Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men ännu mindre hafva Revisorerne ägt anledning att utsträcka sin anmärkning till den påföljda tiden, enär vid den af Eders Kongl. Maj:t i Nåder, enligt det förnyade Reglementet, vidtagna reglering, tillika blifvit förordnadt, det aflönings-slaten kommer att än vidare inskränkas, så att Tjenstemännens antal, vid skeende afgång, förminskas, ifrån i3 Directeurer och 12 Under-Styresmän, eller tillsammans 25 personer, till 4 Directeurer och i3 Under-Styresmän, eller tillsammans 17 personer, hvarigenom tillvägabi ingas en besparing af omkring 1,800 R:dr Banco å arfvoden och resepenningarna, äfvensom provisionerne blifvit nedsatte och för Kronobetjeningen indragne, sedan dess befattning med Saltpeterverket, efter Gärdens upphörande, blott sträcker sig till besörjandet af kronoskjutsen vid Saltpeterns transporterande. Comiten till Saltpeter-Ärendenas förvaltning har åter för sina omsorger och oafbrutna bemödanden, allt ifrån dess tillsättande, hvarken påräknat eller njutit annan belöning, än tillfredsställelsen att hafva kunnat befordra en för det Allmänna lika vigtig som gagnelig sak: och Comitén, som derjemte haft att förränta och vårda en icke obetydlig Fond, hvarå någon förlust ej uppkommit, har för utförandet af sina åtgärder begagnat biträde af en knapp personal, hvars arfvoden äfven, i jemförelse med besväret, varit ganska ringa. Eders Kongl. Maj:ts Nådiga remiss återställes härjemte i underdådånigliet, och Comiten framhärdar med undersåtlig vördnad, trohet och nit. Storm ägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. M a j: t s lindert! ånigste, tropligtigste tjenare och undersåtar M. ROSENBLAD. P. Westerstrand. Slockholm den 2 Mars i833- D. Krutmejer.
Härvid synes niig följande anmärkmr kunna göras: 1) att 10 och 5 öres styckena innehålla för mycket koppar och blifva derigenom alltför tunga och obeqväma, hvarföre föreslås, att de utmyntas efter 250 R:dr Riksmynt (Riksmark) på 100 få koppar, hvarigenom 10 pres-stycket komme att väga 0,04 få (1Jis fä). 5 » » 0,02 få (j§s få)- 152 Den 28 December f. m. 2) att skäl icke synes vara att utmynta 2, 1 och öres-styckena efter 2:ne olika grunder utan alla 3 slagen efter den för 2 öres-styckena föreslagna å 150 R:dr Riksmynt (Riksmark) på 100 ti koppar, hvarigenom 2 öres-stycket komme att väga 0,01333 ti. 1 » » 0,00666 ti. )) » 0,00333 ti. 3) att 10 öres-stycket af koppar icke är behöjligl, då man äger ett silfvermynt (Penningen) af 10 öres värde. Efter dessa åsigter skulle kopparmyntet blifva följande: 5 öres-stycken ä 250 Riksmark pil i 00 ti koppar, vägande 0,02 ti. 2 » å 150 » 100 ZT » 0,01333 1 » å 150 » 100 » 0,00666 ti £ » å 150 » 100 ti » 0,00333 ti. Efter dessa åsigter skulle kopparmyntet blifva följande: 5 öres-stycken å 250 Riksmark pä iOO ti vägande 0,02(,-JB) ti. 2 » å 150 » på 100 ti » 0,01333 ti. 1 » å 150 » på 100 ti » 0,00666 ti. 2 » å 150 » pä 100 » 0,00(33 ti. Fördelarne af delta system vore: beqvämare myntstycken, enklare ntmynlningsgrund, lättare bokföring vid myntverket, samt myntningskostnadens förminskning.
Jag bryr mig inte om honom ett dyft, men en kan väl inte göra sig blind heller, och frun ser då rakt ingenting ut. » » Det ska Sofie inte säga. Sådana ögon och en sådan figur kan nog förvrida hufvudet på en karl. » » Smaken är så olika, » svarade Sofie förnärmad. » Så nu ringer han igen, » tillade hon och skyndade ut. » Då är det något i olag! » Inne i sitt rum, framför spegeln, stod direktören med blodet åt hufvudet, hetsig och förargad. » Bad jag inte Sofie säga till, att halsh ä n g köksdörren, så att matoset inte kommer in, » dundrade direktör Stråle, där han stod röd och varm med hatten och ytterrocken på, inspekterande middagsbordet, som höll på att dukas. » Jag borde kommit hem förr, » återtog han vänd till hustrun, hvilken nervös och ängslig betraktade hans mulna ansikte. » Du lär dig aldrig att arrangera, och du vet, att jag just i dag är särskildt angelägen, att vårt hem skall göra intryck af soliditet, elegans och hemtrefnad. Du förstår j u? » » Ja. » T^Xr^VJC " » En suck smög öfver hennes kippar, så djup att hon spratt till, som hade den kommit från någon annan. När hennes blickar föllo på klockan, blef hon förskräckt — om en kvart skulle gästerna vara där. Hennes händer darrade ännu häftigare, hakarna i klädningskjortelen fastnade i håret, och till sin förtviflan måste hon taga ner det ännu en gång. » Tänk, om jag inte blir färdig? Hvad skall han säga? » frågade hon sig. Håret blef bättre än förut, det såg hon med glädje och grep ånyo efter klädningen. » Hvad är det nu igen? » klagade hon och lade den hastigt ifrån sig. Från rummet bredvid hördes högljudda snyftningar och en sträng förmanande röst. » Bengt får inte gå in. Mamma har inte tid, det har jag redan sagt. » » Men hon är ju inte borta i dag. » » Här är främmande, och det är så mycket värre. Bengt får komma in vid desserten, liksom Ester. » C L (Qualité Inghilterra) härstädes lagrad sedan 1891. Vid undersökning af härv.
S. D. Föredrogs och bifölls Konstitutions-Utskottets Memorial J\s 1, om arfvoden för en Notarie och en Kanslist. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Memorial JVs 2, med hemställan om arfvoden till Notarier och Kanslister. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets Memorial JV2 1, om arfvoden för ökad kansli-personal. Frän Vallo/l. Borgare-Ständel. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial J\s i, med öfverlemnande af Bankofullmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. S. I). Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet nedannämnde motioner, jemte deröfver afgifna yttranden: Prot.-Utdrag den 12 November 1862. 23 Herr Blanche’!, JM 4, om anslag och annat understöd från Statens sida för Skarpskytte-föreningarne i riket; Herr Bergers, J/t 7, angående upphörande af ordinarie räntan af mjöloch sågqvornar m. m. S. D. Föredrogos och biföllos nedannämnde Utskotts Memorial: Banko-Utskottets J/i 2, om arfvoden till Notarier och Kanslister; Konstitutions-Utskottets J/t 1, om arfvoden till en Notarie och en Kanslist; och Lag-Utskottets J/t 1, om arfvoden till ökadt kansli-biträde. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 21 sistlidne Oktober, i anledning af åtskilliga af Rikets Ständer vid sistförflutna riksmöte föreslagna lagförändringar.
I sjelfva rubriken måtte ordet enskilda utgå, då ordet Bolag tillräckligt förklarar, alt föreningen är inom sådan begränsning; 2:0 vid 18 att minimibeloppet må förblifva vid beslutade 2 millioner R:dr Courant, eller deremot svarande värde i annat mynt, åtminstone till nästa Riksdag, då jag motser flere svårigheter, serdeles i början, för sådan Banks uppkomst; 3:o att minsta sedelvaleuren må bestämmas till 5 R:dr Courant för Actieoch 3 R:dr för solidariska Banker.” Herr Helleday: ”Emot de sammansatta Utskottens nu afgifue Betänkande anser jag, i följd af yttrade åsigter inom Utskotten, mig böra reservationsvis anmärka: 1:0 att någon serskild Lagstiftning för de olika egenskaperna af Actieoch solidariska Banker ej bort ega rum. Genom lagstiftningen bör, i alla möjliga fall, allmänhetens säkerhet vara betryggad, och att lagstifta för bägge, olika garantier erbjudande slagen af Banker, anser jag innebära eli tyst medgifvande, att Lagstiftaren velat tillåta ett slag uppkomma, oaktadt ett annat finnes, som kan medföra större säkerhet. Det hade således, efter min tanka, varit icke allenast tillfyllestgörande, utan fast hellre principenligare, att endast uppgöra fullt ändamålsenligt förslag för Actiebanker, med dessas delegare öppen lemnad rätt att, i händelse de funnit en större credit för Bankrörelsen det fordra, inträda i sådan solidarisk ansvarighet, hvarom de sjelfve kunde öfverenskomma; Flur till Barteaoch Lag-Utskottens Utlåtande N.-o 4. 3» 3:0 Skulle Ater, med bifall lill Utskottens förslag, en sådan dubbel lagstiftning, som nu är föreslagen, anses ändamålsenlig, så nödgas jag reservera mig emot det stadgande, att i solidarisk Bank icke må finnas färre delegare än femtio. Det är icke allenast falskt att tro, det 5o personer kunna vara vederhäftigare och mer garantiegifvande och mer control-utöfvande, än 5 å 6 ■— det är fastmer för sjelfva sakens skull orätt att, genom ett i sjelfva verket reglementariskt stadgande, hindra uppkomsten af dessa inrättningar..
De långväga resandena komma från Nordkap och Trondhjem samt hafva nu senast besökt Upsala. Under sitt vistande i hufvudstaden har det indiska fursteparet, åtföljdt af pastor primarius teologie doktor Fehr, besökt stadens sevärdheter. Ihakoren Saheb är en upplyst indisk prins, och i Edinburg studera för närvarande tre af fursteparets barn, två yngre söner och en dotter. Idun torde möjligtvis inom kort bli i tillfälle meddela den långväga furstinnans porträtt. förströ sig m e d » allvar » kännes aldrig t r y c k a n d e; tonen är hjärtlig m e d * gränsande h e m m e d g o d anda eller matsalen, Linnégatan, prostinnan Olaii flera stället nöjena vänligt helt intill matsalen äter göra, olika, af erfarenhet yttra sig o m detta Ä n n u att eller » hemton » större m e d en rader, målen fröknarna Rosén, Smålandsgatan 28 elegant m e d en rätt o c h kallskuret. dessa föredrager stilla vackra en hafva tre rätter alla och behaglig m o - intager, flere prima lunch till mycket m a n något då två unga af i samt måltider, den vackra, unga värdind e t delas i o c h sängbilder o c h fotografier af religiöst ä m n e. M e n detta är o m lyse är kr. för stor samt m a t och dryck: m. m. ; tesupé pris ingått smörgåsbord, skrifver grund — utstyrsel choklad middag: som ex. gäller ordnadt samlingsrum och och sänglinne hittills rummens Det t. Ljus des våningen eller Ett af sätt. i vanliga talandet Utom 100 — 110 — 125 storlek tillsamman. är af gästerna, r u m, hvilkas rummets är är döttgodt h e m, i m a n ofta de de m a n stannar salongen, från mäns s o m utmärker — att r u m, 75 — 85 för rummet för G o d kost hemma » högsta soo c h solidt stelhet. utadelsfröknar öfning all ute. friherrinPriset fördel är, att m a n k a n få b o öppnat ett pensionat, kortare tid, h v a r v i d priset är 1 k r. priser antingen Den svenska kvinnan i Chicago.
Så skåda Ej kring dig — mera praktfullt allting du kan del Se blod divanen, gömd djupt i Af granens mörkgröna draperi, Den slår så lockande mjuk och Och Till Till Men Och står du, färdigt, få! skuggan vänlig bjuder in dig till drömmeri, drömmar, skimrande ljusa drömmar, hvilka språket ej gifvit namn, dem man hittar ibland härute blott härute i skogens famn. Och rundl omkring oss, der ligger verlden, Så vid och stor oeh så skön och ljus, Oeh hvart vi vilja, vi styra färden, Men alllid högt öfver » jordens grus ». Och alltid, älskade, blicken uppåt! Om du den sänker, du svindlar lätt. Din hand i min! Vill du börja strålen, Jag har ju färden så väl beredl! jlfwji hade féMf? hade gift oss a f kärlek. D å såg vårt första barn dagens ljus. J a g v i l l e uppfostra barnet enligt min egen mors åsigter o c h regler, han enligt sin mors principer. det v o r e lönen eller straffet för ett g o d t eller ensidigt val, för allvarsfull kärlek eller bristande manlig m o g a a d. D e t t a v a r j u inte den m o d e r n a tidens ståndpunkt, enligt hvilken qvinnan ej är mannens slafvinna, utan jemstälda kamrat. P å den der s a m m a aftonen g i c k j a g, sedan j a g ordentligt gråtit ut, in i min mans rum för att s o m vanligt städa af. D e n vissheten har nu blifvit m i n: » Ville d u ha en toffelhjelte, som i allt faller undan för dig, som underordnar sig dina n y c k e r, d å skulle d u h a valt dig en annan m a k e. D å är din kärlek äkta, ditt hjerta g o d t; d å är d u en sann hustru. » (Iduns sjunde pristäfling har så utfallit, att det stora följetongspriset 60 kronor tillerkänts äktenskapssludien: å » Hvems var felet? » Förf., som ej bifogat någon namnsedel, behagade omgående för Redaktionen gifva sig till känna.
Ridd.Sekret. åligger att, jemte Riddarh.Kanslislerne, årligen aflemna så stort antal renskrifna genealogiska tabeller, som behofvel påkallar; dock må detta icke öfverskrida 100 för Sekret, och 50 för hvardera af kanslisterne. § 41. Ridd.Sekret. tillhör, att emottaga och granska alla för vinnande af Introduktion erforderlige handlingar, så ock jemföra Vapenplåten med sköldebrefvet, innan Introduktions-ansökningen hos Direkt, anraäles. § 42. Ridd.Sekret. skall vid Direkhs sammankomster ovilkorligen till prot. yttra sig öfver alla förekommande ämnen, dock utan Den 17 Maj. 73 att deltaga i besluten. Under Direkt:s inseende, är lian hufvudman för arbetet inom Ridd.Kansliet, ansvarar för göromålens behöriga gång, tillser, i följd deraf, att Kanslislerne förrätta sina åligganden med ordning och skicklighet, samt anmäler inför Direkt. örn någon försummelse i detta hänseende eger rum. I sammanhang härmed tillhör det Sekret., all, vid dessa sysslors tillsättande, yttra sig öfver de sökandes behörighet och skicklighet. Efter slutad riksdag, inlemnar han till Direkt., vid dess första sammanträde, den förteckning från Ridd.Utsk., som till honom bör afgifvas, på alla R. o. Adis under riksdagen tagne beslut, hvilka fordra Direktis åtgärd, samt företer sedan, vid första Sessionen i hvarje månad, rekapitulationslista på alla oafgjorde mål, med uplysningar om orsakerne, som föranledt upskofven. Ridd.Sekret, åligger att, inom 14 dagar före den tid, som R. St. bestämma för afgifvandet af de till
Hvad vinet beträffar, så var det kommit, mig oåtspord, såsom prof, och var af den natur, att det ej påkallat någon ytterligare lefverance. Ilvad Statsvagnen angår, har jag ej infört den, såsom StatsMinister, utan såsom Ambassadeur till Munchen för att begära Hennes Kongl. Höghet Prinsessans hand för Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, och denna vagns införande var en förmån, som alla återkommande diplomatiska Ombud åtnjuta. Föredrogos å nyo och gillades följande LagTJtskottels den 10 dennes afgifne, och den in derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o iii. Om förslag till ändring af 2 Momentet i 3 § af i o Capitlet ByggningaBalken. Öfver väckt motion om ändring af i och 3 §§ i 3o Capitlet Rättegångsbalken. Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskoltets den 24 sistlidne September under N:o 101 afgifne, och den 2 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande öfver väckt Den 26 October e. m. motion om ändring eller förtydligande af 6 Copitlet 2 och följande §§ i ConcursLagen. Vid förnyad föredragning biföllos följande LagUtskottets den 3o sistlidne September afgifne, ocb den i3 dennes på bordet lagde, Betänkanden: Öfver väckt motion om ändring af 5 §. i Cap. RättegångsBalken, i bvad den angår anslag till Doms utgifvande i UnderRält. Öfver väckt motion att, med ändring af 8 § i 27 Capillet RättegångsBalken, ocb särskilta dithörande Författningar, ÖfverRätter må åläggas, att i alla mål, som till deras handläggning höra, låta svarande Parters förklaringar, genom Konungens Befallningshafvandes försorg, infordra.
Försäkringar, har det varit oväntadt, att som Fri-; herre Björnstjerna denna Riksdag förklarat, Indelta Arméen skulle blifva beräknad, till förrättande årligen af arbetscommenderingar af mångfalldiga slag, äfvensom att EconomiUtskottet skulla sig yttra, att Konungen agde att förordna om Indelta Arméens användande, utan att någon pröfning eller omdöme i detta afseende kunde Riksens Ständer tillkomma, då likväl denna rättighet icke lärer kunna utsträckas till ändring eller upphäfvande af i or. dentelige Contracter och Kongl. Stadgar förvarade rättigheter. Det är väl en sanning, stt, jämlikt §0 §. Regeringsformen, hufvudgrunderne i Indelningsverket kunna undergå jemnkning, men en sådan bör till vägabringas i annan, än den önskningsvåg, hvarmed Ecoöomi-Utskottet tillkommer att ärendet be-3 ?78 Den 21 Maji e. «, handla, och i alla fall måste väl Rotehållares enskilta rättigheter i grund af medgifne och uppfyllte förbindelser godkände kunna bibehållas orubbeliga, sa framt enskilt rätt skall få förblifva oförkränkt. Men, om ock så vore att Författningarne icke betryggade emot Soldaternes användande till Arbetscommenderingsr, saknade inan likväl icke anledning förvänta att sådane borde tillstyrkas, då i öfvervägande kommer det lidande, sorn Hemmansbrukaren derigenom tillskyndas, och titotionairerne rätteligen anmärkt, att nemligen genom Soldaternes lidande af desse ArbetsCommenderingar ej allenast uppkommer större svårighet att få leja Soldater, utan äfven större kostnader, genom upphöjd lega, hvartill kommer det som genast och allmänt betungar Rofarne, att, genom Soldatens bortovarelse under sommartiden de nödgas ej allenast sakna det i KneckteContractet betingade arbetsbiträde, särdeles under bergningstiden, utan måste äfven uppbärga Soldatens egen gröda vid Soldattorpet, och verkställa åkerkörning och såning jemte de reparationer vid torpet sorn Soldaten, hemmavarande, är skylldig vidkännas.
Viddén och trägenheten af Högsta Domstolens göromål bero icke ensamt på folkmängden och näringslifvets förhållanden, titan ock på beskaffenheten af nationens sedliga lif, på lagarnes enkelhet, tydlighet och bestämdhet, på de vilkor, som lagarne uppställa för målens fullföljd till Högsta Domstolen, på allmänhetens förtroende till Under-domstolarne, och möjligen på ännu flere förhållanden. Alla dessa omständigheter låta sig icke på förhand för någon längre lid beräknas. Ingen torde nu kunna neka, att Högsta Domstolen för närvarande är i oundgängligt behof af ökad arbetskraft; men det torde icke vara omöjligt, att målen åter kunna minskas, så att, sedan den nuvarande balansen blifvit afarbetad, domstols-ledamöternas antal kunde utan olägenhet nedsättas lill det nuvarande. Antalet bör derföre icke bestämmas genom en lag af så orubblig natur, som en grundlag. Men då en gång en bestämning derom der blifvit upptagen, torde det icke vara tjenligt att helt och ballet borttaga den, utan har Utskottet ansett grundlagen böra angifva så väl det högsta, som det lägsta autalet af Domstolens ledamöter, dervid det nuvarande antalet torde böra antagas såsom det lägsta och aderton såsom det högsta, enär göromålen förmodligen icke någonsin torde komma att medgifva nedsättning under 12, ej heller under nuvarande förhållanden påkalla tillsättning af flere ledamöter än 18. Tillökning i ledamöternas antal utöfver det nuvarande, torde icke annorlunda kunna verksamt bidraga till det åsyftade ändamålet, än så vida Domstolen arbetade på afdelningar. En sådan anstalt har synts Utskottet vara af den vigt och betydelse, att dess vidtagaude borde utgöra föremål för Konungens och Riksens Ständers gemensamma beslut, fattadt i den ordning grundlagen, för stiftande af civil-lag, föreskrifver. Organisationen af Högsta Domstolen och dess arbetssätt kommer dervid hufvudsakligen att bero af tvänne orns'ändigheter, nämligen ledamöternas antal och ärendenas fördelning mellan afdelningarne; och Utskottet bar derföre ansett äfven dessa hufvudgrunder böra af Konung och Ständer gemensamt bestämmas, hvaremot Domstolens inrättning och arbetssätt i öfrigt icke synts tillhöra den civila lagstiftningens område.
Genom af enskild man för samma ändamål äfven donerade 500 R:dr samt å dessa kapital upplupna räntor, ägde denna allmänna fattigvård, vid 1836 års slut, en fond uppgående till ej mindre än 11,669 R:dr 37 sk. berörde mynt. Under tiden af fondens såmedelst vunna successiva tillväxt har likväl Direktionen ej ansett sig kunna bereda Orten annan fördel af samma fond, än att meddela räntefria lån åt de församlingar sorn dertill sig anmält, för att, medelst uppköp af rudematerier, under svårare år, lemna arbetsföre fattige tillfälle att, genom deras förädling, förtjena sitt uppehälle; Och bar Lerbäcks Församling alla år sig häraf begagnat. Då nu ett närmare bestämmande af hittills spridda föreskrifter om fattigvård och dermed gemenskap ägande ämnen är att förvänta, torde dock en ökad verkningskrets för Direktionen, med dess disponibla tillgångar, snart vara att emotse. Utom Gästgifvaregårdarne finnas nu ej flere än sex tillåtna krogar på landet. I afseende på Sockenmagazinerne i Länet hafva sedan år 1833 några förändringar icke inträffat. Örebro Sparbank ägde vid 1836 urs slut en behållning af 15,663 R:dr 23 sk. 2 rst. Banco. Dess fond har sålunda sedan år 1832 vunnit en förstärkning af 3,409 R:dr 38 sk. 5 rst. Banco. Efter de för denna Inrättning bestämde grunder stiftades år 1834 i Wiby Socken en dylik anställt, hvars fond i början endast utgjorde 53 R:dr 32 sk. Sedan likväl Eders Kongl. Maj:t tili dess förstärkande Nådigst behagat skänka 200 R:dr B:co och Inrättningen genom en omsorgsfull förvaltning tillvunnit sig ett allt mer och mer stigande förtroende, bade densamma efter blotta tvenne års tillvaro redan för värfvat sig en tillgång af omkring 1,333 R:dr 16 sk. nyssnämnde mynt, som derefter än ytterligare skall tillväxt. År 1836 inrättades ock i Nora en Sparbank, som lika med de tvenne nyss omförmälte med omtanka och noggranhet blifvit förvaltad.
Revisorerne hafva vid redogörelsen för Exercitie-Squadronernes underhåll s-medel anmärkt, att upphandlingar för Squadronérne äfven skett utan auction, som visat sig, bland annat, deraf: att den 3o April 182g ett anbud af Lagerstedt, till leverering af goo Lisp:d hö, a 15 sk. 8 rest. pr Lisp:d, och af 60 Skepprd halm, å 1 h:dr 16 sk. Skepprdet, af Inten denten antagits, ehuru en annan person, Wistelius, hade samma dag der {itädes, efter förutgången auction, slutat Contract om leverance af 2000 Lisp:d 10, å 10 sk. 7 r:st. Lisp:det, och af 5oo Skepprd halm,å 1 R:dr Skep:det. Efter hvad de i denna fråga meddelade upplysningar innehålla, är densamma på laga utförande beroende; och Utskottet anser således denna anmärkning icke för närvarande utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning. Dessa Fonder hafva Revisorerne funnit redovisade på det sätt, alt Slats-Utskottets Utlåtande iV.o 22. ' 47 ,1:0 För 182g års Mötes-Passevolance-afgifter (eller dera söra Rustoch Rotehållare åtogo sig alt utgöra samma år, i öfverensstämmelse med de år 1812 stadgade grunder, sedan samma, afgift , enligt derom afslutade Contract, upphörde med åren i82^( och 1828) tvänne serskilda Hufvudböcker funnits upprättade, nemi. a) 182g års Hufvudbok för samma års Mötes-Passevolance-medel och b) i83o års Hufvudbok för 182g års Mötes-Passevolance-medel; och 2:0 För i83o års Mötes-Passevolance-fontl serskild Hufvudbok aflemnad.
Jag vill icke påstå, att Riket är så uselt, det ju större delen af dess Innevånare ännu kunna med de ålagde Skatterne uthärda , då de inskränka sina behof till det nödtorftiga och göra försakelse af alla de njutningar, mani lyckliga tider kan förskaffa sig, men onekeligt är deremot, att många finnas, som genom dessa dryga beskattningar se sin undergång beredas. Jag har väi hört sägas, att intet Folk i Europa är så lindrigt beskattadt, som det Svenika; men då lärer blott menas Grundräntan och Bevillningen, utan att man betänker, hvarken det hela Indelta Arméen serskilt underhålles, tillika med Prästerskapet och andra Embetsman, eller alla öfriga mångfalldiga Onera, såsom Skjutsningar, publique Byggnaders, Vägars och Broars underhållande och uppbyggande. När detta allt tages i betragtande, torde man finna motsatsen. Har gifves dock tvänne sätt att Den it April. minska Bevillningen ; det ena att köja Inkomst» titlarne till det hvad de högst utgjordt; det andra att söka inskränka utgifterna i möjeliga» ste måtto. Man har sett, att derigenom, att man allt för lågt beråknadt Inkomst titlarne, har öfverskott af flera 100,000 R:dr, ja! Million uppkommit, hvarmed man sedermera intet sparsamt hushållat, utan hvilka man ansett nästan som en present: Om deremot Inkomsten beräknades i det högsta, minskades derigenom deficit, som genom Bevillning skall betäckas till flera hundrade tusende K:dr. Den farhågan att man kunde missräkna sig och Stats-behof-r ven icke bekomma sina bestämda Anslag, vore förekommen genom ett Creditiv i Baoquep för en sådan händelse. Friherre Boye, Ludvig: Flere Ledamöter hafva begärt att detta ärende måtte få hvila på bordet, och jag instämmer äfven i anhållan derom, då jag torde få tillfälle att närmare Utveckla det begrepp, som ligger för mig klart} men som jag icke torde hafva så framställt. Jag utber mig nu blott att få besvara Herr Påhlmans Anmärkning vid mitt yttrande.