Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fiskerierna i BohusLänska skärgården, om understöd åt. IX. A. 208. XXI. B. 75. A. 114. Fiskeri-stadgan den 14 November 1766, om upplifvande af 2 Cap. 8 §. i. XVIII. Flottan, om verkställande af arbeten för dess behof i Carlskrona. Se Carlskrona. r Flottas, Kongl. Majtts, m. fl. räkenskaper för år i83l, angående verkställd granskning af. Se Revision. Fock, Friherre Berndt Wilhelm, y''raden. Foder, om upphäfvande af Författ .igärne om försäljning af, från bole. II. 241, Hl* R‘ 2^aV. B. 186, 3oo. A. 334- Folii-afgiften för privata assignationer, om reglementarisk» föreskrifter angående. XXI. B. |36. A. i57. Folkskolors inrättande, angående. Å. 117. XVIII. U. 162, 274. XIX. A. 47* E. 3io. XX. A. »3. ( 96 ) Fora privilegiata, om afskaffande af. X. B. 3g6. XI. tia. XII. A. ioo, 137. E. 26G. Fordringar, domfasta, om prsscriptionstid för. V. B. 186. A. 3oo. X. E. 258. U. 397. XI. 112. XII. A. 107. Forsell, Carl Gustaf af, yttranden. III. 26. VIII. 97. X. 3. Fors-styrmans-faoställe, om indragning af ett dertill anslaget hemman i Degerfors Socken af Westerbottens Län. VII. B. 361. VIII A. 1 o 1. Forum privilegiatum, Bankens, om upphörande af. Se Bankens forum privilegiatum. Forvagns-inrättningar, angående. SeGästgifveriskjuts-väsendet. Frane Sparre, Friherre Bengt Erland, yttranden.
Där går jag och köper rågen i dyredomme, så mycket jag rår med, i förväntan på stabila priser. Och just som jag skall börja sälja, fås kronans råg till halfva inköpspriset. Är det någon rim och reson i det? – Rim och reson? – upprepar bagare Jockumsen föraktligt – Det finns hvarken rim eller reson i det nuvarande regementet! Gud låte mig aldrig säga mer än hvad jag kan stå för – men nog ser det ut som om man ville taga brödet ur munnen på alla oss småborgare. – Brödet ur munnen på bagaren, och i munnen på de fattige! anmärker svarfvare Bruun torrt. – Fattige? – Povelsen tömmer sitt stop och knackar i bordet efter ett nytt. – Hvem är icke fattig i dessa tider? – Nej, nej men! – suckar färgarelagets ålderman, Schneider, i det han ser på sin granne med en menande blick. – Därför är det ju också både rätt och billigt, att fattigrågen till sist hamnar i ditt magasin, Povelsen! Povelsen rodnar af förbittring och slår sitt stop hårdt i bordet. – Hvad angår det färgaren, hvart rågen tar vägen? Du svälter min själ icke! För det du doppar ditt hår i din egen kyp, behöfver du icke lägga näsan i andras affärer? För resten ser du snedt på allting. Detta är en anspelning, som gör kraftig verkan. När Schneider blir vred, börjar han alltid vinda med ögonen. Och nu då alla skratta, slå Schneiders vredesgnistrande blickar kors i luften framför hans egen näsa, medan han häftigt vänder sig mot Povelsen! – Ja du – du – du hör alltid till dem som jama! Men ju värre du gnyr, dess mer vet man ju, att du lägger på kistebottnen! Bagar Jockumsen tager parti: – Povelsen har min salighet rätt! Aldrig såg man i kung Frederiks tid sådana spektakel som nu. Och hvad hjälper det, att kungen gör sig gemen och blir bagare åt de fattige? Jag såg hur det gick till utanför kronobageriet, när åttaskillingsbröden såldes. Bara ett fördömdt slagsmål om kakorna! Och den, som krånglat åt sig ett par, sålde dem strax.
Gillades, enligt förslaget vid Betänkandet N:o 12, i följd hvaraf Utlåtandet N:o 27, i hvad det upptager förändring af 34 §., var förkastadt. §. 35. Godkändes, enligt Betänkandet N:o 12, med uteslutande af ordet: allmänna i denna §:s 1 moment, och med införande näst efter samma moment, enligt Utlåtandet N:o 27, af ett der tillstyrkt nytt moment, angående bevillning af insatta capital i Trollhätte gamla Slussverks-byggnad. Från II e d e r v. B onde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 331, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående rusthållsnummer vid Bohus Läns Regemente, hvilka, i följd af vägran att ingå på häst-vacans-afgifls-contractens förlängning, komma att till Cavallen återgå. S. D. Ånyo föredrogos, hvart efter annat, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Åtta Betänkandeil och utlåtanden, nemligen: N:o 100, i anledning af motioner om förändring af sättet att aflöna tjenstemän - Fröt. Vlclr. d. 14 Oet. 1840. 697 steman oell betjening vid Tullverket samt upphörande af de i detta afseende stadgade sportler och expeditions-afgifter. N:o 101, i anledning af väckt motion, om upphörande af den afgift, som erlägges för begagnande af vägarne å Kongl. Djurgården. Återremitteras. N:o 102, i anledning af väckt motion om ändring af hittills gällande bestämmelser om Sveriges och Norriges ömsesidiga handelsförhållanden. Bifölls. N:o 10.1, i anledning af väckta motioner, dels om utsträckning af föreskrifterne i Kongl. Kungörelsen den 27 Aug. 1823, om Domares skyldighet att lemna pastorerne förteckning öfver sakfällde personer, dels om uppgifter å personer, som, efter häfdande, inför Domstol lofva hvarannan äglenskap.
Utdrag den 27 December 182g. hvarå Siandet, på sätt Protocolls-Utdraget af den 8 sistlidne October utvisar, beslutat 8 R:dr per Skeppund i införsel-tull och lika mycket i utförsel tull bör i Voterings-propositionen införas; och 2:0 hvad de Voterings-propositioner, som omfatta varuartiklar, hvarå Tolags upphörande är af Utskottet föreslaget, beträffar, under åberopande af Ståndets härom vidtagna beslut; 7:0 öfverlemnades till Bevillning*.Utskottet, att iakttaga det tillägg, sorn Ståndet, i likhet med hvad om artikeln: segel, beslutadt blifvit, enligt meddeladt Protocolls-Utdrag för den 12 sistlidnu October, förklarat skola vid artikeln: tågvirke, ega rum. S. D. Elter förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 56, med förslag till ändrad redaction af 72 §. Regerings-Formen, blef samma Memorial återremitteradt, på grund af anmärkningar, hvilka, såsom Ståndets gemensamma tankar, förklarades. Från Hedervärda BondeStåndet. S. D. Nu föredrogs å nyo Statsoch Kanco-Utskottens Betänkande, N:o 23, »anledning af Kongl. Maj:tB, elen 10 December 1828 till Rikets Stander aflåtna Nådiga Proposition, Prat. Utdrag den 17
Denna uppfattning har vuxit, i den mån stambanorna blifvit spridda öfver landet; ju större del af landet, som blifvit tillgodosedd med stambanor, ju likgiltigare har denna del blifvit för ett fortsatt stambanebyggande. » Slutligen torde ock få anföras några af de ord, med hvilka statsministern motiverar regeringens förslag att välja fortsättande af den norra stambanan framför att bygga någon annan. Efter några statistiska kalkyler tillägger han: » Lyckligtvis äro de politiska förhållandena icke sådana, att det är de, som framkallat nödvändigheten af en sådan anslutning, ty den norrländska befolkningen är lika god och fosterländsk som det öfriga landets. Det är icke hufvud-sakligen för att till det öfriga landet närmare ansluta en befolkning, som står i lättare beröring med norrmän och finnar än med oss, som regeringen valt denna bana, utan detta har skett äfven af statsekonomiska skäl, på det att de stora naturliga tillgåpgar, Norrland eger, må kunna ju förr dess hellre vinna utveckling. Man kan ej fordra att dessa provinser skola vinna någon tillfredsställande utveck^ ling, så länge de ej ega det derför nödvändiga vilkoret eller kommunikationer. Det är sådana som staten bör gifva dem och det i form af jernbanor, ty dessa äro de enda kommu * nikatioösanstalter, som i verklig mån kunna gagna Norrland under den tid af året, då dess hamnar äro af is stängda,; » Trots detta lysande anförande från den nuvarande konseljens främste man och trots att han till den fullaste evi-dens ådagalade nyttan och billigheten af att här tillmötesgå de norrländska fordringarna, så finner man hela landtmanna-högen rösta mot allt vidare fortsättande af stambanebyggandet i norr. Det var endast med två rösters majoritet som regeringen räddades undan förödmjukelsen att få äfven denna fråga drifven till gemensam omröstning. Man kan verkligen icke annat än skratta åt det enfaldiga pratet om svensk parlamentarism, då man ser och hör dessa kolossala parlamentariska bockar af ett parti, som dock skall vara ett slags regeringsparti, ehuru dess regeringssympatier understundom äro mer än lofiigt svaga.
St:s plena väckas etc., har detta ostridigt afseende på båda slagen anmärkningar, såväl efter ro6 som 107 § Reg.F.; och likasom en anledning till anmärkning kan i Ståndens plena väckas efter hvilkendera § som helst, den io6:te eller 1 oyrde, likaså böra också R. St. i båda fallen hafva samma rätt att afgöra, sedan Constit.Utsk. blifvit hördt. Jag tillstår emedlertid, att Frih. Cederström, som i allmänhet ganska val förstår våra grundlagar, anfört ett skäl, som kunde synas svårt att vederlägga, nemi. sista meningen i 2 mom. 29 § Riksd.Ordn., der det står: Under R. St:s öfver läggningar öfver sådana frågor äfvensom i Constit.Utskrs yttranden skola icke Konungens beslut i mål, som rora enskilda personers eller, «or - Den 3o Juni f. m. 383 corporat Joners rättigheter och angelägenheter kunna ens nämnas, ännu mindre någon R. S t: s profning underställas. Jag får likväl härvid försl erinra, att det är Konungens beslut, som icke få nämnas eller klandras, och alt man kan och bör hälla sig vid rådgifvarnes tillstyrkanden. Dernäst får jag påminna, alt lagstiftaren här tydligen velat blott förekomma alla försök att upphäfva eller ändra Konungens beslut. För öfrigt är hela detta stadgande endast en tillämpning af 90 § Reg.F., och icke det enda stället, der Riksd.Ordn. gjort oriktig tillämpning af Reg.F:s föreskrifter. Denna go $ lyder: Under R. St. eller deras Utskrs Öfverläggning eller pröfning må icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än denna grundlag bokstafligen för esk r ifver, komma frågor om em betsoch tjenstemäns tilloch afsättande ni. m. Här förutsattes således, att det finnes något fall då, och något sätt hvarpå Konungens beslut kunna komma under öfverläggning; och detta är just i anmärknlsväg.
Maj 1827, som förmår att, då en person genom serskilda Utslag blifvit dömd till böter, hvilka skola till kroppsplikt förvandlas, bestraffningen bör blifva sådan, som densamma, ådömd genom ett enda Utslag, skolat af domaren utstakas, ofvanberörde summa, femtionio daler, jemte det belopp af tjugofem, högst fyratio daler, som svarade emot det hustru Lindström förut ålagda straff af tolf dagars fängelse vid vatten och bröd, bordt i ett sammanhang förvandlas, så att, enligt förr åberopade 5 Cap. 4 § StraffBalkén och Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, hustru Lindström rätteligen skolat undergå tjugofyra dagars fängelse vid vatten och bröd, tillika med tre dagars enkelt fängelse och uppenbar kyrkoplikt; ty och då KämnersRätten icke allenast, vid bestämmande af ansvaret för ett så ofta förekommande brott som stöld, i förstberörde måtto emot tydlig Lag förfarit, utan äfven underlåtit, att i detta mål, på sätt ske bordt, tillämpa 1827 års Kongl. Bref, kungjordt genom Kongl. HofRätternas universal, fann jag mig föranlåten, att emot KämnersRätten, för dess omförmälda felaktiga förfarande, anställa åtal, hvilket, uti skrifvelse af den 22 Maj i835, AdvocatFiscalsEmbetet vid Kongl. Götha HofRätt anmodades, att inför Kongl. HofRätten, lag och sakens beskaffenhet likmätigt, utföra, hvarvid KämnersRättens ofvannämnda, tillförne meddelade Utslag äfven borde infordras och under skärskådan tagas. Sedan, till följd häraf, AdvocatFiscalsEmbetet tagit kännedom af KämnersRättens nyssberörda tvenne Utslag, innefattande, det förra af den 25 October [832, att hustru Lindström borde, enligt 3 Cap. 6 § och 4? ( 45 ) Cap. Missg.Balken, jemte Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, Löta, för första resan snatteri, En R:dr och, för derigenom föröfvadt sabbatsbrott.
En stilla förnimmelse sänkte sig i stället ned öfver henne, förnimmelsen af att denna starka luft var för de starka, vissheten om att den skulle döda henne. Men fasan för döden hade vikit. Hon kände som nyss därinne, att kampen och striden voro öfver, kände, att hon skulle somna in med en mäktig och kärleksfull hand i sin, en hand, som skulle hjälpa henne öfver de fasans stunder, hvilka väntade henne, som skulle föra henne igenom ångest och kval och skräck och smärta, så som hennes lilla barns hand fört henne igenom nu. Därinne i tunneln hade hon lärt sig att dö. Överflödig. Hur står det till i dag, lilla vän? Den tilltalade spratt till. Hon hade suttit försänkt i sorgsna tankar med blicken fästad på Medelhafvet, som låg solbelyst för hennes ögon. Hotellträdgården, där hon slagit sig ner, prunkade i sydländsk blomsterprakt; uppför balkongernas balustrader slingrade sig rosor, hvilka mängde sin doft med heliotropernas genomträngande, mandelliknande vällukt. Den ljumma, blomstermättade luften verkade som orangeriluft och enerverade henne. Hon såg blekare ut än vanligt, men det föll henne ej in att besvara frågan, som om den gällt henne själf. — Han är sämre, tycker jag, det är dåligt. Ett par tårar rullade långsamt ner för hennes kinder. — Gråt inte, lilla vän, så länge det är lif, är det hopp. Jag försäkrar er, att min son var sjukare än er man, och nu är han så frisk, att han gifte sig i våras. Den, som talade, var ett äldre högrest fruntimmer med krithvitt hår och ett energiskt utseende, mildradt af ett omisskänneligt moderligt väsen, som verkade ytterst tilldragande. Hon hade för några dagar sedan kommit till Mentone för att hälsa på en väninna, och hon hade genast visat sig vänlig mot sin unga landsmaninna, som bodde i samma korridor, och som hon mött, ibland där, ibland ute i trädgården, där hon brukade sitta vid sin sjuke mans rullstol, följande hans minsta rörelse med ångestfull uppmärksamhet. En gång förut hade öfverstinnan råkat fru Berg ensam härute, och då hade hon också närmat sig henne med några vänliga, hoppgifvande ord. Det hon sagt var tröstande, det märktes på det ifriga:
Därför hafva vi heller aldrig satt oss emot Svens resor, vi ha ej velat vara honom till hinder och ej varit så oroliga under hans bortavaro, utan lämnat honom i Guds hand. » Såsom en ytterligare bekräftelse på denna föräldrarnes öfverlåtenhet af den älskade sonen åt Guds beskydd, äro vi i tillfälle att meddela följande af fadern skrifna verser, då sonen anträdt sin första resa till Persien: Du, som leder himlaljuset, följer maskens gång i gruset, fågelns flykt i högan sky, led ock du med fadershänder öfver haf och öde länder älskad son, omhägna honom med din nåd, hvar morgon ny! » Gjut i ynglingshjärtat modet, lugn och sans i ungdomsblodet, hälsa, krafter gifve du! Må ditt ord på land och bölja som en eldoch molnstod följa honom som af forskningsifver irrar uti öknen nu! Skydda vandrarne från faror, hunger, törst, försåt och snaror, var du deras käpp och staf! För dem, som du fordom förde dina barn, hvars bön du hörde, genom öknen välbehållna, genom land och bundet haf. Blotta för hans vakna öga undern af din allmakt höga i det gamla sagoland. Låt i detta unga sinne samlas månget dyrbart minne, och hans forskningsifver gagna honom och hans fosterland! Tryggt, o Gud, i dina händer hemma, som i fjärran länder innesluta vi vår Sven! Hör oss, när vi dig åkalla, honom för, vi bedja alla, genom öknen oskadd åter till ett älskadt hem igen! IDUN 1897 Icke underligt om sådana böner från föräldrahemmet ställde en särskild skyddsvakt kring den älskade sonen! Att här ingå i någon, om än så fragmentarisk, skildring af denne, skulle komma oss att alltför mycket inkräkta på Iduns knappa utrymme. Därför ännu blott några ord om modern. Oaktadt den tid, som vården om hemmet och den uppväxande barnskaran k r a f t af den trogna modern och husmodern, har fru Anna Hedin vid sidan häraf med oaflåtligt och ständigt stigande intresse följt dagens stora frågor, såväl de religiösa som de sociala och särskildt dem, som rört kvinnans ställning i samhället.
— Fullständig modeoch mönstertidning gratis. Annonser mottagas genom S. Gumaelius annonsbyråtocn nos redaktionen till 2 5 öre pr 4-spaltig petitrad ( Normal-Lakan, Örngott, Kamelhårsfiltar och Pia tina-Lampa (luftrenande) och Ozogen. Fotografering utföres omsorgsfullt enligt nutidens fordringar. En gros och detalj. — Kataloger och priskuranter gratis. GÖSTA VIDINGHOFF, 19 Drottninggatan 19. Med största högaktning [113] Handväfnadsapparater. Apparaten rymmes i en liten kartong, är lätt att använda samt kostar 15 ä 22 kronor st. Adr. [233] ständigt på lager i största urval och till billigaste priser i Stockholm. k - i u o • a fö " Ob F. Annonspris: 25 Öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. Nya böcker pä Fr. Skoglunds dotter. Stockholm den 21 mars 1888. Frithiof åskådning här bjudes af en rätt upplyst, tänkande, till hjertat bildad qvinna, som verkligen vet hvad lifvet innebär. » Smal.-P. » Vi hembära Math. Langlet Hellberg. U o PLATSSÖKANDE. » Det är en sann och sund Född. Maria Hellberg, född Björlxgren. M Ot f r i t t V i v r e önskar en bättre flicka plats i en fin oeh aktningsvärd familj som sällskap och hjelpreda. Svar till » H. 2 1 », Tidningskontoret, Södermalmstorg 8, Stockholm. D. W. i Posttidningen. H. EO ox? ^ söker plats som sällskap och lektris samt åtager sig derjemte att gå frun till hända i hushållet. Muntliga rekommendationer finnas, äfven från pension i utlandet. Små pretentioner. Svar till » L. jjL, ») Iduns Byrå. [226] eller såsom hushållerska, sökes af ett fruntimmer af god familj. Den sökande är fullt kompetent att sköta ett större hushåll. På lön fästes ej så stort afseende som på ett vänligt bemötande. Svar torde godhetsfullt afsändas till » Eva », Storvik, pöste restante.
Dessutom skulle urskiljandet af de skäl, för hvilka någon blifvit ställd under förmyndare-vård, blifva för en Valförrättare å frågodagen lika svårt, att ej säga omöjligt, som att afgöra, hvilken minderårig borde få rösta, i stöd af en, dittills måhända föga pröfvad, gudfruktig vandel. Den yttre handlingen måste väl här, såsom annorstädes, bestämmas efter yttre rätts vilkor, och Utskotten tillstyrka derföre, alt § i denna del måtte förblifva oförändrad. Hvad deremot beträffar; b) den anmärkta ofullständighelen af föreskriften om voteringsrätt uti sterbhus, så medgifva Utskotten, att ett förtydligande tillägg kan af behofvet der anses påkalladt, hvadan Utskotten, med godkännande äfven af anmärkningen mot paragrafernas i Comiterades förslag iakttagna ordning, föreslå, så väl en omflyttning af §§, så att den nu varande 24 § måtte, i stället för den i8:de, blifva den första uti 5 Art., och de öfriga derefter följa på sätt det bifogade handskrifna förslaget innehåller, som Lagsamt Allm. Desv. o. Oec. JJtsk. Uti. 3i ock att den ifrågavarande i8:de§:en måtte så föiandras, att i stallet för äldste son, sättes den arfvinge sorn myndig är , samt alt samina förhållande stadgas, der flere myndiga, arfvingar, som der flera förmyndare finnas i sterbhus. § 19. Comiterades, af Utskotten understödda, förslag, att Landtbönder, som de hemmanen ålöpande onera utgöra, malle tillerkännas rösträtt vid Prestval, hvilken rätt deremot skulle frånkännas Säteriegare, så framt lian på egendomen icke bor, eller densamma med eget folk icke brukar, hafva a')'. flera Ledamöter af Högloft.
Sågverk nyligen blifvit i stadens granskap anlagde, så förmodas, att skeppningen från staden af trädvaror blifver under den närmaste framtiden betydligen förökad. 23 Sjöfart idkas med tretton, stadens Handlande tillhörige, fartyg, innehållande tillsammans '1,231 läster. Af dessa användas ellofva för utrikes och två för inrikes sjöfart; hvarförutan ett i staden bildadt bolag äger ett ångfartyg, som för transporterande af så väl passagerare som gods gör resor till och ifrån Stockholm. Inom staden finnas: 3 Färgerier med 8 arbetare, 2 Garfvener med 8 arbetare, '1 Baijerskt Ölbryggeri med 4 arbetare, 2 Spegelfabriker med 2 arbetare, 2 Urfabriker med C> arbetare; och utom staden, men å dess område, ett Tegelbruk med 30 arbetare; hvarförutan äro i staden bosatte 57 Handtverkare, som sysselsätta 13d Gesäller och Lärlingar. Vid tre å stadens område befintlige Skeppsvarf hafva under de sistförflutne fem åren 3 skepp, 4 briggar och 4 skonertar, innehållande tillsammans 1,209 läster, blifvit byggde. Jordbruk idkas å den till staden donerade jord endast för beredande af fodertillgång för boskapen. Strömmingsfiske idkas uti hafsfjärdarne invid staden samt i skärgården deromkring af 64 fiskare med 25 drängar. Fångsten uppgår årligen till 4 ä 500 tunnor saltad strömming. Under vintermånaderne arbeta fiskrarne å skeppsvarfvet!. För ett karldagsverke betalas 1 R:dr eller 1 R:dr 16 sk. banko samt hälften mindre för ett qvinsdagsverke Undervisning meddelas uti en Apologist-skola och en Folkskola. Helsovården besörjes af en Stads-Läkare, sorn tillika är Läkare vid det staden och södra Helsingland gemensamt tillhörige Lazarett och Kurhus, som är beläget inom staden, der också Provincial-Läkaren för södra Helsingland är boende. Äldre fattige, som äro orkeslöse, försörjas uti särskildt fattighus, och öfrige fattige genom understöd, som efter behof utdelas.
N:o 78) rörande understöd för Götha Canal-Verk, särskildt väckt fråga om helänings-rärt för CanalBoliigets Aciier, Bamt rörande Actiers och l’ublike pappers beläning i allmänhet. N;o 87, i anledning af vackt motion, 6m förändring Uti nu gällande belänings-sätt odi belånings-värde å Guld och Silfver i Banken. StaisEevillningssamt Ekonomi tJtslo tens. N:o 57> angående upphäfvande nf sa val inrikes Tullbevakningen, som Gränse-Tullbevakuingen einot Norrige. s. o. m fiu ånyo föiedrögs ConStitutiönS-Utskottets Memorial N:o 70, med Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition defi i6 sisth Octobetjom upphäfvande af 103 $. Begerings-For Bihang till B. St. Brot. g:de Semi. a3 V Fröt. Ut dr, d, 25 AW. igu. men och 64 §■ Riksd; gs-ordningen m. m., blef Simuna j Nådiga Proposition, i öfverensstämmelse med -U1*kottess afstyrkattde, utaf Borgare-Ståndet afsl.:g~n. S. 1). Vid fornyadj före ragnirg af Banco-Utskollats Betänkande, N:r 79, i anledning af yppade skiljakiigheter tui ' Riks-Ståndens Beslut öfver UtIåttiiui' rita N'.o 49 och 65, angående Regementariska stadgan en för de i Rikets Vestra och Södra Landskap blifvande DiscontContoir, fann Borgare-Ståndet, såsom, hvad 12.te 5. betraffar, öfverrostadt af de öfrige Riks-Stånden, nu för godt, att biträda Höglofl.
St.r fastställda bevillning skall uttaxeras, dels kan icke heller med något skäl påstås, att derföre, att manfått ett förslag till grunder, man icke förbehållit sig fri beslutande rätt och således icke heller afsagt sig beskattnings-rätten. I annat fall skulle man kunna säga, att R. St:s beskattnings-rätt blifvit förnärmad derföre, att Regeringen afgifvit förslag till ny tulltaxa, ett förhållande som är fullkomligt jemförligt med det förevar:de. Frih. Sprengtportens förslag, åsyftande detsamma som Frih. Sköldebrands, kan jag deremot icke biträda, ty det går något för långt i specification af hvad man önskar Det innehåller nemi., att K. M. vid upgörandet af sitt förslag måtte iakttaga, att bevil 1- ningen skall komma att utgöras af hvarje skattskyldig i mån af dess inkomst och med antagande af en lika procent-beräkning för alla. Det må visserligen vara en sanning, att om man kan genom Deli 1 April f. ni. 7 förbättrade grunder och ett förbättradt sätt för dessa grunders tillämpning, vinna säker kännedom om de skattskyldigas verkliga inkomster, kan det vara skäl att uttaxera bevillningen efter en lika procent. Om det åter skulle visa sig att en klass medborgare t. ex. embetsman kunna för hvarje R:dr af deras inkomst taxeras, men en annan klass, t. ex. handlande, ehuru man efter nya grunder möjligen kan, bättre än för närvar:de, känna deras inkomster, icke kan så noga som embelsmännen beskattas, skulle det ju vara en uppenbar orättvisa att efter lika procent-beräkning beskatta båda dessa klasser. Skall procenten, hvarefter bevillningen utgår, vara lika för alla, så är det också klart att kontrollen öfver allas inkomster äfven måste blifva lika, ty eljest begår man en orättvisa, såsom jag redan nämnt; och är det uprättade förslaget icke rättvist, så är det icke heller nyttigt. Jag anhåller om bifall till Frih. Sköldebrands förslag. Gr. af Ugglas, Garl Fredr. Ludv.: Hr Prindensköld har emot Frih. Sköldebrands och Frih.