ogilla, säga vissa ledamöter, derföre, att förslaget är första gången frainlagdt. Gr.
Balance från år 1827 .. 1. — Transport 1. ( ) Transport 1. Utgifter: Arfvoden 1,417: 37. — PostPorto . 21: 4- G1,438: 4i. Ö. Lefvereringar till Kongl. Räntekammaren och LandtRän terierne 3,6615: 19. 6. Balance den 3i December 1.828. Vid i8a3 års StatsReglering påräknades 8,000 R.vlr årligen uti ControllStämpelMedel, och denna summa har äfven i det närmaste influtit år 1827, ehuru Uppbörden i Stockholm, utgörande omkring halfva inkomst-beloppet, genom sen leverering, blifvit såsom restantier för året upptagen, och hvarigenom äfven uti RiksHufvudboken synts en brist af 3,421 R:dr i/\ sk. 9 r. å 1827 års ControUMedel, hvilken dock sedermera blifvit lefvererad. För år 1828 har deremot Uppbörden varit . 9,4515: 9. 3. afgår restantier 4150: 1. 7. 7. g, ' så att ett öfverskott, utöfver hvad Rikets Ständer påräknat, uppkommit med 985 R:dr 7 sk. 8 r:st. Arfvoden och Postporto för året, i,438 R:dr 41 3i. 6 r:st. älvensom ControllVerkets aflöning och Expencer med 4341 83r 2 sk. hafva utgått af dertill på Kongl. GommerceColiegii Stat uppförde serskildte Anslag; hvadan nämnde utgifter icke kunna afräknas på Controllmedlen, ehuru de synas i sjelfva verket böra gravera desamma. Kongl. Seraphi merOrdens Gillet. Jemte Kongl. Maj:ts till Kongl.
Ehuru det uppgifna läkarebehofvel visserligen icke är för stort, helst sjuknummern blifvit beräknad endast efter den stridande styrkan, utan afseende på det stora antalet icke stridande, som åtfölja en armée, måste dock inskränkningar göras, då det icke kan ifrågasättas att för det närvarande aflöna en så talrik fältläkare-corps, som arméen på krigsfot behöfver, och hvilken under fred, utan sysselsättning vid arméen och talrikare än den allmänna läkare-vården ännu kräfver, saknade tillfälle att underhålla sin läkare-bildning och vinna den utkomst, som utöfver lönen kan erfordras till lefnadsbehofvens fyllande. Det blir derföre nödvändigt, att den för arméens krigsfot påräkneliga tillgång blir så ändamålsenligt fördelad som möjligt, så att åtminstone de vigtigaste platserna blifva fyllda. Den lemnade öfversigten af arméens iäkarebehof (Bil. A.) visar, att artilleriet, i förhållande till manskaps-styrkan, är rikligare försedd med läkare, än de öfrige trupperna, enär hvarje batteri vid detta vapen utgör ett helt för sig. Om, vid den mindre krigsfoten, af de 16 batterierna 2 tilldelas hvardera af de 5 fördelningarne, 1 kavalleri-reserven och 5 artilleri-reserven, synes 1 legitimerad läkare vid hvardera fördelningens artilleri, eller tillsammans 5 läkare, kunna med minsta olägenhet undvaras och, äfven under förutsättning att 10 batterier sammanhållas vid artilleri-reserven och endast 6 utdelas på fördelningarne och kavalleri reserven, bör läkare-vården vid reserv-artilleriet kunna bestridas af 5 legitimerade läkare, och således äfven i detta fall en indragning kunna göras vid artilleriet af 5 läkare. Dernäst synes en läkare af de 3 vid hvardera af infanteriets 12 brigader kunna besparas. Genom denna minskning af tillsammans 17 öfverläkare nedgår behofvet af legitimerade läkare för trupper och staber i fält vid den mindre krigsfoten från 196 till 179.
Jag har nyss medgifvit, att den inskränkning, som i 2:dra §:n af Grufve-Stadgan år gjord, är rigtig, och jag har äfven medgifvit inskränkning i de slenarter, som nu äro föremål för inmutning, men jag anser, att för en industri, som är af så betydlig vigt för vårt land, man bör få uptaga och begagna bergarter, som för annan borgerlig rörelse icke äro befintlige, och alt, om industrien i ett eller annat afseende nphjelpes, sådant är till fördel för det allmänna. Hvad nu dessa slenarter beträffar, så finnes qvartz ganska sparsamt, och del är för bergshandteringen af stor vigt alt erhålla den. Det är visserligen én sanning, att vill man hafva något, så må man köpa det, men för att ' kunna köpa något, måste det finnas och det ligger dessutom icke i jordägares intresse, att upsöka qvartz eller andra bergarter, som för bergsröi elsen äro behöflige, men deremot ligger detta i bruksägarens intresse, och derföre anser jag,N att denna bergart bör ingå ibland dem, som äro föremål för inmutning. Kalken finnes deremot mera allmänt. Den begagnas af jordbrukare och till åtskilliga behof, och derföre nyttjade jag ordet limsten eller bergkalk, dock med det tillägg: ”såvida den, nemi. limsten, för industriella tillverkningar erfordras, samt icke af jordägaren blifvit begagnade eller lemnat råämne för folknäring.” Genom detta tillägg hafva så väl Fullmrge 28 Den 27 Ok lo lier. i Jern-Konlorel, som äfven jag nu velat förekomma,'alt man icke genom inmutning deraf skall göra intrång i jordägarens rätt lill dess vanliga begagnande af denna stenarl. Frih. Alströmer har sagt, att de ekonomiska lagarne skola slå i sammanhang med hvarandra. Jag raedgifver, att så i allmänhet hör vara, i fråga om upslällande af vissa principer, men exceptionslagar komma likväl att i alla tider finnas; ty man kan icke upslålla lagar, som skola gälla för alla händelser och under alla förhållanden.
KronPrinsen af sjuklighet äro hindrade, måtte framföras, 144- — om> i anledning af en anmäld anmärkning mot Föredraganden inför Kongl. Majit i Commandomål för 172 Armeen, Remiss deraf till ConstitutionsUtskottet, 556. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets oell Adelns, om rätta förståndet af 61 §. i Regeringsformen, 646. — om Återremiss till ExpeditionsUtskottet af dess förslag till underdånig Skrifvelse, rörande Hans Kongl.
Tänk dock, så föga gemensamt de ägde m e d hvarann, endast skämt och en af slump knuten tråd hade hållit dem tillsammans; hvad var det att bygga p å? Ack, hvad skulle han ha funnit hos henne, trångt och tomt var hennes sinne, alldeles som rummet här mellan häcken och murarna där hon dvalts. Men det var bittert ändå att drömmen slogs i spillror, den hade haft så litet att spira ur, dess blomma, och hade ändå varit så fager och så stark, hon kände det, hon skulle sent glömma hvad hon trott, det hade väckt ett helt nytt lif hos henne, detta. längst bort lyser det cremsergult, tegelrödt, stelnad blodfärg på himlen, så bleknar den till pärlemor och mörknar sen allt blåare öfver deras hufvud och hän till den andra synranden. Öfver åsen brinner ett stort rödgult sken: det är månskeppets lanterna, där det seglar hän öfver hval Evet genom hvita skyar i tystnad och osläcklig brand. De ha stått stumma och sett på detta, nu vänder han sig mot henne och säger: » ja, och i morgon skall jag resa. » Aningen hade inte svikit henne. Hon har ingen vanas räkning och konstgrepp att stöda sig på, inga tidigare rön att följa för att vinna seger, hon kan bara säga helt enkelt, medan ögonen bedja så veknande: » åhnej, hvarför resa, kan ni inte stanna här! För min skull! För min skull! » — Hon rodnar där hon sitter i den lilla trädgården, när hon minns att hon sade det, så djärft tycker hon nu att det var. Men han bara skakade på sitt hufvud och sade m e d ett egendomligt uttryck i rösten: » nu skola vi skiljas, » sade han, » det är bäst nu. Vi ha kännt hvarann i en vecka nu, det är mycket nog, då känner man det bästa hos hvarann, stannar man längre, tränger man djupare, då är det som missräkningarna och de inre striderna börja, man slår af på sina önskningar, man måste vanställa den bild man trodde först och gaf hyllning; antingen nöjer man sig med det som är för litet, eller och varder man olycklig.
Landtmarskalk och Talmän aflägge inför Konungen följande Ed: »Jag »N. N., utnämnd och förordnad, att vid detna allmänna Riksmöte vara Landtmarskalk »(Talman för Preste-, Borgare-, Bonde»Ståndet) lofvar och svär, vid Gud och Hans »Heliga Evangelium, att jag vill och skall »med all min förmåga upprätthålla och »försvara Konungamakten och Riksens »Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse »med den af Konung och Riksens Stän - konslitueradL, och derom hos Konungen anmälan gjort, utniimne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapet och Adeln, samt Talmän för Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden. När Landtmarskalk eller Talmän under riksdagen af sjukdom eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen af vice Talmän, hvilka likaledes vid riksdagens början af Konungen utnämnas. Under det Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres tills vidare ordet af den äldste närvarande ledamoten. Då, i händelse af underlåten kallelse af Stals-Rådet, de i 10 §. nämnde vederbörande till riksdag kalla, ege Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, samt Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän. Sammaledes utnämnas i berörde fall vice Talmännen. 2:o. Dä Landtmarskalk och Talmän för Riks-Stånden af Konungen nämnde blifvit, förordne flan ock Talman och vice Talman för Riksnämnden. I de fall, dä Stånden sjelfva, enligt i:a momentet af denna §., sina Talmän och vice Talmän nämna, tillkomme samma rätt Riksnämnden, 3:o.
Ständers sednaste sammanträde icke mindre än fjorton blad af denna karta blifvit utgifna i skalan löö*555:del, innefattande en yta af 540 qvadratmil. I anledning häraf och på grund af Chefens anmälan om behofvet för korpsen af fortsatt statsbidrag till enahanda belopp som förut har Kongl. Majit föreslagit, att äfven för nästkommande 3 år 150,000 R:dr härtill måtte anvisas, att under åren 1861, 1865 och 1866 årligen utbetalas med 50,000 R:dr om året. Med afseende å det stora gagn, som dessa arbeten medföra så väl för det allmänna, som den enskilde, och då angeläget är att tillgång icke saknas på goda Topografiska kartor, hvilka i många fall visat sig vara särdeles nyttiga och användbara samt fullt motsvara dermed afsedda ändamål, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att till fortsättande af Topografiska korpsens arbeten samt karte - graveringen måtte beviljas en summa af 150,000 R:dr, att med en tredjedel årligen utgå under nästkommande 3 år. 35:o. Likaledes och då Kongl. Majit, af skäl, som i Statsråds-protokollet finnas anförda, funnit det för innevarande statsregleringsperiod såsom extra anslag anvisade belopp af 9,600 Ridr till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karteverkets skyndsamma utförande, fortfarande vara behöfligt och derföre föreslagit beviljandet af denna summa äfven för nästkommande Sine år, att med en tredjedel årligen, eller 3,200 Ridr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, utgå, hemställer Utskottet, att högstberörda nådiga framställning må vinna Rikets Ständers bifall.
Hvad i förberörd» ämnen sålunda blifvit beslutadt, få Rikets Ständer hos E. K. M:l i underdånighet anmäla; framhärdande Rikets Ständer &c. Stockholm den 20 Maj 1857. Uppläst oeti godkändt hos Ridd. och Adeln den tfi Maj 1557. Prcsle-Ståndct deri \ G Borgare-Ståndet den 16 Bonde-Ståndet den so fl ikels Sländers underdåniga Skrifvelse, angående afsöndring aj jord från åtskilliga kronolägenheter, för utvidgning och rötning af vattendraget invid staden Köping. (Stats-Utsk:s S. A. K. Uti en den 5 December förlidet år »flåten Nådig Proposition har E. K. M:t täckts meddela Rikets Ständer, hurusom Direktionen för de rensnings-arbeten i Köpings å, till 164 E.rpeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 76. hvilkas ulfö rande Rikets sednast församlade Ständer beviljat ett statsbidrag, dels såsom anslag oell dels såsom lån, af tillsammans 40,000 R:dr 11: k o, hos E. K. M:l framställt den af E. K. M:ls Befallningshafvande i Westmanlands län jemväl förordade underdåniga anhållan att, som Köpings stads innevånare, för att öka gagnet för staden och orten af ofvannämnda arbeten, hvartill plan blifvit af E. K. M:l i Nåder fastställd, beslutat att til lika utvidga ån, såsom å en ingifven karta vore utmärkt, från liamn-bassinen lill slutet af det område, staden från Ulfve egendom till laslage-plals inköpt, dels för ali minska olägenheterna för segelfarten af den udde, sorn åns krökning bildar, dels oek för alt ernå den vallenbredd utmed nämnde lastageplats, att fartyg der skulle kunna obehindradt mötas, men för vinnande af delta ändamål erfordrades, enligt törbemälda af Kommissionslandtmätaren G. E.
I morse fick jag en liten biljett från fru Ungfrau, som ljöd så här: »Min Lovise! Du vare en micket schtor schalk! Aber jack ferlåte dick. — Den kapten eftertelegraferad. Torsdagsaften ferlofningskalas mith i ferlofvande par. Din gamle vän L. U. Jag blef så glad, att Ruffen och Maja måste in och dricka scherry med mig, fast det var på blanka förmiddagen. »Skål gubben lilla», sa jag och stötte mitt glas mot Ruffens. »Hvad tror du »der-di-das» ska komma att säga om det här?» »Äh, hon!» sa Ruffen föraktligt. Jo, sådana är männen! På torsdagsafton var det den allra trefligaste lilla privata fest i »kastellet.» »Kände du värkligen inte igen henne alls?» sa jag åt fru Ungfrau, som alldeles strålade af belåtenhet. Fru Ungfrau skrattade och såg inmarig ut. »Inte först», sa hon. »Erkänn, erkänn nu, mutter!» sa kapten, som har hållit på att krama ihjäl mig af tacksamhet, och drog öfverlycklig sin näpna fästmö fram till sin så innerligt älskade mutterliebsten. (Nu fick jag fatt i’et!) »Erkänn, att hon inte är någon »fuling.» »Nej», sa fru Ungfrau leende. »Aber hon vara en mieket schön fuling und har glädje und humör nock att hålle dick kvar, din fjäril. Jack känner dick, jag känner dick.» Ja, så slutade den historien till allas glädje, och att Maja också fått sol i tankarna, det märks. Hon är så öm och uppmärksam och kvittrar och gnolar så lång som dagen är. Kärleken är lifvets stora honungskaka. Har man väl bara en gång smakat dess sötma, må världen göra sitt värsta för att bäska till en sedan. Det mesta man kan bli är sötsur! Träffar man på någon som är helsur, så kan man vara säker på, att på det hjärtat har kärlekens honungsdagg aldrig rägnat.
Förklaringen den 2o:de Januarii 1779, * afseende på 4O Cap. 2 §. Missg.Bilk. måtte upphafvas, så, att vid sistnämnde Lagrum oförändradt förblifver; att 10 Cap. ax §. Råtteg.Balkea ändras, så att Tjuf, så 6nart han å ett ställe år ont, Brottet öfvertygad, bör genast dömas och strsffag utan afseende derå, om han Uppgifver sig hafva Stölder a andra örter föröfva!, samt att för (tredje resan Stöld, riste Mom. s ö ef 40 Cap. Missg.Balk. måtte tillämpas; hvarjemte Nils Håkansson anmärkt, alt de lindrige Böter ef endast 6 Iltdr 52 sk. hvilka åläggas dem , som handla varor af misstänkte och okände personer, mer än ofta gifvit anledning till Tjuf vara och deras anhängares befrielse från straff. 17:0 Af KiksdagsFullmägtigen Nih Pehrsson fran Malmöhus Län, som förslagit de stadganden, att den, som stjäl andra gången skall utöfver det straff Lagen för sådana brott bestämmer, arbeta, uti nä - Lagutskottet t Betänk/indin, 49 Lagutskottets Betånkanden. gon Kronans Fästning eller annat häkte, minst 3 år; att den som stjäl g:dje resan bör, om det stulnas värde uppgår till 8 Rjdr 16 sk. Banco, utan afseeode på kön, varda hängd; men om värdet understiger detta belopp, dömas till arbete uti något kronans häkte får lifstiden; hvarjemte Nils Perhsson instämt uti den af Nils Håkansson, från Kronobergs Län, fareslagne ändring Uti lo Cap. a t §• Rätteg.Balken. 18:0 Af RiksdagsFulImågiigarne Péhr Andersson > Olof Larssosi j Eric Larsson , Eric Broberg och G.
Angäende det anstånd med betalningen för en hel af det inropade Jernet, som emok stäld gansta sä» ker borgen blifmit Herr Stads-Majoren ^Vestin be»viljadt; sq ehuru nägot derom icke kommit att till Protokollet anmälas, hafwa likwäl Fullmägtige icke kunnat lämna utan afseende, den werkeliga förmän, som Herr Stads-Majoren tillstyndat Contoiret wid AMivnen, derigenom att han genom sine der gjorde Den i8 November» v7Z öfwerbud, stegrat waran och förekommit desi försäljning till underpris, hwarigenom också handt, att han kommit att stadna för de belydeligaste Jernposterne, hwilka ännu till största delen stola befinnas oförsalde, sä att han förklarat stq anse för en winning, om han, afwen med upoffcing af räntan pä sine utbetaldte penningar, finge assia Jernet för inrops-priscrne. Nägon högre ränta, ä den betalning, som icke genast erlades, an den i Contoiret wanliga af fem procent, har icke eller skäligen kunnat päföras Herr Stads-Majoren, sä wida han inom rätter tid efter Auctionen anmält sig till Iernets uttagande, och borgens ställande för hwad som uti fulla betalningen ätcrstod: att deremot en högre ränta blifwit beräknad ä den inbetalning som Handelshuset 6reZorii Enka L Söner försummat att i kätter tid erlägga, härleder sig, efter Kammercraren LaZovii afgifne förklaring, derifrån, akt bemäldte Handelshus icke förrän efter tre weckors förlopp efter Auctionen, anmält sig til! liquid, hwadan Kammereraren förment siz haft anledning att päföra detta Handelshus ränta efter sex för hundrade som desi afgifna räkning innehåller. Stockholm d. sr Aug1809. Pä Rikets Ständers Riksgälds-Contoirs magnar Jod. Oult.
IVl:t icke föreställa sig samma beslut annorlunda, än som en ökvergängs-ätgärd vcb förberedelse till en annan ocb bättre ordning; gtt X. lVI:t nu förväntar, stt X. 8t:r, upplyste om kärklutne tipers misstag, skola om Lanken körordria pä ett sätt som befrämjar mvntvärdets stadga, befästar allmänt ocb enskildt förtroende samt akböjer en kör alla medborgare-classer skadlig rubbning i närvarande psnningekörbällanden ocb stt. X. KI:t anser alla omständigbeter serdeles gynnande att, under kortsatt tillämpning ocb förbättring ak beslutet om silk - 4 8tatsocl, Lan cn-I7tskottens veruppköp, till sörslärkancle as Länkens reclliara tomi, viötaga kraftiga ätgärcier, för -itt, meilelst silfver» utiemnanöe emot Lancosecllar till »let pris, som kommer att Lestämmas, Lerecia ocl> biLeliälla jemvigt i penningeverket. De enskilöe till Utskotten remitteracle anförancieu vet, memorialer, Iivilka, såsom afseencle antingen omecieliiart (ienna fräga eller clermeci nära gemenskap äganöe ämnen, Utskotten ansett sig kora Iiär upptaga äro algifne, inom L. o. , af lir Drefve 6^-//cn/>o, g ?/»g^ Dr Drik. Doc/e^ /iuc/vcg^ iir Drill, ^nc^arDr 77ram^ ^ Dr ///erta, 6r/^»^ oell Dr /co^e/r/>/ac/^ inom Dreste 8tänciet, af Dr Drosten saint, inom Loncie 8tan»iet, af LiksöagsDuIImägtig /5r/c Derncm frän Defiellorgs Län; iivilka IVIotionärer liulvnclsllkligen yttrat:
Man hade då troligen vid undersökningen nödgats komma till besinnande af de verkliga orsakerna: skattebördans ökning och ojemnhet, statsluxens obetänksamma stegring, ett falskt myntsystem, otjenliga creditlagar och vacklande ekonomiska styrelse-grundsatser. Men på andra sidan måste erkännas, att, för att afhjelpa sådant, fordras hos Styrelsen kraftfull vilja, kunskaper och ihärdighet. Lån arrangeras lättare, det mäste medgifvas, intilldess man ej längre kan få låna för folkets räkning hvad det behöfver för att afbörda skatterna. Då upphör naturligtvis äfven detina utväg, och evolutionerna liqvidera på sitt Vanliga vis. Mig synes alt det vore bättre, om Styrelsen använde sin kraft till ekonomiska bestyr, än till Mäklare-kallet. En Styrelse, som vill kallas landsfaderlig, måtte väl icke kunna ogilla, att ”den arbetande klassen bar dryga daglöner. Att rika jordägare och usla slafvar icke äro passande för Sverige, hoppas jäg med fullt skäl icke kan vara Styrelsen okändt; och erfarenheten måtte väl kunna intyga inför Thronen, att det omtalade ”bekymmersamma förhållandet i åkerbrukspro”ducternas fallna pris” förorsakas af sådane Den i5 December f. ni. 163 anledningar, som icke gifva vika för tillkonstlade capitaler, utan endast af kloka lagar och en nitfull förvaltning kunna aflägsnas.
Borgare-Ståndet bifallet, reserverar jag mig emot Utskottets beslut, att till samtlige Riks-Slånden inlemna detta förtydligande”'.. TRYCKT HOS J. A. WAtLDlH, 18 40. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Bihang tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm o Aren 1828 och 1829* Femte Samlingen, innehållande Bevillnings - Utskottets Memorialt Utlåtanden och Betänkanden. N:o Z. Memorial till Rikets Höglofl. Ständer, om antagandet af ytterligare Cancellie - betjening. Sedan R. H. St. Bevillnings-Utskott besiatit, att, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar varit vanligt, arbeta på 3 Afdelningar; men hvardera af dessa icke funnit tillfäU le att annorlunda sammanträda, än på 3:ne från hvarannan något aflägsna ställen, så har Utskottet för göromålens oafbrutna och skyndsamma gång, samt med afseende på de flera och af olika natur varande ärenden^ som tillhöra Utskottets befattning, funnit oundgängeligt att dervid använda biträde af en Cancellist på. hvar Afdelning, att i egenskap af Notarie föra Protocoll, och af 3:ne Cancellister till biträde med renskrifning, handlingars emottagande och vård m, m. ej mindre på Afdelningarne än vid Hufvud-expeditionen; och får Utskottet, vid anmälan härom, hos Rikets Höglofh Ständer vördsamt anhålla, att, jemte tillBih. till Riks St. Prot. iSik och /#*? yte Sami. ltsta H:t. 1 4 Bevilln..Utskottets Betänkande N:o i, a. stånd till antagande af ofvannämnde Cancelliebetjening, arfvoden malle få beräknas för 3.'ne vid Protocollet tjenstgörande Cancell ister såsom Notarier, samt för de trenne öfriga Can* cellister i öfverensstämmelse med hvad för dessa befattningar efter sig företeende omständigheter framdeles kan beviljas.