Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande derefter formulärerue IVrris 8, 9, 13, 14 och 15, så är Utskottets förslag af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkändt. med undantag af formuläret JM 15, i afseende å hvilket bemälde tvänne Riks-Stånd beslutat alt, i stället för de under rubriken »inkomst-bevil/ning» upptagne två kolumner skulle, under samma rubrik, intagas de fyra kolumner, som förefinnas uti formuläret J\2 9; och har Bonde-Ståndet, till följd af skedd inbjudning från Ridderskapet och Adeln, i detta beslut sig förenat. Deremot har Preste-Ståndet, i sammanhang med sitt angående formuläret .42 7 fattade beslut, förordnat att såväl under hufvudrubrikerna »af Taxerings-kommittéen uppskattad inkomst» och »päförd bevillningsafgift», sorn »af Pröfningskommittéen uppskattad inkomst» och »fastställd bevillningsafgift», vidare i formuläret JVs 9 under hufvudrubrikerna »af Taxerings-kommittéen uppskattad inkomst» och »påförd bevillningsafgift»; i formuläret JM 13 för sammandraget öfver hela bevillningen uti hvart fögderi; äfvensom i formuläret JM 15 öfver hela bevillningen i hvart län, skulle införas ofvannämnda fern special-rubriker, i stället för den af Utskottet föreslagna allmänna rubriken: »För inkomst af kapital eller arbete» samt tillika alt i formuläret JM 14 till debetsedel skulle intagas de fyra förstnämnda special-rubrikerna, i stället för den af Utskottet föreslagna allmänna rubrik: »För inkomst af kapital eller arbete;» och har Bonde-Ståndet, med anta - Bevillnings-Utskuttets Memorial J\s 47. 3 gande al’ Preste-Ståndets inbjudning, godkänt ifrågavarande formulär med de ändringar deri, som af sistnämnde Stånd blifvit beslutade.
Härvid lemna cles den upplysning, att afven BondeStändet redan godkänt BancoUtskottets Betänkande. Grefvi Lilliencrantz, Johan Vilhelm', Jag har i mitt ensluldta votum , och genom mitt nyss upplästa yttrande till Högloll. Ståndets Protocoll, i Plenum den 19 Juni, anfört alla de skäl, hvarför jag vördsamligen tjllstyrker bifall till Herr Förste Archiatern och Commendeuren von Schulzenheims motion , angående uppgifvande af BancoSedelstockens belopp. Afven har jag tagit mig friheten tillkännagifva att, i den pflagda Eden och Rancoförfaitntngarna icIke finnes någon föreskrif:, som lagger hinder deremot. Det återstår således för mig ■endast att vördsamligen förklara, att jag skulle anse mig illa uppfylla mitt Stånds ..förtroende , om Jag vid ett sådant förhållande skulle låta afhålla mig frän den Riksdagsmannarätt och skyldighet att åt Medborgare lemna de upplysningar, som jag anser hufvudsakligen bidraga till allmag 'nytta. Ridderskapst och Adeln, utan hinder deraf att ämnet i andra Riksstånd kan vara afgjordt, täckes fatta sitt beslut med det upplysta bedömande, hvartill en fördomsfri granskning föranleder.; Herr Mannerstani, Johan,; uppläste ett så lydande Dictamen: Frågan 0111 Bankens publicitet beror ‘ egentligen derpå, 0111 Bankens Credit kan vinna eller förlora genom offentliggörande af dess tillgångar och skulder. Heir Archiater von Schulzenheim h*v endast ställt i fråga de sednares, elfer B ancoSedelstockens, yppande för Allmänheten. En man, som under mångårig befattning med Banken nitälskat för dess bestånd och fördelar, hvilka, ina hända, icke någon bättre än han kan bedöma, har red^n genom sitt eget tillstyrkande samt de bevis, som han anfört, bort stadga öfvertygelsen om nyttan af en sådan publicitet.
Paa samtlige Representanters Vegtie Christie, p. t. President. Weidemann, p. t. Secretair. Öfversättning. Förslag till en 1liks-Act till bestämmande af de genom Föreningen mellan Norrige och Sverige upphomna Constitutionella förhållanden. Yi efterskrifne Norriges Rikes Representanter, som nu här i Christiania till Lagtima Storting församlade äro, så ock Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Stockholm till Urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt: Att, sedan genom Försynens mägtiga bistånd, det Föreningsband lyckligen blifvit knutet mellan Scandinaviens tvänne Folk, som, ej af vapnen, men af den fria öfvertygelsen tillvägabragt, endast bör och skall hvila på ett inbördes erkännande af Folkens lagliga rättigheter, till stöd för deras gemensamma Throner, och då Vi, underskrifne Sveriges Rikes Ständer, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 12 sistlidne April, om de nya Constitutionella förhållanden, som genom Föreningen mellan Norrige och Sverige uppkommit, erkänt och med Vårt enstämmiga samtycke bekräftat de, med afseende på dessa Constitutionella förhållanden, i Norriges Rikes Grundlag af den 4 November 1814 införde stadganden, hvilka under förbehåll af Vår Constitutionella rätt i de delar, som skulle medföra förändring eller jemkning i Sveriges Rikes Regerings-Form, af Vår Allernådigste Konung och Herre blifvit, under den 10 derpå följande November, antagne och besvurne; alltså håfve Vi, laglige Ombud för Norri - Bilaga till Mern. N:o 39. 1029 ges och Sveriges Inbyggare, ej trott
Ståndet att vid denna riksdag till ba k ahålla det omisskänneliga sträfvande tili konungamaktens försvagande, som democratien ådagalagt; så kan icke heller något tvifvel uppstå derom, att, sedan bristerna blifva afhulpna hvartill liera utvägar gifvas, utan alt statsskicket derföre behöfver störtas,) skall detta Stånd, som visserligen med varm fosterlandskänsla lorenar både kunskaper och mod att vårda de monarkiska begreppen, uppkallas dertill, icke blott af sina minnen, utan äfven af sitt ägande särskildta intresse i statsskickets vidmakthållande. PresteSt., så utmärkt för lärdom, sann upplysning och en fullständig kännedom af de lägre folkclassernas tillstånd och behof, har den vackra bestämmelse, att inom representationen bevaka de religösa Den 17 April f. m. oell moraliska begreppens räll till inflytande på lagstiftningen; och detta Stånd vet för väl livad både samhällets och dess egen frid tillhörer, för att någonsin svigta i denna vårdnad. Slutande sig till hvarandra utöfva de båda första Stånden vid våra riksdagar samma återhållande, samma medlande makt, som man i England anförtrott öfverhuset och i Frankrike pärskammare!!, och gifva, om icke samma, dock lika tillförlitliga garantier. Till värn åt den politiska jetnnviglen utgöra dessa Stånd verkliga bommar emot folklörvillelsen, och för dess tillräckliga förmåga dertill kan man med sanning åberopa, såsom bevis, sjelfva den häftighet, med hvilken demagogien nu stormlöper, för att deni nedrifva. Sådan är den återhållande kraft inom representationen, som intill dessa lider bevarat de monarkiska begreppens värde för Svenska folket, ulan annat afbrott, än det mångvälde, som partisinnet vid 17 iö års riksdag, genom förvrängning af besvuren grundlag, förmådde åstadkomma, och hvars regeringssjuka ådrog detsamma en förhatlighet, som icke dröjde länge att hos folket återupplifva dess urgamla hängifvenhet att, med en behållen sansad frihet för sig, medgifva åt konungamakten en nödvändig förmåga att regera Sverige, oberoende af partiers maktbegär.
Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Af cl. 3 Band. 18 Häftet. 3 i8 Stats-U[slottets Memorial, IV: o 4g o. derom, att 79,899 R:dr 3 sk. 8 rst., som af de för Götheborgs hamnbyggnad afsedde Reviersoch Tolagsmedel blifvit disponerade till dragvägars anläggning vid Götha Elf m. m., måtte nämnde stad ersättas; så har detta yttrande blifvit godkändt af Borgareoch Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit berörde kostnadsbelopps ersättande af Stats-medel, med vilkor, att det användes till hamnbyggnaden. För afgörande af denna skiljaktighet föreslås följande votering: Den, som, i likhet med Stats-Utskottets yttrande, anser någon ersättning af Statsmedel icke böra meddelas för de 79,899 R:dr 3 sk. 8 rst., som af de för Götheborgs hamnbyggnad afsedde Reviersoch Tolagsmedel blifvit använde till dragvägars anläggning vid Götha Elf m. m., voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, komma berörde 79,899 R:dr 3 sk. 8 rst. att Götheborgs Hamn-Cassa af Statsmedel ersättas, med vilkor, alt de användas till hamnbyggnaden. 17:o. Utskottets tillstyrkan uti a8:de puncten af ett anslag till hamnbyggnad i Wadstena, stort 3o,ooo R:dr, har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men afslagen af Borgareoch Bonde-Stånden. I följd häraf torde följande votering få företagas:
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:ts den I 4 dennes bordlagde Utlåt-.n: N:o 142, i anledn. af väckt fråga angule indragning af KouvoyKomrnissariatet; N:o 143, i anledn. af väckt motion ang:de aflemnande af ritningar, för hvilka anslag at allmänna mede) blifvit Kapitenen Baltzar Cronstrand beviljadt; samt N:o 144, i anledn. af Hr af Robsahms motion ang:de utdelningar från en af motionären upgifven kassa samt indragning af kassans återstod till Riksg:sKont:t. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Bevilln.Utsk:ts den 14:de dennes bordlagde Utlåt. N:o 29, i anledn. af dels gjorda anmärkmr emot vissa delar, dels ock Riks-St:ns skiljaktiga beslut i afs:de å andra delar af Betänk. N:o 22 angele stämpel pappers -afgiften samt atgiften för stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta afbandlingar. Dan 17 Jnli. Föredrogs och lades lill handlingarne Bevilln.tltskds den Hale dennes bordlagde Mern. N:o 30, angående verkställd omröstning i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut rörande vilkoret) för bränvins tillverkning. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts den 14:de dennes bordlagde Berättelse N:o 28, ang:de förrättad revision af Banko-Diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1859; samt Memorial; Na 29, med hemställan om en gratifikation till vaktmästarne vid Banko-Diskont-verket; och N-.o 30, angående afskrifning af 10 st. från låue-kontoret i Malmö utgifna lån.
Förutom dessa länder har jemförelsen blifvit utsträckt till alla öfriga betydligare stater i norra Europa, nemi. England, Frankrike, Ryssland, Holland, Belgien och Österrike **). *) Se Tab. Litt. A o. B. 1 slutet »f häftet. ••) TJpglfterna äro hemtade ur det af Flrmin & Dldot år 1859 utgifna värdefulla arbete kalladt: »Tarifs des Douanes des pays du Nord del’Europe. » Den 7 Januari. Af denna sammanställning visar sig följande, i jemförelse med Svenska tullarne: Kaffe är högre beskattadt än hos oss, i Norige, Ryssland, Tyskland, England, Frankrike och Österrike; lägre i Danmark, Holland och Belgien. Socker, rått, är högre beskattadt i Norige, Ryssland, Tyskland, England, Frankrike, Österrike och Belgien; lägre endast i Danmark; de sämre sorterna äro dock äfven i Holland lägre beskattade och blifva det i England från och med April månad detta år. Socker, raffineradt, är högre tullbelagdt i Norige, Ryssland, Tyskland, England, Holland, Belgien och Österrike; i Frankrike är det till införsel förbjudet utom från Franska kolonier; lägre tullbelagdt är det endast i Danmark och blifver det i England fr. o. m. den 1 April. Tobaks-blad och stjelk äro högre beskattade i Norige, Ryssland, England och Österrike; i Frankrike förbuden utom för Regeringens räkning; lägre tull draga de i Danmark, Tyskland, Holland och Belgien. Cigarrer och röktobak äro högre beskattade i England, Ryssland, Österrike samt i Frankrike, der de likaledes äro förbudna utom för Regeringens räkning; lägre tullafgift är dem ålagd i Norige, Danmark, Tyskland, Holland och Belgien. Bränvin är högre beskattadt i Norige, England och Ryssland. I Tyskland är tullen derå nära nog densamma som bos oss. I Frankrike, Belgien och Österrike är den för somliga slag högre, för andra lägre; slutl. är den lägre än hos oss i Danmark och Holland, (i det sistnämnda landet är bränvin tullfritt).
Med stöd af 36 § Riksdags-ordningen får jag väcka ett förslag, som hvarken skall fordra någon vidlyftigare utredning eller vidlyftiga motiver, —* då de förhanden varande förhållandena synas mig för förslagets framställande förete tillräckliga skäl. Som jag tror mig med säkerhet veta, har Kongl. Majit anbefallt vidtagandet af åtgärder för användandet af de af Ständerna beviijade medel för sjöförsvarets materiel till byggnad inom landet af tornfartyg eller s. k. Monitorer. Dessa lära dock icke kunna blifva färdiga förr än 1863 eller 1866. En så lång väntan på det understöd - Motioner hos Ridder skåpet och Adeln 1863. N:o 277. 677 derstöd, som af bepansrade fartyg är att påräkna för försvaret och kommunikationernas frihet långs egna och till andras kuster, synes under nuvarande förhållanden föga lämplig. Man må emot bepansrade fartyg och bepansrade batterier, sådana de hittills varit byggda, göra hvilka mer eller mindre grundade anmärkningar som helst, så är dock obestridligt, att gent emot den krigförande, som med hafvet till gräns icke eger ett bepansradt fartyg, spelar den, som eger sådana, herre, och sannolikt ej någon välvillig herre.
Silfverstolpe, för hvilka namn jag visserligen hyser den största aktning och af hvilka jag isynnerhet anser den sistnämnde hafva gjort sig förtjent af ett högt aktadt minne för sina medborgerliga tänkesätt och sin djupa insigt i vårt statsskick; men jag tror ej, att någon har rätt att angtde rätta förståndet af grundlagen hysa en mening, som icke är i grundlagen tydligen utmärkt, och ännu mindre en sådan, som står i uppenbar strid med grundlagens ordalydelse, om än denna mening anses leda till ett af den ena eller andra sidan önskadt resultat, och jag kari derföre ej gå in på att här låta mig förledas af auctoriteter, vöre de än aldrig så vördnadsbjudande. I anledning af Frih. Cederströms yttrande om Utsk:s obehörighet att nämna den person, som varit föremål för anmärkntsanledningen, och att ingå i en närmare utveckling af målet, får jag ytterligare fästa uppmärksamheten på sista mom. af 107 § , der det endast heter: att under R. St:s öfver läggningar skola ickeKonungens beslut uti mål, som röra enskilda personers eller corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon R. St:s pröfning underställas; ty något sådant har här aldrig varit i fråga. En embetsman är i och för sina embetsåtgärder ingen enskild person, och dessutom är frågan här icke om den embetsman, som begått lagöfverträdelsen, utan endast om ogillande af principen för Regeringens beslut. Frih. Ehrenborgh har yttrat den mening, att Constit.TJtsk:s en gång fattade beslut skulle vara orubbliga, och att en återremiss således alltid skulle vara utan ändamål. Jag begriper likväl icke, hvarföre Constit.Utskrs beslut skulle vara orubbligare, än andra Utsk:s. StatsUtsk. beslutar t. ex. att afslå ett anslag; men RiksSt. återremitterar betänk., och anslaget blir af Utsk. tillstyrkt. Ett sådant frångående af förra beslutet skulle här så mycket lättare 384 Den 3o Juni f. m. äga rum, som jag har mig särskildt bekant, att det blott varit en utskrsledamots frånvaro, som föranledt det beslut, TJtsk. nu fattat.
Det var ej så lätt att bestämma sig, och bestämma sig måste hon göra genast. Barnet var tre dagar gammalt, och bönderna i Värmland dröja sällan längre med att föra sina barn till dopet. Under hvad namn skulle nu den lille inskrifvas i kyrkboken, och hvad skulle prästen vilja veta om barnets mor? Det var väl en oförrätt mot barnet att låta inskrifva det som faderlöst. Det var nu en gång kommet hit i denna sorgens värld, men tycktes endast längta härifrån. Kanske skulle det trifvas bättre, om det finge en far. Om det nu blefve en svag och sjuklig man af detta barn, hur kunde hon då stå till svars med att beröfva det fördelarna af börd och rikedom? Barnets mor hade nog märkt, att det brukar vara stor glädje och uppståndelse, när ett barn kommer till världen. Nu syntes det henne, att det måste vara tungt att lefva för denne lille, som alla ömkade. Hon ville se honom sofva på siden och spetsar, såsom det höfves en grefveson. Hon ville se honom omgifven af glädje och stolthet. Ja, barnet måste ha en far. Barnets mor började tycka, att hon begick en allt för stor oförrätt mot dess far. Hade hon rätt att behålla det för sig ensam? Det kunde hon ej hafva. Ett sådant där dyrbart litet ting, hvars värde ej står i människomakt att uppskatta, skulle hon taga det för egen del? Det vore väl ej rättrådigt handladt. Barnets mor ville ej gärna tillbaka till sin man. Hon fruktade, att det skulle bli hennes död. Men den lille var i större fara än hon. Han kunde dö i hvarje stund, och han var ej döpt. Det, som drifvit henne hemifrån, den svåra synd, som bott i hennes hjärta, var borta. Hon hade nu helt visst ingen kärlek för någon annan än den lille, som ej hade någon far. Det var ej någon tung plikt att försöka skaffa honom en sådan. Barnets mor lät kalla husbonden och husmodern och sade dem allt. Mannen reste till Borg för att säga grefve Dohna, att hans grefvinna lefde, och att ett barn fanns, som måste hafva en far. Bonden kom hem sent på kvällen.
„ „ 12,441,479. samt återstående värdet af exporten till utrikes orter, med inberäkning jemväl af hvad från Nederlag och Kreditupplag hlifvit utfördt, för År 1843 1844 1845 1846 1847 R:dr 5,996,622. ' Under dessa år hafva bemälde Skeppsrederier förlorat genom skeppsbrott 25 Fartyg, försålt 64, inköpt 33 och låtit bygga 18. De anförde uppgifterne angående Hufvudstadens Handel och Sjöfart under ifrågavarande tidrymd utvisa: att importen af varor från utrikes orter, då det inkomna Guldet och Silfret ej tages i beräkning, icke omvexlat i någon betydligare mån, men likväl åren 1846 och 1847 varit större, än under de föregående åren: att exporten, med afdrag för utfördt Guld och Silfver, hela tiden varit i stigande och isynnerhet år 1847 betydlig: samt att, detta oaktadt, Stockholms Skeppsrederier tillhöriga fartyg år från år minskats, både till antal och lästetal. I anledning af sistnämnde förhållande har Stadens Handels-Förenings afdelning för Grosshandel, i dess afgifne utlåtande, anmärkt, åt då fartygen numera vore af bättre beskaffenhet, hvilket särskildt gällde i afseende på konstruktionen, som gjort dem snällare seglande, kunde de till deras värden antagas vara i jemnbredd med de fartyg Skeppsrederierna i Stockholm ägde under föregående fem åren; hvarjemte nämnde Afdelning af Handelsföreningen upplyst, att isynnerhet året 1847 varit fördelaktigt för Stadens Skeppsrederier.
Jag borde visserligen här sluta, men vill dock dessförinnan upptaga ett par yttranden af de föregide talarne. Hr von Hartmansdorff har sagt, att Halländningarna ”tredskats” med Regeringen att fullgöra en skyldighet. Hvari består då denna tredsko? Eller har Regeringen förr än vid innevande riksdag förelagt R. St. det Halländska roteringsverket till fastställelse. Och hvem annan än Regeringen sjelf har lemnat utsoekne-frälsehemmansägarne anstånd med utgörande af ålagda rolerings vacans afgifter ? Frih. Cederström har sagt, att utsockne-frälset i Halland aldrig blifvit befriadt från skyldigheten alt ordinarie roteras. I sanning ett eget argumentationssätt. Ar dä roteringsskyldighelen ett onus, som ursprungligen ålegat jorden eller grundar den sig icke dels på frivillige kontrakt med provinserna dels på derom i laga ordning fattadt beslut? Finnes då något roterings-kontrakt för utsockne-frälset i Halland? Nej. Eller något kraflegande beslut för eller efter 1S09 som ålägger en sådan rotering? nej, det hvarken har Frilen visat, ej heller kan lian det. Nåväl när de ifrägavar-. de hemmanen aldrig förut varit ordinarie roterade, så måtte väl den rotering som nu ifrågaställes vara ny och tillökad, hvartill åter enl. 80 § Reg.F. erfordras Konungs och Ständers sammanstämmande beslut. Frilen yttrar vidare, att hemmanen fått erlägga utskrifningspenningar i. st. f. rotering. Ja! detta är ju också hvad de sammansatta Utsk:n tillstyrkt fortfarande skola ske. Slutligen har Frilen påstått, att endast insockne-frälsehemrnan i Skåne äro från ordinarie rotering befriade. Detta är en faktiskt oriktig upppift, enär den från Regeringen utgångna pro 13 * 1«JC Den 12 Augusti f. m. pos:n att utbyta den extra roteringen mot ordinarie med J nedsättning i såväl
Jag gör Frih. Boye all möjlig rättvisa för hans förkärlek för näringarna; men jag ber honom med mig vara öfvertygad, att näringarna icke lvjelpas derigenom, att Bankens credit minskas. Frih. Boye: Om de Hrr, som utan all slags rätt behaga fälla omdömen öfver min opinion, täcktes betänka hvad tid sorn här nu går åt, tror jag, att de gjorde bättre. Jag förmodar, att så länge en ledamot på Riddarhuset finnes, som vill hafva propos. till antagande af Utsk:s förslag, är lian berättigad dertill. Jag begär propos. till bifall af utlåt, i denna punkt, och bifalles det icke, ämnar jag begära votering. Ilr von Troil: I öfverensstämmelse med hvad jag förut yttrat får jag tillkännagifva, att jag anser Hr Hegardts förslag ganska oskadligt och utan våda kunna antagas, så mycket hellre, som de silfverköp, hvilka kunna komma i fråga, när coursen står öfver pari, icke kunna komma att ske för bancosedlar. H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, framställde ånyo propos. till bifall å den nu föredragna punkten af Utsk:s förslag. Ropades starka nej, blande med ja. Frih. Boye begärde votering. Ilr von Hartmansdorff: Sedan votering blifvit begärd, täcktes Hr Gr. o. Landtm, inhemta hvilketdera af de tvenne förslagen, Hr Cederschjölds eller Hr Hegardts, R. o. Ad. önskar till eontrapropos. Hr Hegardts förslag upplästes, innehållande endast följande tillägg vid slutet af Utsk:s 5:te punkt: så framt ej ao6 D c 11 a5 Juli f. m. upprätthållandet af Bankens credit det oundgängligen fordrar. Likaledes upplästes ånyo Ilr Cederschjölds ofvanföre upptagna förslag. Hr Cederschjöld: Jag får vördsamt anhålla om propos. till antagande såsom contra-proposition af mitt föi-slag med det af Hr Hegardt gjorda tillägg.
— Blomkrukor, lerkärl, köksgeråd o. d. uppställer man i god ordning på hyllor, eller om sådana ej kunna anbringas på väggarne, skaffar man sig skåp genom att ställa stora packlårar på ända med botten inåt väggen. I dessa skåp anbringar man hyllor. Käppar, pipskaft, gardinkäppar, spadar, krattor o. d. upphängas bäst på en vindsvägg, i det man därtill spikar fast läderremmar eller repändar i ögglor och träder föremålen genom dessa. Kan man ej göra detta, ställer man allt dylikt tillsammans upprätt i ett hörn och spikar en liten träslå framför, så att det ej kan glida ut. För att äfven för framtiden hålla ordning bland allt gammalt » skräp », måste man äfven efter öfverstånden generalmönstring oftare egna tillsyn däråt. Man vet då äfven bättre, hvad man har, finner tillfälle att använda det och besparar sig mången gång öfverflödiga kostnader med anskaffande af nytt. af Mozart samt en notturno för stråkorkester och Suite bohémienne för orkester, båda af Frans Neruda. I reprisernas rad har denna vecka införlifvats » Robert af Normandie ». Under inöfning med ny rollbesättning är Lortzings vackra opera &gt;Tsar o c h timmerman », hvilken ej gifvits härstädes på många år. Ännu en gång påminna vi om abonnementsteckningen, hvilken afslutas torsdagen den 16 dennes. Hufvudstadens operavänner handla både i eget och operaanstaltens intresse genom att så allmänt som möjligt ansluta sig till den abonnementsinbjudning, som utfärdats. K. Dramatiska teatern torde nu snart, sedan hr Hillberg åter tillfrisknat, vara färdig med sitt andra nya program, hr Frans Hedbergs » Hårda sinnen ». Torsdagen den 16 dennes gifves å k. operans scen af dramatiska teaterns artister med benäget biträde af hr Knut Almlöf en afskedsföreställning till förmån för den aktade och uppburne skådespelaren C. F. Lagerqvist. Programmet kommer att upptaga enaktsproverbet » Förlåt mig » och treaktslustspelet » Advokaten Knifving ».