Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Höghet Kron-Prinsens förmälning och verkställda utländska resa, i det att yrkadt blifvit , än att dessa medel skulle utgå af Saltpetter fonden, än att de skulle genom en allmän Bröllopsgärd uppbäras, än åter att de 300,000 R:dr, sorn af nämnda fond till samma kostnads betäckande disponerades, skulle ersättnings-vis vid den blifvande Bevillningens fördelning, komma Jordbruket till godo, har v-d derom den usta dennes förefallen öfverläggning hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit ytträdt , att, sedan J:ne Stånd närmat sine meningar i afseende på sättet för desse kostnaders bestridande , inskränkte sig frågan nu mera endast till den af Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda frarnstälining om ofvanberörde summas iagttagande vid Bevillningens fördelning till lindring för Jordbruket, verkstäiibarheten af detta Förslag och dess följder; hvaremot Högvördige Preste-Siandet och Vällofl. Borgare-Ståndet genom Protocolls-Utdrag af den 1 och 11 innevarande månad förklarat sig ej kunna frångå sine i ämnet förut fattade beslut, och att dels den afgjorde frågan om Saltpetter-fondens användande i detta fall icke egde något inflytande på allmänna Bevillningens reparation, dels ock Utskottets aflåtne Memorial ej fordrade någon åtgärd; men Hw Pevillnlngs-Utskottets Petunkanden.
Då nu slämpelpappers-afgiften hittills utgått med % procent för testamente af egendom med full eganderätt och med en Ijerdedels procent för testamente, som endast afser nyttjanderätt, skulle visserligen, om stämpel-afgiften bibehölles vid sitt nuvarande belopp, Slaten erhålla i bevillning och stämpel-afgilt, i förra fallet tillhopa 4% procent och i det sednare 21 4 procent; men om man lager i betraktande, alt en betydlig nedsättning blifvit föreslagen i afseende å bevillningen för testamente, då full eganderätt erhålles, men att ingen sådan nedsättning skulle ega rum då blott nyttjanderätt meddelas, torde det icke strida mot billighet om stämpelafgiften i förra fallet ökades till jemnt 1 procent och i sednare fallet helt och hållet förfölle. Enär de flesta testamenten afse egendom med full eganderätt, skulle i allt fall, om stämpel-afgiften för testamente utaf ränta eller årlig afkomst helt och hållet borttoges, men deremot för fideikommiss samt för testamente med full eganderätt förhöjdes från 3/4 till 1 procent, en större inkomst, än som nu i stämpelpappers afgift erhålles, tillfalla Staten. Nettobehållningen blefve ock större, enär stämpelförsäljnings-provisionen besparades. Af dessa skäl och för att utan någon förlust för det allmänna tillvägabringa den ofvan antydda förenklingen, har Utskottet ansett sig böra hemställa: att den uti Utskottets förslag till Bevillnings stadga utsatta bevillning för fideikommiss äfvensom för gåfva af fastighet samt för testamente af fast eller lös egendom med full eganderätt till sjelfva egendomen, måtte förhöjas från fyra till fem procent; men att deremot testamenten och fideikommiss-bref må från all stämpel - Bevillnings-Vtskotlets Betänkande .tys 22. 7 afgift befrias och de derom uti uu gällande stämpel-pappers-förordnirtg intagna stadgande!) frän den nya författningen i detta ämne helt och hållet uteslutas.
Nio 185, i anledning al Kongl. Majlis nådiga Proposition angående dispo sitionen af medel, sorn influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna Kungsgården Noret; bifölls; N:o }86, i anledning af väckt fråga om ersättning af Statsmedel till delegare i laga skifte i Grimstorps by, i följd al jernvågs-anläggningar; bifölls; och N:o 187, i anledning af väckt fråga om inköpande af boställe åt Härads höfdingen i Helsinglands norra Domsaga; bifölls. S. I). Föredrogos Bevillninys-Utskottets Memorial 'Nio ill, i anledning af väckt fråga om förtydligande af Pikets Ständers beslut angående tull å Ättika; bifölls; Betänkandet N.o 41 angående Städernas Salu-accis; bifölls i båda momenten, hvarjemte den Betänkandet bifogade tariffen godkändes; samt Memorial: Nio 42 till Högvördiga Preste-Ståndet i anledning af dess skiljaktiga beslut i fråga om Utskottets i Memorial Nio 39 afgiliia förslag till voterings-propositionerna angående förändrade föreskrifter om allmänna bevillningens utgörande; Nio 45 angående verkställda omröstningar i anledning af Piks-Ståndens olika beslut i afseende å förändrade föreskrifter om Allmänna Bevillningens utgörande; och N.o 44, i anledning af verkställd omröstning angående ifrågasatt särskild bevillnings—afgift för Cigarrer och Cigarretter, som till salu hållas. Dessa trenne Memorial lades till handlingarne. S. D. Efter ånyo skedd föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
Ju ömtåligare ämnet är, desto angelägnare, att det grundligt behandlas; och detta kan icke ske utan i hufvudstaden, hvarest åsigternas mångfald kunna bilda en upplyst opinion. Härefter kommer Utsk. till betraktande af frågan från nyttans synpunkt. Oaktadt jag icke erkänner denna synpunkt såsom allmänt riktig, och ofta skulle vilja varna mot nyttans beräkningar, emedan de så lätt kunna förvilla samt t. o. m. urarta till egennytta, skall jag dock följa Utsk. i framställningen äfven af denna sida. Utsk. fäster sig då först vid fördelarna af ”minskning i tid och kostnad.” Det är verkligen bedröfligt att höra, huru noga man beräknar kostnaden för våra representativa sammankomster. Man borde besinna, att i andra fria länder, hvarest riksdagar hvarje år äga rum, vara dessa likväl flera månader i sender, oaktadt göromålen äro mindre mångfaldiga än här; och om man fördelar riksdagarnas längd på hvarje år, skall man finna, huru obetydlig den årliga afgiften för detta ändamål är, jemnförd med hvad man onyttigt använder på öfverflödiga företag. Jag tror knappt, att kostnaden, beräknad för år, skall uppgå till 3 ä 4 rtdr för hvarje contribuent. Jag upprepar, att det verkligen är ledsamt att höra dylika rop, och jag skulle vilja anse dem såsom ännu fortfarande genljud från de rop, hvilka utgingo från Styrelsen den tid, då hon ansåg det för sig angeläget att sönderbryta den bestående ordningen. Vidare yttrar sig Utsk., att Dc n ia Januari. 53 den föreslagna förändringen lomme att medföra: "större "lugn, enhet och sammanhang i ärendcrnas behandling.” Detta låter ganska vackert; men jag befarar, att sammanhanget blefve så compact, att Ständerna aldrig mer förmådde lösa de knutar, som då kunde komma att åtdragas. Erfarenheten af åtskilliga beslut, sorn blifvit fattade på våra Iandsortsriksdagar, bör icke ingifva folket någon längtan efter dylika. Eller manne man väl skulle anse det lyckligt att återföra en sådan enighet och sammanhang, som t. ex. ägde ruin vid riksdagen i Gefle, då ett RiksSt. bolls under bevakning såväl i ett slags casein sonf under vandringar till och från rådplägningsrummet.
HERALDIKERN. RIKS-HISTORIEGRAFEN. VEZIREN. Sälla de unga tu, SÅNGERSKORNA (sjunga). SÅNGERSKOR. DANSERSKOR. HOFMARSKALKEN. RIKS Som fått hvarandra nu. Sjungen rosor, och näktergalar! Glädjen råder i höga salar. I kalifernas hof! Sjungen de sällas lof PER OCH BRUDEN (dölja sin rörelse). tronens fot, kalif, gläder sig då, det ser glädjen stråla som en sol ur dina ögon och lysa på den hvita ros, som länge sökt den höga ekens stam att stödja sig Ett lyckligt folk, som du ser samladt här vid VEZIREN. emot; ett lyckligt folk, unga furstinna, glädjer sig åt ningar med nya rosenknoppar, som en gång skola och rike! eder lycka, och hoppas, att eder stam må skjuta telsprida lyckan och glädjen som ett vårregn öfver land PER (springer upp och drar sitt svärd, vizir! Äro ni mitt folk, utklädda äfventyrare, äro dessa hyrda tärnor med sina fala later mitt folk, som drar skatter åt oss för att vi skola säga nej Förbannelse och helvetets glöd! Du lögnens stor bruden söker forgäfves lugna honom). till deras billigaste begäran! Nej! Jag har aldrig sett mitt folk! Är denna unga qvinna, som ni satt vid en qviga, som ni släppt in i mitt stall, hon är en min sida, min gemål, som älskar mig? Nej! Hon är ymp, som skall skjuta telningar på stamtaflan, hon är en regeringskandidat, som lyckliggör sin make vi måste vara det! Men vi äro djupt olyckliga; ty vi stå vid randen af ett brott, som vi dock aldrig skola fullfölja. med en tulltraktat! Ni kallar oss lyckliga, derför att tempel; ner i smutsen med dig, falska bördsbref! Jag förbannar dig, palats, som invigts till lögnens (Stamtaflan faller ner från väggen och rullar ihop sig på golfvet.) I spillror, krona och spira, våldets sinnebilder! Ramla, tron, der orättfärdigheten har sitt säte.
Återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Utskottets framställning, att beloppet af det anslag, som enligt Utskottets förslag skulle ställas till Kongl. Maj:ls disposition, att i mån af behof användas till understöd för sådane högre folk-skolor, som i mom. 3 under litt. B. och C. omlormälas, vore af Rikets Ständer bifallet, samt att, sedan Rikets Ständers beslut i afseende på nästföregående punkt blifvit fattadt, torde komma att bestämmas från hvilken titel nu ifrågavarande anslag skall utgå. 6:o. Lades lill handlingarne Utskottets nu afgifna yttrande om beloppet af det understöd, som skall tilldelas hvarje af förenämnde högre skolor. 7:o. I fråga om Utskottets under Litt. D. l:o. gjorda framställning om ut vidgande af det i Stockholm varande seminarium, lades inbjudningen till Presteoch Bonde-Stånden lil! handlingarne och afslogs den föreslagna voterings-propositionen N:o 2. li:o. Lades till handlingarne Utskottets anmälan i fråga om de 3:ne särskilda stadganden, hvilka Utskottet i öfrigt rörande seminarierna föreslagit. 9:o. 1 fråga om de anslag, hvilka för bestridande af erforderliga omkost nader för de under Litt. D. l:o. omförmälda ändamål af Utskottet föreslagits, biel' Utskottets nu gjorda hemställan i den del, som endast afsåg Présle-Ståndet, lagd till handlingarne samt i öfrigt bifallen. 10. Lades till handlingarne Utskottets, i fråga om vilkoren för folkskole lärares antagande, till Bonde-Ståndet ställda inbjudning. ll:o. I fråga om hvad Utskottet föreslagit under Litt. D. 2:o. om inseendet öfver folkskolorna, vidblef ltidderskapet och Adeln sitt förut i ämnet fattade beslut, och lades Utskottets nu afgifna yttrande till handlingarne. 12.0.
Se Båtsmansrotering. — om befrielse från, för den inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord. XX. B. 71. A. 112. — den nya ordinarie, angående dess ätergåendef till extrayotering. XXVI. B. 137, 171. A. 202, ( 238 ) Roteringsbesvuret, om inskränkning af, lil! öfverensstämmelse med livad de derom afslulade contract bestämma. IV. B. 162. A. 444- — inom Elfsborgs Län, om minskning af, sunt om förändrad indelning af de inom länet förlagde 2:ne regementen, äfvensom angående passevolance-afgiftens oell beklädnadscassornas upphörande. II. B. 54_t. Å. 689. XVII. Roteringsoch rustningsskyldighet, angående lindring tili den hemmansägarne i Jemtland åliggande. Å. 680. XVII. R.oteringssky Idighet, om lindring deruti för hemmansägarne å Hammarön. XII. B. 327. A. 4^4- — angående upphörande af, i anseende till öfverskridande eller åsidosatt iakttagande af derom afslutade contract. II. B. 54r. Runstedts, M , ansökning 0111 prolongation af arrendet å kronohemmanen Söderby i Lofö socken. Se Arrende. Rusthållare, om befrielse för dem från skyldigheten att under krig rekrytera, remontera och ersätta förlorade persedlar, emot en årlig afgift till Staten, m. m. XVIII. B. 294. XIX. A. 331. E. 481 • Rustoch rotehållares rättigheter och skyldigheter i afseende å knektehållet, om utgifvande från trycket af gällande författningar och stadganden, angående. II. 154- R» 233. XVIII. B. 226. XIX. A. 292. E. 481.
Lag samma vare, om någon till mord efter 35 § sig skyldig gjort, så ock om Läkare eller Apothekare til! straff efter 27 § fälles. 16 Kap. Om brott emot annans frihet. 1 §. Försätter man uppsåtligen någon i slafveri, eller drifver handel med neger eller annan, för att honom i sådant tillstånd försätta eller qvarhålla, eller tager man veterligen om bord, anhåller eller inspärrar någon å fartyg för att honom såsom slaf bortföra; dömes til! straffarbete på lifstid; och vare fartyg, som till sådant ända mål begagnades, tillika med den laddning, som det då innehade, till Kronan förbrutet. 34 2 §. Har någon antagit tjenst å fartyg, med vetskap att det till slafhandel el ler slafvars bortförande bestämdt var, och varder fartyget till sådant ändamål begagnadt, medan han derå i tjenst är; straffes, såsom medhjelpare, efter 3 Kap. 4 §, ändå att han med slafvarna eller deras behandling sig ej befattat. 3 Utrustar, upplåter eller befraktar man fartyg till slafhandel eller slafvars bortförande; varde, der fartyget ej till sådant ändamål begagnas, dömd till straffarbete från och med fyra till och med åtta år. 4 § Penningar eller deras värde, som någon till slafhandel eller befraktning af fartyg till slafvars förande, eller till utrustning of fartyg, som i 3 § sägs, användt eller sig betingat, vare till Kronan förbrutne. 5 § Har någon, med våld elier annorledes, bemäktigat sig annan och honom å öde ort eller annat sådant ställe utsatt, att uppenbar fara var för hans lif; dömes till straffarbete från och med sex till och med tio år.
Uppå gjord framställning af en Ledamot, har BancoUtskottet ansett sig böra till Rikets Ständer vördsamt hemställa, om det icke må anses lämpligt till närmare förtydligande af nyssnämnde punkt, sådan den i Utskottets Memorial N:o 103, blifvit föreslagen, att, på grund af ordalydelsen uti Rikets Ständers, till Kongl. Maj:t aflåtne underdåniga skrifvelse, rörande detta ämne, näst efter orden; ''men sådana byggnader och fastigheter deremot, som Inrättningen enskildt sig förvärfvat, eller från förra regala bränneri-tiderne fått sig öfverlåtne, böra, så vidt de ej äro för det allmännas räkning behöflige’’ . . uti parenthes insättes följande mellanmening j ?\i hvilken händelse Rikets Ständer förklarat, att dessa fastigheter rnå Banco-Utskottets Betänkandetit 501- till vederbörande Verks disposition öfverlem. nas emot skälig ersättning, sorn efter föregången ordentlig, på lagligt sätt verkställd, värdering bestämmes)’’ då orden derefter vidare följa enligt Utskottets förslag: ”så fort som på förmonligaste vilkor ske kan, afyttras Scc. &c. Och varder detta Rikets Ständers upplysta bepröfvande vördsamt understäldt. Stockholm den 16 N:o 105, Ankom den 17 Dec. 1823, Rikets Högh Ständers Förstärkta BancoUtskotts Memorial, med anmälan om verkställd omröstning i anledning af RiksStändens skiljaktiga beslut, rörande de föreslagne reglementariska föréskrifterne Om Odlingslän• Sedan, enligt hvad samtelige RiksStåndens till RancoUtskottet ingångne ProtocollsUtdrag af den 10 December innefatta, någon framgång ej följt å BancoUtskottets i dess Betänkande, fro 94> gjorde försök till sammanjemnkning af den fråga, huruvida, jemnlikt Höglofl. Ridderskapets och Adeln samt Högv.
Stånd återremitteradt, så kommer det, ehvad beslut R. o. Ad. än fattar, tillbaka att ånyo underställas Ståndets pröfning. Jag hemställer då, om icke riktigast vore att bevilja den återremiss, Hr Peyron begärt, på det att Ståndet må vara oförhindrad!, all, när frågan återkommer, fatta det beslut, det (inner lämpligast, R. o. Ad. torde erinia sig hvilka anmärka;!-, sorn gjordes, då R. St. år 1819 beslöto om passevolancen, utan att rustoch rotehållare i detta fallet yttrat sig. När nu ett bestämdt löfte är gifvet, att den nya passevolance-fonden skall tillhöra rust-och rotehållare, och då R. St. beslutat passevolance-afgiftens ersättande med Statsanslag, utan att dervid fästa något villkor om den samlade fondens indragning till statsverket; så skulle ett beslut 1111 efteråt att bemäktiga sig denna fond troligen gifv^ 56 Den 9 Januari e. m. anledn. till förnyade klagomål i samma syftning, som förut. Jag anhåller således, alt JR. o. Ad. icke nu måtte fatta sitt beslut i denna fråga, utan tillåta betänkandets återremitterande. SlatsUtskrs utlåt. N:o 78 Lief af R. o. Ad. återremitterad t. Till pröfning företogs BondeShs den 25 sisth November på bordet lagda prot.utdr. af den 18 i samma månad, med inbjudning till instämmande i Ståndets den 3i October fattade beslut, i anledn. af Bevilln.- samt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns utlåt. N:o 5 öfver gjorda anmärkntr vid sammansatta TJtsk:ns betänk. N:o 2, angtde grunderna för förändrade föreskrifter om brännvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför. Derjemte upplästes BondeSCs prot.utdr. af den 3i sisth October, af innehåll att Ståndet, vid föredragning af Bevilln.- samt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns utlåt.
Ditt benna Utrebning ^aftna Steniforerne inBemtat Fännebom, få roal från be Soerättelfer, forn beröm Blifroit afgifna af öperrar gultmäftige i SUFSgälbSs ©ontoiret ocfl bet för Utrebningen antagne DiöcontsDmbub, font ocF unber Iäöningen af be Boå Jperrar gultmäFtige förba sprotocolt öfwer Discont s Utrebningen röranbe Érenben, allt ifrån (September ntånabö flut år 1837, tilt t)roilfen tib näntnbe ^rotoeod Blifs roit tälla af Stifetö ©tänberö bå förfantlabe Sleoiforcr ocfl intill ben 1 Dctober betta år. Steoiforerne flafroa jemroäl granffat be för flroatbera Diöconten färjJilbt förs ba räFenflaper för åren 1837 ocfl 1838. 91ågon anutärfning Bär unber benng grajtflning icFe föreFommit, ocfl innefats ta§ flroab, i affeenbe å ben nu ifrågaroaranbe Utrebningen, flufroubfaftigen Fan wara att anmäla, uti följanbe: ©ötfla Sanats23otagS f, b. £>iåconf.-2BerFå ©futb inflatancerabeå år 1837 nteb Sftbr 923,299: 42: 8. £illgångarne, tift Betatanbe beraf, utgiorbeå, enligt 494 färffitba reoerfat, af titlfammanS 9tbr 356,069:11 fl. 9 rft. Unber åren 1837 ocfl 1838 fatnt intill ben 1 ©ep 1. flroilfen flflnämnbe fttmttta fötjaFttigen ntinfFat jFutben, få att benfamma ben 1 ftfll.
Vi brydde oss ej om liigoii för iniisiken, ty liar liar inte varit d ~ g o i i ro. Men i Spaa, efter pappa tillåter det, skall jag piofiteia däraf. Gud late eder alla. f % vara friska och nigon gång få glädje af eder lilla Edla. a. ' Meddelanden f i k Fredrika-BremerFörbundet. ; ' ' D e n a f PI-ed ?-ika-B-w-Förhaet mzonhmde p-istivaqz j % barnoch zmgdoinsb.öcker har omfattats med ett ganska lifligt intresse. Inom. deii utsatta ticleii liafva till Förlmidet iiiliiiniiats 14 tiifliiigsskrifter. Bok-koiniths medleininar liafva under soinniarens lopp tagit del af skrifternas iniiehhll, ocli iinder september iniiiad hafva saininaiiträden ' Iiållits för att afgöra Iivilken eller Ilvilka af skrift.erna, som skulle prisbelönas. Efter moget öfverviigaiide ' ansåg sig komitéii icke kunna ined sitt första pris utinärka någon af skrifterna i dess helhet. Andra. priset, utgörande 100 kronor, liar komitén tilldelat. författaren af. skriften B Gladj ens bloinster. » Vid, nainiisedelns öppnande befanns denna skrift vara författad, af fru Amanda Xérfstedt. Koinith liar vid granskaiidet af ' de olika. ' skrifterna ined glädje iakttagit, att de basta af de iiis8iida skrifterna varit till sitt innehill fosterländslra, enkla och natiirtrogna. A t t qkildra svenska hein p i landet. ined barn af alla ildrar i medocli iliotgkiig, ' däri hafva vara författaïe .bast lyckats. Men att skrifva för barn. är en svår konst, f rain ined samma och p i barnböckeriias område mhste granskaren oväld soin på cleii öfriga litteratiirens: Ja, han måste om möjligt förfara 8niiii strängare.
För kontrakter, som å landet, serdeles i skogstrakter, upprättas emel lan jordegare och torpare eller andre personer om några tunnland jord, dervid städja erlägges, beräknas kat ta-sigiihiliKafgiften efter fern för hundrade af den Öfve renskomna städjan, eller då, utöfver städjnn, prestationer följa, med städ je-räntans tilläggande till prestationernas vårde», Förpantnings-bref, lika med skuldebref; Fördelsoch undantags-konlrakter karteras, när de för domaren upp - Bevillnings-UIskotlels Betänkande, iN:o H. visas, Lill en tredjedel emot hvad förestående larif innehåller, dock icke under 3 sk. I afseende på skyldigheten att uppvisa alla arrendeoch hyres-kontrakter å landet och i städerne vid mantalsskrifningen, gäller hvad 11^12 och i3 mom. innehålla; dock undantagas derifrån ej mindre sådane kontrakter eller afhandlingar, då de af husbonde afslutas med underhafvande åboer, hälftenbrukare, landtbonde!’, torpare, tjenstefolk eller andre arbetare, hvartill stamphult papper ej erfordras förr, än de hos domaren eller exsekutorn till laglig ålgärd företes, än ock det af hyresman innehafvande exemplar af hyreskontrakt i städerne, hvilket är fritt från stämpladt papper, intilldess detsamma hos nämnde myndigheter uppvisas, då det som bilaga bör karteras. Till kontrakter emellan enskilde personer bestå kontrahenterne stämpladt papper till hälften hvardera, om ej annorlunda dem emellan derom aftaladt är, men å de kontrakter, som af vederbörande för kronans samt kyrkors, akademiers, gymnasier, skolors och hospitalets räkning, eller af officerare på rotebönders och rusthållares vägnar varda afslutade, angående arrenden af kronans och allmänna inrättningars joul, eller hvad annat frågan röra kan, samt icke finnes i n § undantaget, skall den, sorn med kronan, dess ombud eller officerare i något af de förenämnde ämnen konlraherar, efter nu föreskrifne grund beslå stämpladt papper å det exemplar, han undfår. 2:0
Ståndets uppmärksamhet, huru ringa kännedom deruti röjes om rätta grunden till de fö; fattningar, hvilkas tillvarelse och efterlefnad såsom Eiksförderfliga blifvit franistälda. Kongl. Förordningen den 10 November 1724, eller det egentliga så kallade ProductPlacatet innehåller, att främmande ej måge med egna eller andra utrikes befraktade fartyg, vid confiscation af skepp och göds, hitförä andra ärt deras egna” lands-producter; och Kongl. Förklaringen öfver samma Förordning den 28 Febr. 1726 innehaller, utom nyssnämnde stadgande, förbud för främmande, att imellan inrikes hamnar frakta Svenska produeter samt att Svensk man ej må med främmande fartyg hilföra andra produeter än sådana, som til lhöra det land hvarifrån det fraktade fartyget är hemma. Då dessa stadgar tillkommit af det reciproqua förhållande, som imellan alla sjelfständig» Stater, hvilka drifva activ handel, alltid ägtrum , och hvartill England igenom dess navlgations-act långt förut gifvit anledning, lärer det aldrarnindst af någon Svensk man böra inissbilligas, att dess Regering igenom en sådan.Författning velat bestämma Nationens Härdighet äfven 1492 Den 17 Julh äfven i Commercielt afseende. Den redbara nyttaRiket medelst denna anstalt vunnit genom ökad tillgäng på öfvade Sjömän för Flottornas behof , genom uppmuntrade inhemska Skeppsbyggerier och genom en mera vidsträckt och lönande frakt-handel, som på ett så betydligt sätt godtgjort de förluster, hvilka genom exporternas mindskning dessa sednare åren uppkommit, erkännes dessutom af alla, som uti enskilta Medborgares förkofran kunna inse Samhällets styrka och forsvar. En af Regeringen vidtagen ytterligare och med Producr-Placatet ingen gemenskap ägande åtgärd tHl Svenska sjöfartens uppmuntran är skillnaden imellan tull-umgälder för fria, halffria och ofria fartyg , hvilken skillnad såsom äfven en motsvarande följd af andra Nationers dylika Författningar, icke eller torde för alltid, höra upphäfvas, så länge vårt Fädernesland på ett så ärofullt sätt, som för det nä varande, intager ett rum ibland Eurepäs sjelfständiga Stater.