Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af delta tillstyrkande och den till grund derföre af Utskotten uttryckta åsigt, finna Utskotten något serskildt svar å den af Herr Kjellberg väckta ofvanomförmälda motion icke erfordras. Stockholm den 3o Januari i845. 8 Statssamt Allm, Besv,- och Ekon.-ZJt skottens Utlåtande, N:o 4l - Reservation af Herr Doctor Björkman, sora, med gillande af Utskottens tillstyrkande af ett anslag till det af Kongl. Maj:t äskade högsta belopp, eller 70,000 R:dr, ansåg att Utskottens Betänkande icke bordt innefatta förslag till medlens användande för annat, än det i den Kongl. Propositionen uppgifna ändamål, eller Stam-holländeriers inrättande, på sätt Afdelningen i hänseende dertill föreslagit,' och att således Rikets Ständer borde till Kongl. Majrts disposition, för inrättande af Stara-holländerier, å Riksgälds-Contoret anvisa det af Kongl. Maj:t för nämnde behof äskade största belopp, eller 70,000 R:dr Banco, samt åt Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna att, så väl i afseende å dessa inrättningars anläggande och förvaltande i enlighet med de uti den Nådiga Propositionen uppgifna grunder, som ock för controllerande af de anslagne medlens rätta användande, äfvensom, till försäkrande af anstaltens framtida bestånd och förkofran, meddela de föreskrifter, som för ändamålet kunde finnas tjenlige. Uti denna reservation har Herr Bergstén instämt. Ank. till Exp.-Utsk. d. 3i Jan., kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om åtgärders vidtagande för vissa inhemska kreaturs-raccrs förbättrande. Genom remiss från Höglofl.
Ut lät ande, N.o 28 7. utaf den vid innevarande Riksdag, af Rikets Ständer beräknade indelta ordinarie räntan 1,762,000: och indelta tionde-spanmålen 634,170: * 2,396,170: vid pass hälften, eller i rundt tal heräknadt i,o5o,ooo: måste antagas vara anslaget till löntagareoch att vid pass | eller ungefärligen 85o,ooo: sannolikt utgör det, sorn är öfverlåtet till academier, verk och inrättningar, äfvensom rusthålls-augment m. m.; — samt att det öfriga 490,170: består af boställs-räntor och rusthålls-hemmans-räntor. Åt löntagare, verk och inrättningar m. fl. äro under indelta räntor och kronotionden, nu anslagne circa 168,000 tunnor span mål, deraf forlön utgör 56,ooo R:dr. Enligt denna beräkning skulle, i fall Stats-Verket, såsom ofvanberördt är, öfvertager de indelta räntorna och krono-tionden, samt i stället tilldelar åt vederbörande contanta löner och anslag, Stats-Verket sannolikt få vidkännas ett för framtiden stående förskott af 1,900,000 R:dr eller måhända närmare 2 Millioner R:dr Banco, och en årlig förlust af omkring 56,000 R:dr, oberäknadt räntan å förskotts-summan och den ökade magasinerings-kostnaden. Utskottet anser likväl de genom förändringen för räntegifvare upp kommande fördelar så betydliga, den för alla skatteoch kronohem mans åboer erhållande likhet i villkor så magtpåliggande, samt undanrödjandet af missbelåtenheten emellan räntegifvare och räntetagare så vigtigt, att Utskottet icke tvekar att för Rikets
Föredrogs å nyo Bevillningsutskottets den 31 sistlidne Julli under N:o 29 afgifne , samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii under N;o 12 meddelte Betänkande, rörande de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillningsmedel; Och - fortsattes nu pröfningen af den utaf BevillgingsUtskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till Tullbevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor. ”Wagnar, Resevagnar som den resande ”sjelf brukar; Inkommande Tullprocent 20-” Friherre Wrangel, Henning'. Jag får hemställa om icke 20 procent för Inkommande resvagnar är något för litet. Det betyder ingenting för den resande, om tullen blir högre , ty när han reser ut igen, får han tullen åter. Det är således endast, om en Svensk medför en resvagn , som det kunde vara af någon betydenhet. Herr af Wingård, Johan ; När man betalar efter danna procent, samt inkommer på en ort, och reser ut på en annan, sä kan man ej återfå tullen. Det skulle blifva ganska svårt att organisera någon controll i detta afseende, och vore åter en verkelig entrave, om man skulle betala halfva värdet af sin vagn, när Den 22 Augusti f, m. tiar raan är resande. Jag tällstyrklsr således bifall å Utskottets förslag. Herr Grefven och LandlMar,[kalken gjorde proposition till bifall af den å Resvagnar före* slagne Inkommande Tullprocent s hvilken pro^ position med Ja besvarades. "Wax, Färgadt alla slag 5 inkommande "”Tullprocent 50. Utgående Tullprocent 1.” Friherre Wrangel'. Jag sef ej något skaij hvarföre tullen skall vara högre på färgadt vax , än hvitt vax. Herr af Wingård: Det Fordras en egen process, för att färga vax. Detta kan ske här i Sverige. Det är således för att skydda förädlingen , sorn denna högre procent ät bestämd.
I:o ang:de gjord underd. framställning om statsbidrag för anläggning af kanal med bassin emellan Carlstad och dess hamn vid Kanikenäset; och 2:o ang:de tillhandahållande, äfven för nästkommande statsregleringsperiod, af det till bidrag vid inrättandet af pensionsanstalt. er för FolkskoleLärare beviljade anslag. Den 10 Mars. 121 Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Betänkin och Utlåtm, nemi. från Lagutskottet. N:o 18, i ani. af väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn; N:o 19, i ani. af väckta motioner ang:de förändring i gällande föreskrifter i afseende på lagfart af fast egendom; N:o 20, i ani. af väckt motion om antagande af ett stadgande derom, att vid arfskifte emellan syskon afseende bör göras å verkställd upfostran och upnådd ålder; N:o 21, i ani. af väckt motion om förändring af expropriationslagen. Allm. Besvärsoch Ekon.Utslt. N:o 56, i ani af väckt motion om tillägg till tolfte punkten af Instruktionen för Postmästare d. 16 Pebr. 1707; N:o 57, i ani. af väckt motion om ändring i det arfvode Post förvaltare äga beräkna sig för tidningars afsändande; N:o 58, i ani. af väckt motion om lika mått öfver hela Riket å den i hemmansräntan ingående spanmål; N:o 5 9, i ani. af väckt motion om uphäfvande af 84 § i K. M:s Nåd. Pörordn. d. 6 Sept. 1842, om truppers och persedlars fortskaffande; N:o 60, i ani. af väckt motion om tillägg till 28 § uti K. Instruktion för Justerare af mått och vigter d. 31 Jan. 1855 ; N:o 61, i ani. af väckt motion om föreskrifters meddelande vid vägning af spanmål. RiddarliusUtskottet.
I stort k m dethr: sist nämnda förhållande bäst studeras i Frankrike. dsr, son^ belrant, den oseden tsmligen äilrnaiib, iurotat sig. i spinerhee i de större staderna, att va.lmiende familjer af behiiidighetsskal öfverlämiia sinn barn it friimmznde personer i vissa laiidtclistrilzt, soni darföre ocksk beiiiimnas x amdistrikt 2. Sa anför t. ex. professtjr Bergeron, att af de 20,000 barn; som i niedeltal iirligeii utsiindas fraii Paris tiil dessa amdistrilrt, 15,000, d. v. s. 75 procent, aflida inom förstia lefnadsåret, och i A !hzot ' s prisbelönta arbete: De la, niortdit6 excessire des enfaiits etc. uppgifves dödligheten bland fosterbarnen i det distrikt (Montsauche), clar förf. rar bosatt, till 7 1 proceut. under det att döcilighetssiffran b l a d de spada bariien i allmänhet i Frankrike samtidigt uppgick till endast 16 - 1 7 .s procent. För öfrigt är det ett redaii liinge k-iindt falctuui, att dödligheten bland sålunda utackorderade barn, de m&amp; iiu vara födda inom eller utom äktenskapet, ar onaturligt stor. Ofverdlt dar inw insamlat uppgifter angieiide fosterbarnelis sjuklighetsoch dödlighetsförhållaiiden, har man nämligen. kommit till cle mest upprörande resultat. f i i n alla tider. ' och i d a, länder hvilar också den oerhörda dödligheten bland fosterbarnen som en mörk skugga öfver fosterbariisväsenclet. Särskildt har i Stockholm hrifva utförda berälmingar visat, att under första lefnaclsaret dö bland fosterbarnen proportioiisvis 2 I l. h gånger s&amp; mRnga som af andra ' barn i samma åldersklass. Och liliväl gifver icke ens detta sorgliga iesultat en fullt träff ande bild af f osterbariiens beklagansviirda sttillning.
Riksmynt årligen att i författningsenlig ordning tilloch afträdas. 73:o af den 16 Januari 1858, i fråga om förhöjning af anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artilleri-Regementen (183). 1858 den 26 Januari föredragen samt vederbörande till kännedom och efterrättelse i nåder meddeladt hvad Rikets Ständer härutinnan beslutit; hvarförutan Kongl. Majit förordnade, att enahanda förmån af det förhöjda anslagets tdlgodonjntande för år 1857, som för Ratterioch Kompani-cheferna vid Svea och Götha Artilleri-regementen nu blifvit medgifven, äfven må tillgodokomma Chefen för det till Svea Artilleri-regemente hörande Artilleri-Batteriet i Hernösand; för hvilket ändamål särskilda medel af Kongl. Majit anvisades. 74:o af den 27 Januari 1858, angående reglering af utgifterna under Riksstatens 4:de Hufvud-tilel (194). 1858 den 9 och 17 Februari samt den 9, 16 och 30 Mars föredragen och vederbörande underrättade om Rikets Ständers beslut i hvad hvar och en angick, hvarjemte nödiga föreskrifter uti de omständigheter, som sådant påkallade, tillika meddelades.
Som likväl, utan Statens mellankomst, de med uppförande af nytt lärohus förenade kostnader skulle öfverskrida stadens tillgångar, har motionären anhållit, att Rikets Ständer måtte såsom bidrag till nu ifrågavarande. lärohusbyggnad bevilja ett anslag af 12,000 R:dr. Såsom ytterligare skäl för bifall till ofvanberörda framställning har motionären dessutom anfört, att dylika understöd tillförene blifvit åtskilliga kommuner meddelade; att en stor del af lärjuugarne vid Sala elementarläroverk icke tillhörde staden, utan landsorten deromkring; att staden redan utfåst sig att till den föreslagna norra stambanan kostnadsfritt upplåta mark öfver stadens egor, hvilket med all säkerhet komme att för staden medföra en utgift af 25 ä 30,000 R:dr, samt att, enligt hvad styrkas kunde, under de sednaste 50 åren en summa af minst 50,000 R:dr under de långa kyrkoherdevakanserna vid Sala pastorat ingått lill stiftets byggnadsoch emcriti-kassor, utan alt någon fördel deraf kommunen tillfallit. Ehuru Utskottet, vid behandlingen af denna motion och efter verkställd granskning af hithörande ritningsoch kostnadsförslag, ej trott sig böra tillstyrka det begärda anslaget, har Utskottet likväl, med hänsyn lill för handen varande förhållanden, ansett Staten med ett lån böra bispringa Sala kommun vid utförandet af ifrågavarande, synnerligen behöfliga, byggnadsföretag och hemställer derföre, att Rikets Ständer, såsom bidrag till uppförande af ett nytt lärohus i Sala, måtte anvisa ett låne-understöd af 12,000 R:dr, att utgå pä samma sätt och under enahanda vilkor, som blifvit föreslagna för det åt staden Halm stad tillstyrkta lån. 118:o. Uti en inom Borgare-Ståndet (under N:o 197) väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr L. Dahlström anfört, hurusom Oscarshamn vid sednaste riksdag hugnades med ett anslag af 20,000 R:dr, såsom bidrag till uppförande of ett tjenligt hus för elementarläroverket derstädes.
Direktions-ledamot bör från sin befattning kunna skiljas efter beslut, fatladt få lagligen utlyst bolagsstämma. § Il Bank-bolag må ej drifva handel med annat, än guld och silfver, inoch utrikes vexlar, samt allmänna räntebärande papper, ej heller ega annan fastighet, än som för bankens inrymmande är behöflig ; men vare oförhindradt, att inropa pantsatt, eller utmätt egendom, som utbjudes pä auktion, dervid bankens rätt och säkerhet lian vara beroende, dock med iakttagande deraf, att sådan egendom åter varder försåld så snart delta utan förlust för banken kan ske. § 12- Vid utlåning ege bank-bolag, dä räntan ej är ut fäst högre än efter fem för hundrade,t om året och utlåningen ej är ställd på längre tid, än sex månader, vid lånets utgifvande afdraga ränta för hela lånetiden. Betalar ej låntagaren å förfallodagen; erlägge derefter, till dess betalning sker, ränta efter en half för hundradet i månaden; börande lagsökning inom en månad från förfallotiden anställas. Vid fordringars utsökande njute bank-bolag samma rätt till handräckning, som för Rikets Ständers Diskont-verk nu är, eller framdeles varder beviljad. Bih. till R. St. Förr än lanlsen öppnas och sättes i verksamhet, skall inför Kongl. Majus Befallningshafvande styrkas: a) att inför Rädstufvu-Rätten i den stad, der bolagets hufvud-kontor är beläget, blifvit i hufvudslerift förevisade och uti inteckningsprotokollet ordagrant intagne sä väl den af Kongl. Maj:t för bolaget utfärdade tillstånds-resolution, som, ock bolags-reglorne, samt att Rätten, på■ bolagets bekostnad, låtit i allmänna Ttdningarne införa kungörelse om det ingångna bolaget; b) att uppgift å de bolagsmän, hvilka i enlighet med denna lag för bolagets förbindelser äro solidariskt ansvariga, blifvit ej alle nast aflemnad till samma
Slutligen anser Kongl. Maj:t, 7:0 att det nya räknesättet kan träda i verkställighet under loppet af år i85o från och med den dag, som af Kongl. Maj:t genom minst sexmånader förut utfärdad kungörelse bestämmes, och inom hvilken tidpunkt Kongl. Majit vill låta iakttaga alla de förberedande åtgärder för detta ändamål, som af Kongl. Majit bero och hvarförinnan de för bankens sedlar erforderliga nya formulärer äfven böra hinna förfärdigas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A. Munthe. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 7 December 1847• Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-råden, Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, IFceni, Friherre Gyllengranat, Faxe, och Fåhreeus. Kongl. Maj:té Nådiga Proposition, N:o SS. 5 Chefen för Finans-departemenet, Stats-rådet Munthe, anmälte å nyo i underdånighet de af serskilda embetsmyndigheter underdånigst afgifna utlåtanden i fråga om sättet för det af Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut vid sistförflutna riksdag, den 8 Maj 1845 i nåder antagna myntsystems tillämpning i afseende på allmänna räkenskapernas förändring m. m. Föredragande Departements-chefen yttrade i underdånighet: — —r. Uti föredragande
För Barn: Stort lager af Bomullsoch Yllestrumpor, Barntröjor, Gosströjor, Gosskalsonger, Maggördlar, Damasker, Muddar, Vantar, Barnmössor, Yllevästar och Koftor, Ylleunderbyxor, Barnkjolar, Stickade Gossvästar, Tricotkostymer för Gossar (Byxor säljas särskildt), Flickklädningar af tricot, Krokade Barnklädningar, Sockor m. m. [137] i g o d. Chokolad, sockrad och osockrad, hvaribland Hushälls-CJiolzolad o. Consum-Chokolad m. fl. ; Cacao Columbia, närande, lättsmält, [in i smaken, öfverträflär alla utländska sorter. Säljas hos alla specerioch delikatesshandlande samt i parti hos [128] J. B. W i k n e r; 1 e x. O. — Smörgåsbordtt. — Inläggningar. — Matlagning. — Efterrätter. — Drycker. — Konservering. — Bakning. — Tvätten. — Läkareråd. ' — Breflåda. DIVERSE. 2 Behandlar företrädesvis domar. Doktor C D. Josephson. [133] 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 k r. LEDI GA PLATSER. [148] En ung anspråkslös flicka a f g o d familj s ö k e r plats för att g å frun tillhanda. P å l ö n fästes ej afs. blott ett godt o. vänl. bemötande. r. [u;] v a l i t é e r. OBS. GUST. PETTERSSON &amp; Komp., 38 från J. Regeringsgatan Flyglar, Tafflar G. M a l m s j ö. 38. och Pianinos [35] Ramlösa Plantskola. Pris 2 kr. [150] priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september [522] 1888. P. Jensen. Destroyer, oöfverträlfadt skador.
Domstols Dom den 22 September 18 2 6 blifvit gilladt, hvarefter Ola Jonsson den 18 December samma år inför RådhusRätten £ Carlscrona, i närvaro af Bankens ombud, den föreskrifna eden aflagt och såmedelst ifrån käromålet sig befriat, 5 6 R. Si. Just. Omb. JLmb, Ber, d. 4 Kov. 18 28. Då, oaktadt ilet i 1 §. af Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798 för Banken och DiscontVerken gjorde undantag ifrån föreskriften uti allmänna Lagen om skuldebrefs och löfiesförbindelsers bestyrkande af t vänne på en gång närvarande vittnen, satnt gtadganderne uti 3 Art, 2 §. a morn, af Kongl, Kungörelsen om odlingslån den 20 Januarii 1824, att tvånne vittnen icke behöfva? å sädane lånehandlingar i annat fall, än då under skrif tar ne ej blifvit tecknade inför Konungens Befallningshafvande eller Domaren i orten, och uti 5 §. 1 mom, af Kongl. Reglementet för lån utur Arméen? PensionsCassa den 20 Maji »817: Att låntagaren» skuldebref skall vara bevittnadt af Domhafvanden, det likväl inträffat, att Ordinarie D omarens i orten Einbetshelyg ej ansetts böra gälla mera, än en annan vittnesgild person? utsago, hvaraf åter uppstått den följd, att sedan Ola Jonsson gått den honom tillåtne eden, antingen bemähe Ola Jonsson mäste betragtas såsom menedare, eller Haf* BättsRådet Trägärdhs på aflagd Embetsed meddeldte betyg anses vara falskt, saint ett förhållande sålunda inträdt, hvilket både Lagstiftare och Lagskipare alltid varit angelägna om att förekomma, syntes det Herrar BankoFullmägtige, som skulle ett sådant sakernes gkick påtagligt vittna om ofullkomlighet eller brist antingen it sjelfva Lagstiftningen el-. R. St. Just.
LigUtskottet har tagit i öfvervägande så vål innehållet af desse motioner , som de yttranden Riksens Höglofl. Ständer vid föregående Riksdagar meddelat, i anledning af då väckte frågor i samma ämne; och med godkännande af de grunder, sorn 404 LngUtskottéts B et in kanel ett. dervid blifvit anförde emot införande af FörlikningsDomstolar, har Lagutskottet ansett sig böra fästa Riksens Höglofl. Ständers uppmärksamhet derå, att 1734 års Lag och sedermera utkomne Författningar icke allenast anmanat Parter, att i godo afsluta tvister, utan äfven anbefallt
Då den af Utskottet föreslagna förändringen afser icke allenast 11* > 1 redaktionen, utan älven sjelfva tullsattserna, måste, för det fall, att Borgare-ståndet icke vill frånträda sitt skiljaktiga beslut och instämma i de öfriga Ståndens, följande omröstning ega rum: 1 ll:o Den, som instämmer i det af 3 Stånd fattade beslut, att följande nu i taxan upptagna serskilda rubriker, nemligen: Cantiller 1 skålpund 1 r:dr -— införselst ull. Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 23. 63 Fransctr, Galoner, Gramaner och Snören införsels-tull. Guldoch Silfver-, äkta 1 lod • . 24 sk. dito. oäkta 1 lod. 18 99 Heloch Halfsiden 1 skålp r —• dito. Andra slag 1 skålp ... t „ 16 99 dito. Tråd: Guldoch Silfver: äkta 1 lod 20 99 dito. oäkta 1 lod 13 4 >> ^ rst. dito. skola bibehållas oföränilrade, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages Borgare-ståndets beslut, att närande rubriker skola ur taxan uteslutas och i noten hänvisas till rubrikerna Gulddragareoch Snörmakar-arbeten och att dessa rubriker skola erhålla följande lydelse och tullsattser: Gulddragare-arbeten af Guld eller Silfver: Cantiller, Pailletter och tråd: äkta eller halfäkta 1 lod : — 8 sk. införsels-tull. oäkta ^ 1 lod — 5 „ dito. Fransar, Galoner, Gramaner och andra ej specificerade: äkta eller halfäkta 1 lod — 16 „ dito. oäkta 1 lod — 10 „ dito. Snörmakare-arbeten: Siden 1 skålpund 4- r:dr — dito. Halfsiden 1 skålpund 2 „ — dito. andra slag, ej specific. 1 skålpund 1 „ — dito. För bestämmandet, till hvilken af dessa klasser ett Snörmakare-arbete skall hänföras, tages blott hänsigt till det material, hvaraf öfver-spinningen består.
Detta tycker jag att man har gjort; först har man borttagit exportförbudet på tackjern, sedan har man så småningom minskat den å denna vara satta exporttull, och nu vill man taga sista steget genom att h. o. h. befria den från all tull. Jag påminner mig huru en ledamot af detta hus sade en gång, då det var fråga om denna exporttull, nemiatt man gerna kunde göra denna tull så låg som helst och t, o. m. h. o. h. taga bort den, blott man ställde jernbruksegarne i sam ma kategori som andra fabriksegare. Må man först göra bruksrörelsen fri, sedan må man gerna äfven göra handeln fri. Nu står det verkligen bruksegarne fullkomligt fritt att i hvilket afseende och i hvilken skala som helst göra bruksanläggningar; derföre tycker jag äfven att bruksegarne nu skulle kunna gå in på att medgifva fri export af tackjern, men i stället beklaga de sig öfver att de frukta för att de skulle bli ruinerade allt för hastigt, och begära ett anstånd af 2 år, liksom 2 år skulle betyda någonting, då man haft 40 år att bereda sig derpå. Jag hade föreställt mig, att de, sorn klagat så mycket öfver vårt lands tillbakaskridande i financielt hänseende, skulle med nöje omfatta ett tillfälle, hvarigenom vi kunde betala vår stora skuld i utlandet. Detta skulle till någon del låta sig göra, om man medgaf att malmen fick tullfritt utföras, men härpå vilja de ej ingå. Oaktadt de se att jordbruket gjort stora framsteg qcli äfven bergsbruket icke aftagit, att skeppsfarten ökats och att sjöar och floder hvimla af ångfartyg; oaktadt de se huru man bygger stora fabriker i städer och på landet, som tillverka fabrikater, hvilka kunna täfla med dem, som tillverkas i utlandet, så beklaga de sig öfver en skuld af 2 å 3 millioner, hvilken när som helst kunde betäckas, blott med landtbruksinventarier; men när det är fråga om att betala denna skuld genom att utföra malm, hvarpå finnes så rika tillgångar att de icke på (lera hundra år komma att tryta, så motsätta de sig detta. 602 Den 29 Maj f. m.
Esther hörde sin egen röst förändrad ur fjärran och hon tillfogade sedan högre för Kalonymos: »Det är vår närmaste granne, kofferdikapten Trana.» »Såå, främling,» sade Trana med sin friska, klingande stämma, »då lär ni allt få gunga, ty det blåser upp i nordväst och blir storm till morgonen ... men lycklig resa i alla fall. Och godnatt, Guds frid, jungfru Esther.» Hans röst fick ett så varmt tonfall, när han vände sig till den unga flickan, att Kalonymos förstod, att hon hade en hög plats i hans tankar. Esther rodnade själf, då hon böjde hufvudet till afsked. Och gnolande på en Bellmansmelodi försvann kaptenen i snön, gående trots mörkret raka vägen fram med säkerheten hos en man, hvilken är hemma hos sig själf. Emellertid hade Kalonymos och Esther tappat sin förra samtalstråd, och de skulle ej mer återfinna den. Blott ett par steg till och det gröna, fräsande vattnet, på hvilkets vågkammar de stora, hvita snöflingorna gungade och försvunno som dykande sjöfåglar, skimrade kallt under mörkret. De voro framme vid Bomslupstrappan, där Kalonymos’ skonert låg. »Så vackra blå ögon,» sade Kalonymos och såg än en gång broderligt på den bleka, smärta flickan. »Ja, Esther,» fortsatte han, »ögon är till sist alltsammans. Svarta ögon och blå ögon, ögon som förstå och ögon som än icke lärt att förstå hvarann. Men öfverallt på jorden, där det finns människoögon, finns också den kärlek, som låter människor lefva och öfvervinna allt.» Det var Kalonymos’ sista ord. Han tog Esthers båda händer, tryckte dem fast, medan han såg henne djupt in i ögonen och försvann på däcket. Esther stannade på kajen och spanade efter honom genom mörkret, men utan att urskilja mer än en skugga. Snön föll, hafsvinden fläktade allt starkare med sina pustar från fjärran, och båten ryckte i sin ketting och längtade bort. Så tryckte Esther båda sina händer hårdt mot munnen, sträckte dem genom snön ut mot det mörka vattnet och vände inåt staden. Främlingen var försvunnen som han kommit.