Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. syntes häröfver storligen förundrad emedan han varit fast öfvertygad om, det jag åtminstone i början af Baronens hemmavaro ännu icke lemnat staden. Du tror ej Emilia, huru tillfredsställd jag var öfver Rosas påfund, att just till Baron Y s hemkomst, beifra min utresa till Liljedahl, ehuru i anseende till honom mig visst icke underkastats någon farhåga, var i det hela jag nu rätt lycklig, att så lätt kunna vederlägga S s tvifvel. Nu god natt, Friherrinnan hvilar redan längesedan, äfven jag hastar att söka hvilans skydd. Den 20 Oktober. De gulnade och spridda löfven, jemte ofta förnyade regnskurar på fönsterrutorne till min lilla älskade kammare, göra mig redan alldagliga påminnelser om den skiljsmessa, som ifrån denna för mig så kära ort, ifrån honom, hos hvilken min tanke ständigt hvilar, alltför snart mig förestår. Förgäfves önskar jag tusende gånger om dagen, att i jernband kunna binda den, ack! så flygtigt bortilande tiden, men fåfängt, fåfängt! endast en enda vecka återstår mera till njutande af denna outsägliga sällhet, umgänget med honom, som för mig utgör allt, hos hvilken jag finner hela min verld! I dag ännu förkunnade mig Friherrinnan, det hon sednast den 1 November vill vara i staden, emedan, utom små oekonomiska bestyr derstädes, hon för sin helsas skull, icke derutöfver vågar fördröja sin hemkomst. Det är äfven i anseende till den ovanligt vackra och torra hösten, hon ända hitintills uppskjutit sin återfärd. Jag kan vid alla dessa tillredelser nu mera omöjligt vara glad. När, när? O! inhöljt i mörker är för min själ den tid, då jag får återse honom, och Gud vet under hvilka omständigheter. Mitt hjerta står af ovilkorlig ängslan, endast jag tänker härpå, hvem! hvem! skall väl lösa mig mitt ödes ännu alltför dunkla gåta?
Uti K. M:s nåd. propos. upptagas de till 7,870,614 r:dr 2 sk. 6 r:st., eller 98,614: 2. 6. mera än Utsk. antagit; men som StatsUtsk. beräknat brännvinsafgiften till ett belopp, som med ii5,ooo r:dr understiger beräkningen i K. propos., så följer, att de öfriga inkomsterna blifvit af Utsk. calculerade till 16,385 r:dr 45 sk. 6 r:st. mera än i K. M:s propos. Uti en förslagsberäkning af 7 å 8 millioner är en sådan olikhet i beräkning, som nu visar sig, af mindre vigt; men StatsUtsk:s bemödande att nedsätta inkomsterna kan möjligen inverka på statsutgifternas bestämmande, och jag anhåller derföre att få förklara, att om statsverkets inkomster beräknades och dess utgifter reglerades på sätt K. M. i dess nåd. propos. föreslagit, skulle behof af ökad beskattning ej uppkomma hvarken genom allmänna bevillningen eller på annan väg, under förutsättning likväl, att brännvinsafgiften så reglerades, att den deraf vid sista riksdag påräknade inkomst med säkerhet utginge. Hr Tham: Allt, hvad StatsUtsk. uppgifvit i afseende på de extra ordinarie inkomsterna, kan icke vara annat än en berättelse, huru StatsUtsk. funnit dem hafva utgått de föregåendeåren, och således endast en approximativ calcul öfver statsverkets tillgångar. SlatsUtskts beräkning kan således icke föranleda till något bestämmande , utan de extraoi’dinarie inkomsterna bero utaf, huru R. St., i anledn. af Bevilln:sUtsk:s förslag, vilja bestämma den. Jag får således i öfverensstämmelse med Gr. v. Fersen anhålla, att de af honom nämnde punkter måtte, såsom innefattande endast en calcul, blifva lagda till handlingarna.
Framställningen är för öfrigt aktningsvärd alt igenom, och man måste fortfarande skänka sitt bifall åt hr Wagners storbåtsskeppare, hr Nilssons hemmansegare, hr Lindströms länsman, fru Rundbergs bondflicka, fröken Malmgrens stockholmsj ungfru och hr Kellbergs besättningskarl och alla de andra, kan man * säga. Det är en synnerligt god sammanhållning i det hela. Hr Åbjömsons utsvultne länsmans-skrifvare är onekligen lustig, men dock alt för mycket vrängbild för att kunna göra fullgod verkan. Samme skådespelares schåare i första akten är otvifvelaktigt en mycket bättre verklighetsbild och gör jämte hr Rddeströms andre schåare ett på sitt sätt förträffligt intryck. Sist nämde skådespelares fiskare i tredje akten är en rätt god framställning. Om sjelfva » folklustspelet » är i dramatiskt afeeende ej • mycket att säga. Det tål icke att ' jämföras med HolgerDrachmanns » Strandbybor », men är likväl i och för sig en frisk bild ur en del af vårt skärgårdslif och fritt från hvarje falskt ' utsmyckande. Man måste beundra Frans Hedberg, styckets författare, hvilken efter att hafva skapat eller anordnat och tillämpat ett rent of ofantligt antal teaterstycken, efter att hafva varit nära att nöta ut sig under mångårigt släp som intendent vid Stora teatern och därmed förenade obehagligheter, t. ex. lång och skarp polemik med tidningarnas teateranmälare, i hvilken också jag haft min andel, efter att hafva som egen teaterdirektör ökat sina mödor och besvär och därpå äfven gjort ekonomisk förlust, efter att, med få ord sagdt, hafva utstått mer än de flesta andra författare och teaterledare, likväl ännu, vid några och femtio år, har sin kraft ej blott oförsvagad, utan till och med hurtigare, friskare och mer än någonsin färdig att våga nya slag. Det är sådana författare som Södra teatern behöfver. Med dem och sin goda skådespelarpersonal kan den teatern uträtta ej så litet, synnerligen under en så sakförståndig ledning, som den f. n. äger.Efter oväder och munväder. Politifik återblick Tid årsskiftet. Af Albert Seberg.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande Torsk skall bestämmas tilli o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å Torsk att utsättas till i5 procent. 12 Propos. Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande livitt Bomullsgarn per skålp. från 36,ooo till och med 48,000 alnar, eller ifrån och med Nio 3o, efter Engelsk beräkning, skall bestämmas till 26 procent, voterar Ja; Den det ej vill, Voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å inkommande livitt Bomullsgarn af nyssnämnde beskaffenhet, att utsättas till 10 procent. 5 Sami. a S. X 8 Bevillnings~Ut skottets 13 Propos. Den som. vill, att Tull-Bevillning å inkommande rödt Turkiskt Garn skall bestämmas till 20 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å rödt Turkiskt Garn, att utsättas till i5 procent. PropoS„ Den sorn vill, att Tull-Bevillning å inkommande allt annat färgadt Garn skall bestämmas till 20 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej, kommer Tullen alt å allt annat färgadt Garn, utsättas till 25 procent. jj Propos. Den soni vill, att Tull-Bevillning å inkommande Handskar, hvita och Kastor, skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å Handskar, hvita och Kastor, utsättas till 25 procent. 16 Propos. Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande hvit-, svart-, kryddoch Lång-peppar1 Betänkanden. *9 skall bestämmas till 3o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å hvit-, svart-, krycldoch Lång-peppar utsättas till 20 procent. 17 Propos.
Dvanne af Riksdagsmannen Abraham Lar§/ son fran Östergöthland inlemnade Memorialer, ar" gående: »:o Alia Den 5 Majk. 20g 1:0 Alla Hemmans lika deltagande k Skjutsnings-beswäret. 2:0 Angående befrielse frän styldigheten att uppbygga och underhälla Byggnader ä Presterskapets Boställen, supra. Lx krotocollo, 6. Lrinkman. Utdrag af protocollet, häller hos Högloftige Ridderskap^ och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 5 Maji »812. S. D^8>d förnyad föredragning bifölls till alla delar Stats-Utstottets förledne gårdag uppläste Betänkande, angående medel till fyllande af den utaf Riksens Ständer wid lgog ars Riksdag lill Försvars - werket anstaane En Million Riksdaler Banco mynt. lR supra. Lx ?rotocollo, 6. 8ikversto1pe. Utdrag af protocollet, häller hos Högloft. Ridderfkapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den s Maji l8»2. S. DRemitterades till Det särskilta Utskottet: Ett Memorial af Herr Flach, Carl Fredric, i anledning af Kongl. MastS Nådiga Proposition om en förändring i utstrifningssattet af FörstärkningSmanskapet; ett Memorial af Friherre Bihang. Stjern - ris Den 5 Maji. Stjerncrona, David, i samma amne; samt ett Memorial af Herr Silfwersköld, Nils, om undantag fran utskrifning för arbetarne wid Husqwarna Gewars-Factori. ^ Lxra. Lx ?rotOLollo^ O. Lilversttolpe. Utdrag afprstoeollet, hället hos Högw.prest. Ståndet, wid Urtima Riksdagen j (örebro den 5 Maji 1812.
Såsom skäl för bifall till Utsk:s betänk, bar af en talare på andra sidan blifvit anförde de höga arbetslöner, som arbetsfolk vela att vissa tider af äret sig betinga. Jag vet, att om man någonsin kan säga, att arbetsfolket spelar ett godt instrument, så är det under dessa tider af året. Men de äro alltför korta. Under andra tider, som äro de längsta, kunna dessa arbetare icke få något arbete alls. Om de då skulle kunna förtjena litet under den lyckligare tiden, är det dock att befara, att behållningen derifrån icke räcker till de utgifter, som drabba dem under den följande. Man har sagt, att arbetskarlen vet hvarje afton sin behållning. Ja väl; under de tider, då han icke kan erhålla något arbete, då hindrar hungern honom att om aftonen glömma, huru stor behålluing han haft. Man har anfört, alt prisen på lefnadsbeholven äro låga, och att det derföre är lätt för arbetskarlen att kunna lefva. Men jag frågar: när man icke har några penningar, hvad har man då för fördel af att prisen äro låga? Det är vidare sagdt, att man icke borde hos detta folk befordra lusten att icke taga sig laga tjenst; men vi, som bo i landsorterna, vela, att allmo gen under svåra tider inskränker antalet af sitt tjenstefolk, Den 30 November f. nr. 571 derföre att de icke hafva råd att löna dein, och i stället verkställa arbetet sjelfva. Dessa uppsagda tjenstehjon flytta om höstarne och hafva ingen ny tjenst att få. Del är således icke af egen vilja, utan af tvång, som de ofta nödgas sälta sig för sig sjelfva. De kunna icke få tjenst och ingenting förtjena; derjemte skola de äfven skatta derföre, alt de icke hafva någon tjenst. Man har sagt, att då lagstadde arbetare betala bevillning, så böra äfven nu ifrågavar. personer betala. Men jag får fästa uppmärksamheten derpå, all det iir just den olikhet, som förefinnes emellan lagstadde och icke lagstadde, hvilken gifvit mig anledn. alt yrka afslag å Utsk:s betänk.
Directionen vid Riddarhuset och Rikets Ständers öfrige Cancellie-Directioner; hvaremot de 3:ne öfrige Riks-Stånden godkännt Utskottets förslag; och torde nämnde redactions-förändring, såsom mera lämplig, jemväl af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden antagas. II vad Utskottet sålunda tillstyrkt, blifver vörsamt till Rikets Ilöglofl. Ständers upplysta granskning öfverlemnadt. Ankom till Exp.-Utsk. den 20 November. Utlåtande_, i anledning af anmärkningar emot Utskottets Betän~ kande N:o 3/;, angående bestämmandet af ärlig bevillning å Caracters-fullmagter, sorn hädanefter meddelas. Genom Protocolls-uldrag från respective Riks-Stånden, har Utskottet blifvit meddeladt, alt Högv. Presle-Ståndet samt Hederv. Bonde-Ståndet bifallit Utskottets under N:o 34 afgifna Betänkande, hvilket deremot af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit till Utskottets vidare behandling återförvisadt, på grund af deremot framställde följande anmärkningar: Bevillnings-Utskottets Utlåtande if.o 44’ inom Höglofl.
Om man likväl skulle af denna jemkning hemta anledning till den förhoppning, att förslaget derigenom skulle på något visst håll vinna mera sympathier, är det å andra sidan lika klart, att det på andra håll bör möta så mycket mera motstånd. 398 Den 31 Maj f. m. Jag kan således icke inse, att genom Gr. Sparres förslag något väsendtligt är att vinna, och jag tror icke heller, att man på be kostnad af verkställbarheten bör söka förvärfva sådana sympathier. Jag afstyrker således på det högsta förslaget. Hr Lefrén: Bland de förnämsta skälen, den näst den siste talaren för sitt förslag anfört, är bans innerliga öfvertygelse, att, utan detsammas antagande, Const.Utsk:s förslag icke skall vinna R. Sl:s bifall. Denna öfvertygelse är subjecliv, och skulle en annan talare upträda med förklarande, alt lian hyste en motsatt åsigt, skall väl, enl. mitt omdöme, dessa båda olika åsigter up väga hvarandra. Ar det väl sannolikt, att, om ett förslag skall till nästa riksdag göras hvilande, deri Ståndens ojemna fördelning är grunden, så att det ena Ståndet utgöres af 100, det andra af 80, det tredje af 60 och det fjerde likaledes af 60 ledamöter, de två Stånden, hvilka hafva minsta antalet ledamöter skola befinnas serdeles benägna, alt antaga förslaget. Nog är det lika mycken sannolikhet för mig, som för Gr. Sparre, ifall jag yttrade den åsigten, att förslaget ingalunda skall antagas nästa riksdag, om vi nu än godkänna Grins förslag. Jag yrkar således afslag å Gr. Sparres förslag, och vill såsom ytterligare skäl dertill lägga, att om man t. ex. kunde förutsätta, att ett. Stånd med 100 ledamöter skulle vid en votering erhålla understöd från annat Stånd med 51 röster, vore derigenom pluraliteten gifven. Om ett annat Stånd skulle hafva 60 ledamöter erfordras följaktligen icke bela detta
Detta vackra vägarbete, hvartill Majoren Backlund uppgjort planen, har med understöd af statsmedel, men äfven med ansenlig enskild uppoffring och berömlig omtanka, blifvit utfördt på föranstaltande af nämnde orts betydligaste jordägare, Brukspatronen J. Tillberg. Längre upp i Tjusts fögderi arbetas med andra vägomläggningar, hvilka ännu icke hunnit fullbordas. Arbetsplaner och kostnadsförslag äro uppgjorda för omläggning dels af stora Stockholmsvägen genom Sefvedes härad, dels af landsvägen från Wimmerby öster ut mot Westervik, och dels af två allmänna vägar i Tunaläns härad. Af dertill anvisade allmänna medel har Eders Kongl. Maj:t nästlidet år i nåder beviljat 4,650 R:dr Banko till omläggning af vägen emellan Bockara gästgifvaregård och nuvarande staden Oscarshamn samt 16,990 R:dr samma mynt till anläggande af en ny landsväg tvärtigenom Södra Möre härad från Wissefjerda kyrka till Wassmolösa tingsställe. Det förra af dessa begge företag är redan under arbete och omfattas med lifligt interesse af ortens både possessionater och allmoge. Väganläggningen i Södra Möre härad åter, ehuru önskvärd för befolkningen i det inre af häradet, har dock rönt motstånd af hemmansinnehafvarne i strandsocknarne, hvilka, till följd af en sämjevis uppgjord vägdelning, hafva vida kortare vägstycken än de inre socknarne. Emedlertid har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande nyligen genom utslag förordnat om häradets skyldighet att anlägga och framgent underhålla berörde nya väg, hvilken är så mycket mera nödvändig, som alla de uti detta härad, det största och folkrikaste i Länet, nu befintliga allmänna vägar löpa utefter häradets yttre gränser, utan att någon af dem leder in uti eller genom det inre af häradet; i sammanhang hvarmed äfven beslutats om ny allmän vägdelning i nämnde härad. Vid Mörbylånga köping på Öland har med ett statsanslag af 4,500 R:dr och betydlig enskild uppoffring af kommunen anlagts en större lastbrygga för allmänt behof.
Inom tio minuter var allt klart till ängeln, och strax därpå kom grefven, maskerad som för-förare, så hämskt skön och så lik min älskade Fredrikson, att jag inte kunde återhålla ett sakta och förtjust: Ack! Det var inte mycket, men det var nog. I sådana där fall är männen ovanligt finkänsliga —. Också fick jag mig en riktigt nådig blick — trots mina 49 år. Lyckligtvis skulle jag inte in förr än på slutet, så jag hann hämta mig litet. — Pjäsen är inte alls lång, efter som vi har strukit nästan allt där inte ängeln är med! Kullen påstår, att det är »ett mord», men jag stödde mig på mina erfarenheter från Stockholm — och fick min vilja fram. Herre je, om nu också sammanhang och innehåll tar litet skada, så hvad gör det, om bara folk får skratta. Och skrattade gjorde de — Gud ske lof! Och ändå var hon inte Urängelens direkta kopia! »Nu, tant Lova», hviskade Kullen. »Hu, nej, nej», sa jag — »inte än! Inte alls än!» »Hysch, passa på repliken!» fräste Holmen. Gud, sådana lidanden, tänkte jag, bara för att roa folk! I detsamma flög det genom luften som en hviskning: »Landshöfdingen är här!» »Nej — säg – det — inte —!» skrek jag, färdig att dåna. »Hysch!» sa Holmen så argt, som om han bitits. »Jo, han sitter på första bänken — —» lät det i luften igen. »Kronofogden sitter bredvid i uniform —» »Nu!» sa Holmen. »Aldrig!» sa jag bestämdt. Nu nekar de, men jag är säker på, att jag fick mig en puff med detsamma, ty hvad som eljest skulle ha förmått mig att kasta mig i min egen olyckas brunn, vill jag just se. Hur som hälst, in på scen kom jag, ehuru jag fruktar det var på en sned. När jag såg det stora öppna hålet framför mig, alldeles svart af ögon, tyckte jag att jag sjönk genom jorden med ens. Jag visste inte en smul hvarken hvar jag hade fötterna eller hufvu’t.
Premier, tillfallna Korrektions-Inrätt ningarne efter aflidne fångar, 8: ro. — S:r 229,038:42. 8 2o4,3oi:45.io. Balans till påföljande året: Balans från föregående året: Allmänna Arbetsmanskapets aflöning Extra proviant eller förplägning Garnisonskostnad . ... Beklädnad och Sängkläder Eldning, Lysning och Tvätt . .. Sjukvården . .. Kostnader för arbetens bedrifvande Inventarier och Redskap .. Materialier . ... Reparationer och Byggnader . Hästars underhåll' Diverse upphandlingar och utgifter Afskrifningsproeent . .. Uppfostringshjelp Bevillningsafdrag .. .. Remisslage . Afskrifningar .. .. Levereringar Smed jegårdshäktet. Jrbetsf örtjensten bar utgjort : Vid Södra Korrektions-Inrättningen „ Norra Dito „ Norrköpings Dito „ Götheborgs Dito „ För fångvården öfver hela Riket> transporter m.. m r hafva under revisions-åren utgått följande belopp,. nemligen: ar 1*40- år fl84f. Frår Kongl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 T A IS E Ii L för Lanclel i noin eoch Soldat-torp 2.15 tl. lägenheter utan ina äro inbegripna, Frälse tal Kungsoch Kungs Ladugårdar Derunder lydande Trädgårdar . Krono-Säterier Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll . .' Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Heinman Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Dito särskilde Bergsmans-Hemman Bergsfrälse-Hemman Krouo-Rnsthåll Dito Augments-Hemman Krono-Skatte-Hemman Dito särskilde Bergsmans-Hemmai Krono-Skatte-Rusthåll Dito Augments-Hemman Militie Boställen Civila dito Ecklesiastika dito Domkyrko-Hemman, Frälse Gymnasiioch Skol-Hemrnan, Frälse Dito Dito Skatte Dito Dito Krono Hospitals-Hemman, Frälse Dito Skatte
I Stockholm och de Större Städerna — 36 På Pandet oell i de mindre Städerna — 2 4 Ali annan Underbetjening vid Kyrkorna: I Stockholm och de större Städerna — 24 På Pandet och i de mindre Städerna — 12 I de mindsta Stadsoch Pands Församl ingar - g Innehafva* Klockareoch Organist-tjensterne af en och samma person med särskilta Fonér, uträknas Chartan efter den Pön sotn stiger högst. För Borgmästare eller Ordningsmän i Rikets samtliga Städer; för Rådmän, MagistratsSecreterare, Kamererare, 'Notarier, Notarii-Publici, Stads-Casseurer och alla andra Tjenstemän vid Magistraterna, Rådhusoch Kämners-Rätterna i Stockholm och Götheborg samt vid dessa tvenne Städers Collegier, Cancellier, Contoirs-, Uppbörds och Redogörelse-Verk, rn. m. , enahanda Charta sorn för Civile och ]\4iiitaire Embetsman är faststäld i förhållande till stämpeln å deras Fullmagter. För JDen $ Juli. För Grosshandlare i Stockholm del? Götheborg ... R:dr 155 För Mäklare och Skepps-Clarera ?e i samina Städer 10: För andra Handlande och Fabrikörer derstädes 7: 24 sk? Skrå-Handtverkare och Manufac turister - ■> 3: Andre Borgare sorn ej höja under Skrå .« * - 2:1a I Städgrna af Första Classen: Badman och Magistrats Secreterare 3: Notarier, Notarii Publici, Actu^rier, Casseurer och Fiscaler - 2:12 Grosshandlare * - q : —■> Andre Handlande och Fab.rikörer 4: 24 Mäklare och Skepps-Clarerare 3; — Skrå-Iiandtyerkare och Manufacturister 2:14 Andre Borgare sam ej höra unde? Skrå r 1: 24 I Städerna af Andra Classen:
Diarium, med anteckning, hvad i hvar och en sak blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslutad, samt vid hvarje års slut till RiddarhusDirection häröfver med Berättelse inkomma. 3o §. Fiscalen åligger bevaka, att uti alla befattningar, som till RiddarhusDirection höra, må, enligt utfärdade Reglementen, Instructioner, Författningar och Testamenten, så ock enligt Ridderskapets och Adelns beslut förfaras, och att till rättelse inför Directionen anmäla, hvad lian finnér deremot stridande; att Cassornas rätt och säkerhet yrka och utföra; han äge ock rättighet, att Directionens alla öfverläggningar öfvervara , samt vara vid Cassornas inventerande närvarande, och är pliktig afgifva sitt yttrande i mål af hvad natur som helst, örn någon af Direction det fordrar; honom lemnäs fri tillgång, när han det åstundar, till alla tillåtne Handlingar, Böcker och Redogörelser. 3« §• Skulle, under påstående Riksdag, RiddarliusFiscalcn vara hindrad af sjukdom, eller andru Laga förfall, att i Ridderskapets och 512 Den 20 Junii. Adelns Sammankomster tillstädes vara, och sin syssla förrätta, är det LandtMarskalkens rättighet, att efter förefallande behof en annan i Fiscalens ställe förordna. RiddarJiusCancellisterne. 32 §. Båda RiddarhusCancellisterne skola i allmänhet förrätta det, hvad dem af RiddarhusSecreteraren, antingen på Ridderskapets och Adelns eller RiddarhusDirectionens vägnar, anhefalles, och skola de samfällt biträda den RiddarhusDirecteur, som häfver Genealogiska Handlingarne samt Archivet under dess vård. 33 §. Den Förste Cancellisten åligger föra protocollet i Directions sammankomster, samt anteckna alla ankomne eller afgående bref m. m. Under påstående Riksdag är han Secreterare i RiddarhusUtskottet, och besörjer så väl Protocollet, som alla de expeditioner, hvilka ifrån detta Utskott utfärdas. 34 §.
Af ofvaninförde uppgift på Fabriksoch Manufaktur-idkare, arbeten och tillverkningsvärden inhemtas, att idkarnes antal, som år 1848 var 410, år 1850 minskats till 393, och att arbetarne, som år 1848 bestått af 3,439 per - 20 söner, deremot ökats år 1850 till 3,520, — Tillverknings-värdena utgöra, för år 1848, 4,941,110, för år 1849, 5,090,386 och för år 1850, 4,825,342 R:dr, samt utvisa ett stigande emot de värden, som för det näst förflutna qvinqvennium blifvit uppgifne. Stockholms Handelsoch Ekonomi-Kollegium har i afgifvet utlåtande anfört, att de fabriksyrken, hvilka, att dömma efter de tillverkningarne åsätta värden under ifrågavarande tre år, i någon anmärkningsvärd mån äro i stigande, utgöras af jerngjuteri-handteringen, skeppsvarfs-rörelsen, samt läderlakerare, mathematiska instrumentmakare, siden-, strumpoch talgljus-fabrikationerne, äfvensom fabrikationer af mekaniska arbeten, och att åter de yrken, som synas vara i fallande, äro bomulls-, linne-, klädes-, kort-, saffiansoch tobaks-fabrikationerne jemte garfveri-handteringen, hvarjemte kattuns-tryckerierna alldeles upphört.