Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:r 539. livar kan en flicka af god familj grundligt lära sig klädsömnad? Hur lång tid fordrar en sådan kurs, och hur mycket kostar den? G. Svea Mineralvattenfabrik B e S v a r. kontrolleras och af Professor Severin A l l m - telef. [17271 Vattenkuranstalt, sundt och särdeles vackert belägen vid Östersjökusten, nyrestaurerad, belägen 2 mil norr om Vestervik, öppnas 1 juni, fortgår sedan till 1 september. Lä- karevärden bestrides af legitimerad läkare. Beställningar af rum och förfrågningar besvaras af kamreraren herr C. v. Cedervald, Stockholm, Floragatan 14, endast under april, eller af Brunnsintendenten, adress Loftahammar. Utförligare annons i slutet af månaden. (G. : N e w - ylle Germania! tillverkaren A. Williamson, Stockholm. Vesterlänggatan 57, 1 tr. upp. n lianinoss, Flyglar k 1 jan. och Broderier. &lt; Ärlig lifränta för en inbetalning &lt; af Kr. Den, som ej är belåten med sända varor, får retournera dem. ProfVer endast då 20 öre följa. [1374] o Utan återbetaln. vid döden Newyork Svenska bolag. Newyork Ålder sista födelsedag Germania klädningstyget är ett nytt, nästan outslitligt, tjockt och varmt klädningstyg, som tillverkas i moderna mönster. Priset endast 49 öre metern Kan endast köpas hos Y Lifförsäkringsbolag, grundadt I 8 4 5. Tillverkningen Källviks 3 af tidningen Idun sina tillverkningar C h a m p a g n e d r i c k a, CQ p 55 89,25 80,10 64,35 55 65 f20,5s 106,40 78,66 65 75 denna inregi75 162,26 149,20 95,45 strerade etikett nom garanti för varans äkthet. ländska fabriker. Hufvudkontor för Sverige: Största lager! Billigaste priser! Säljes i StockJiohh hos C. F. Dufva, Drottningg.
Detta kan ske medelst en väl ordnad landstorm, bestående af ett visst antal åldersklasser efter utträdet ur beväringsåldcrn samt utgörande den tredje beståndsdelen af landets försvarssty rka, då stående arméen och beväringen kunna betraktas såsom den första och andra. Medan den af beväringen understödda arméen ombesörjer landets mobila försvar, öfvertager landstormen det lokala och skyddar befolkningen mot fiendens ströftrupper. Medan den aktiva hären sysselsätter de fiendtliga hufvudmassorna samt för detta ändamål efter behof fördelas eller concentreras samt förflyttas till de lämpligaste punkterna öfver hela riket, skall landstormen på hvarje ställe, dit fienden i mindre afdelningar inrycker, utföra folk — eller guerillakriget. Den bör aldrig ställa sig i vägen för fiendens hufvudmassor, utan vänta tills dessa passerat, samt då rigta sin verksamhet mot fiendens flank, ryggoch förbindelse-linier. Den bör med öfverlägsen styrka öfverfalla smärre fiendtliga afdelningar, svagt eskorterade, transporter och föga besatta orter, förstöra och spärra vägar, besätta af naturen starka pass, samt på allt sätt hindra och försvåra utförandet af alla fiendtliga anordningar t. ex. lifsmedels och kontributioners indrifvande, in. m. d. Genom sin talrikhet och allestädes befintlighet blir landstormen af största vigt vid ett försvarskrig. Och om af densamma äfven blott den del, som råkar i omedelbar beröring med fienden, kommer i verksamhet, så tvingas fienden dock genom mängden af små afdelningar, som beständigt äro färdige till anfall, att qvarlemna högst betydliga stridskrafter, hvilka härigenom urståndsättas att verka mot landets aktiva armée. Denna deremot behöfver ej splittras för en mängd småposteringar, utan dess olika afdelningar kunna alltid hållas koncentrerade, hvarigenom dess försvarskraft betydligt okas. Sådan är den kraftiga medverkan, landstormen kan skänka försvaret, och mera får man ej heller fordra af densamma, såvida man vill hålla sig inom det möjligas gränsor. Mera behöfver ej heller medborgaren göra, sedan han i beväringens leder fullgjort den förnämsta delen af sin värnepligt.
Till Sunne naturskönt belägna prästgård hörde ett stort landtbruk med många tjänare, och uppsikten öfver dessa tillkom nu den unga flickan, då faderns tid var hårdt upptagen af i8U5 Soliga inre sommar — hell, Som, då den yttre oss lämnat, varar Och ännu i skymmande kväll, Trefnad åt hemmen sparar. Curt Tkelander. pastoralvården inom den vidsträckta församlingen med dess mer än 10,000 invå- nare, hvartill kom prosteriet öfver Frykdals kontrakt och jämte allt detta det fortsatta trägna arbetet med hans svenska historia. Inom församlingen fanns ännu intet ordnadt skolväsen, hvilket naturligtvis vållade den nitiske skolmannen mycket bekymmer, men när äfven de yngre döttrarna hunnit växa upp, blef en stor sal i prästgårdens flygelbyggnad upplåten till skolsal, där de unga flickorna årligen undervisade ett stort antal fattiga barn, under det kyrkoherden själf bestod skolmaterialerna. Af ven en större söndagsskola kom småningom till stånd. Vid inträffande sjukdomsfall vände sig i första hand den fattigare befolkningen alltid till prästgården, där man till lindrande af nöd och plågor med kärleksfull beredvillighet gjorde hvad man kunde, i det icke blott goda råd och anvisningar, utan äfven fria läkemedel utdelades, och detta tillkom också husets döttrar. Inom prästgården rådde således ett flitigt, men därför icke nedtyngande arbete, ty det var frivillighetens, och kärleken gör j u. allting lätt. När arbetstimmarne för dagen voro slut, företogos uppfriskande promenader i de vackra omgifningarna, hvarunder fadern förstod att på ett för de tinga anslående sätt samtalsvis upprulla lefvande taflor ur historien, konsten eller naturvetenskapen. Den ena gången var det ett blad ur vår svenska historia, en annan gång ett skede ur Tysklands, Englands eller Frankrikes historia, som utgjorde ämnet för dessa af tonsanita], och åter en annan gång fick den omgifvande blomstermattan eller den tindrande stjärnhimlen gifva uppslag härtill. Det var m e d ett ord ett lif i tankens och de stora verkligheternas värld, som icke lämnade ram för småsinnets sysslande med dagens » on dits ». Vid den tända aftonlampan lästes sedan ankommande tidningar och nya böcker, hvarigenom man inom litteraturen alltid följde med sin tid.
St:r kommit i tillfälle att pröfva de särskilda behofven. Men detta är ju kreditivens natur, att medlen kunna, efter K. M:s pröfning, för oförutsedda behof användas. Summornas större eller mindre belopp verkar ingen förändring häruti. Då E. St:r beviljat så stora kreditiv-belopp, måste de antagas jemväl hafva förutsatt, att dessa belopp kunde komma att före nästa Riksdag användas. Skulle äfven för sådana utgifter, som 63 § EegisFm afser, E. St:rs pröfning af behofven föregå, så inser jag icke, hvartill kreditiven skulle tjena. Men glanspunkten af Hr Gr.s föredrag eller det som han synes med mesta intresse hafva omfattat, är neutralitetsfrågan. Så uplysande och lärorikt än föredraget i detta häiiseende för mig varit, så beklagar jag, att detta ljus blifvit uptäudt så sent, eller först sedan saken är en fait accomplé. Yi veta nemi. alla, att neutralitetsfrågan redan genomgått pröfning af 3:ne, om jag så får kalla dem, autoriteter. Den första var Hemliga Utsk., som, efter hvad kändt är, i sin fullständigaste helhet godkänt den afgifna neutralitetsförklaringeu. Den andra var E. St:r vid sista Riksdag, som inför thronen, genom särskild adress, nedlade en gärd af tacksamhet för den omsorg om Rikets väl, som genom neutralitetsförklaringen blifvit ådagalagd; och den tredje är Svenska folket, hvars stora majoritet, ja, jag påstår, ojemförligt stora majoritet, otvetydigt instämt i E. St:rs uttalade åsigt. Ett fjerde tribunal i denna fråga återstår ännu, nemi. Konst.Utsk. Det har nu under öfverläggningen blifvit upgifvet, att en gjord antnärkn, i neutralitetsfrågan der blifvit underkänd. Om så är, så bevisar det, att äfven majoriteten der hyllar samma åsigt om den af Regeringen i omförmälda hänseende följda politik, som uttalats af Hemliga Utsk. och R. St:r vid sista Riksdag.
Föreningens föremål är att lemna årligt understöd: 1:0 åt delägare, som icke åtnjuter lön å stat eller erhållit afsked från Statens tjenst med pension, men uppnått 55 års ålder och vid landtmäteriet tjenat 3oår; 3:0 åt delägares enka, som ett år eller deröfver varit med mannen sammanvigd före hans död, dock icke sedan enka träd t i nytt gifte; 3:o åt delägares under äktenskap aflade barn, intilldess de hunnit 17 års ålder; äfvensom efter särskild pröfning: 4:o åt delägare, utan afseende på ålder och tjenstetid, som genom sjukdom eller olyckshändelser förlorat förmågan att fortfarande tjenstgöra; 5:o åt delägares enka, sorn i fattigdom stadd är, äfven om hon mindre än ett år med mannen varit sammanvigd; 6:0 åt delägares efterlemnade barn, fortfarande äfven öfver ofvan«stadgade ålder, då de, vid saknad af andra tillgångar, genom sjukdom eller lyten äro ur stånd att försörja sig sjelfva. § 2. Hvarje vid landtmäteristaten antagen tjensteman, landtmäteri-auscultanter deruti äfven inbegripne, äga, utan att derigenom gå i mistning af de förmåner, allmänna pensionsförfattningarne samt delaktighet i annan pensionsinrättning medföra, uppå derom gjord anmälan, deltaga i denna förening emot erläggande af nedan stadgade afgifter: 1:0 årlig afgift af 10 r:dr b:co, att erläggas året efter det, då delägare fyllt 21 år, och under derpå följande 33 årj intilldess han uppnått 55 år, så framt han icke dess - Den | Min c. id. jä förinnan med döden afgår, då ingen afgift för dödsåret erlägges; 2:0 bgford r i ngsa fgift af to r:dr b:co att erläggas året efter, sedan befordran skedde: aj till vice commissionseller afvittringslandtmätare; bj tili commissionslandtmätare; och cj till tjenst med lön på stat; 3:o en tiondedels (
I anledning af vackt motion, att frågor om Hemmansklyfningar och besutenhet må från LagmansRätt, lika med andra tvistemål i vanlig besvärsväg få fullföljas. Af den 9 sistledne Maji. Nto 64, 1 anledning af väckt fråga, anr 42 Den 3 Junii e. rn. gående Expeditionssättet af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner i besvärsmål. I anledning af väckte motioner och ändring uti 12 §. af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, om inteckning i fast Egendom. N:o 66- T anledning af väckte motioner, angående dels ändring uti 13 §af Kgl. Förordningen den 13 Julii 1818 om inteckning i fast Egendom, dels tillägg till samma Författning. Angående yrkad ändring uti 23 §• af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, om inteckning i fast egendom. Angående föreslagen ändring uti 24 §• af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818 om inteckning i fast egendom. I anledning af väckt motion om upphäfvande af 25 §. uti Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom. N o 70. Angående föreslagen ändring uti Författningen om inteckning i jord och fast egendom å landet. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiVt skotten : Af den 26 sistledne Maji: N:o 71. Angående yrkad förändring uti skyldigheten till vägars underhållande. Den 3 Jiuiii e. m. 43 Af den 10 sistledne Maji. Öfver väckt motion, angående byvägars anläggning och underhållande. Angående rättighet tili grustägt å andras ägor för underhållande af allmänna vägsrne, samt sättet och ordningen till samma »ättighets bestämmande och begagnande. Af den 14 sistledne Maji: N:o 74. I anledning af väckt fråga om jemnkning i SeglationsOrdningen till förmån för Rikets mindre Sjöstäder, Från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet: Af den 20 sistledne Maji: N:o 99. Om inrättande af Directioner för d^f IndeltaCavalleriets beklädnad m. m.
» Tollereds ås dito, å 3,200 R:dr; dito dito, 2,559: 79. » upprensningen af Ysby å inom Walda, Tölö och Släps socknar af Fjäre härad, å 3,600 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, 2,743: 13. » sänkningen af Ramsjön och utdikningen af derom kring belägna vattendränkta egor inom Ljungby, Winberga, Stafsinge och Morups socknar af Faurås härad, å 10,800 R:dr; dito dito, 10,821: 38. » rätningsoch rensnings-arbeten i Tvååkers-ån inom Himble härad, å 18,800 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, 18,800: — » sänkning af Stensån inom Skummeslöfs, Östra Ka rups, Woxtorps och Halslöfs socknar inom Höks härad, å 15,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 4 procents ränta, 15,000: — 12,795,129: 43. 14,550: — 2,525: 94. 1,389: 27. 442: 4. 1,684: 2. 5,443: — 3,300; — 5,439: 65. 2,399: 78. 2,455: 13. 9,957: 38. 23,877: 2. 15,000: — Transport: 9,943,912: 79. 12,883,592: 66. — 37 — Transport: 9,943,912: 79. inom Elfsborgs och Hallands lån: för sänkningen af sjön Weselången m. fl. vattendrag inom Marks härad af Elfsborgs län och Wiske härad af Hallands län, å 40,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent ärligen, med beräkning af 3 procents ränta, 40,000: — inom Elfsborgs län: för sänkningen af Hasserås-sjön samt upprensningen af Lerbyoch Snapperuds elfvar inom Åmåls och Mo socknar af Tossbo härad, å 5,400 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, 5,399: 72. » utdikningen af Hössna mader inom Hössna och Knåttle socknar af Redvägs härad, å 12,579 R;dr; dito dito 5,534: 76. » upprensningen af Säfve å inom Kullings härad, å 5,055 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta, 3,592: 28. » upprensning af Steneby-elfven inom Steneby socken af Wedbo härad, å, 9,750 R dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, 8,989: 29. » dito af Bredängsån i Wäne härad, å 2,640 R:dr; dito dito, 2,855: 32. » utdikningen af Lenghems mader inom Kinds härad, å 3,600 R:dr; dito dito 4,579: 75. » sänkning af Närén och Köttsjön inom Holms och Skölleruds socknar,
Emellan undertecknade Rote-interessenter för Roten N:o i3o Norslunda vid Hundra Härads Comp. af K. Uplands Reg:te har öfverenskommit ined sonen Jan Anderson i Rosenlund, att till Soldat antaga emot följande vilkor: 1:0 Bekommer Soldaten i legd 16 R:dr 32 sk B:co, hvaraf hälften bekommes, då karlen hos Konungens höga Bef:h:de blifver inskrifven, samt den andra hälften den 1 Oct. 1829. 1 IL 29 226 Den 17 Februarii f. m. 2:0 Åkern vid bostället får karlen begagna, bestående af ii tunnlands utsäde årligen, dessutom af Roten årligen bekommes 2.*ne tunnor spannmål hälften råg och korn samt den vid Roten tillhörande Soldatäng, och dessutom af Krogsta årligen ett lass välbärgadt hö vid Krogsta, a Lisp. på lasset, samt 4 tj°g logbunden långhalm af hela Roten. 3:o Täpporna vid bostället får karlen begagna, samt vid Roten årligen så 2:ne kappar ärter samt litet roffrö. 4:o Vid Krogsta bekommas årligen 3:ne lass långved samt vid Norslunda efter behof. Hästar bekommas till qvarnresor af Roten efter tur. 5:o Bekommer karlen årligen ett par dragare till Stockholm, som af Roten utgå efter tur. Årliga lönen blir 1 R:dr 32 sk. B:co; skopenningar 1 R:dr 32 sk. Gärdesgårdarnas hägnande skall karlen sjelf bestrida, då vilket dertill tages på Rotens skog och med dess dragare framföres. Med föreskrifne contract förklara vi oss på ömse sidor nöjde. Norslunda d. 21 Nov. 1828. Anders (A) Andersson äldre Jan (JJ) Jansson, i Krogsta. unga Jan (J) Jansson, Jan Anderssonj Lars Gustafsson i Norslunda, Soldat. Rote-intercssenter.
En abonnerande publik är alltid en fin och för‘ näm publik, en som lyser upp salongen och på samma gång skaffar teatern bestämd inkomst. Åter ett drag af finansiel talang i förening med kärlek till det sköna och praktfulla. Abonnemang är dessutom något som brukas i arldra land, t. ex. i Paris, icke blott på Stora operan, der det väl alltid varit en med den högre operamusiken, med académie royale, impériale eller nationale de musique på det oupplösligaste förenad “ institution ", liksom hos “ Ralienarne * i verlden, medan det ännu fans sjungande italienare i Paris, utan sedermera äfven på Théåtre Fran^ais. Att abonnemang infördes på sist nämde teater var ett snilledrag af direktör Perrin, som derigenom åstadkom, att hans teater icke blott, såsom förut, besöktes af de literära och verkligt konstälskande, utan också kom på modet hos den fina verlden, hvilken icke alltid är så literär och hvars konstkärlek stundom är något ljum, men som likväl anses adla både konsten och literaturen, när hon någon gång vill visa sig tiuld mot dem. De som gerna se sakerna i svart, och dessa äro kanske icke så få i vårt glada Stockholm, sågo ingenting ljust i teaterstyrelsens påhitt med abonnemangen och trodde, att det vore ett alldeles dödfödt förslag. Utgången har visat, huru orätt de hade och huru riktigt öfverintendenten Westin bedömt sin publik. Det är han som triumferar, detta naturligtvis till stor förargelse för svartskådarne och kanske äfven för ett par andra teaterdirektörer i Stockholm. Äfven den lilla förargelseklippa som bestod i skilnaden mellan onsdagsoch fredagsabonnemangen tyckes vara lyckligen kringseglad.
Och til betalande af de andra skulderna, 25 Rdr, 10 sr (sk), 4 rst (runstycken), skulle församling(e)n göra sammanskott, i anseende til reparation både i Prestg(årde)n och vid sochnstug(a)n, med 20 sr (sk) för hvarje helt oförmedlat mantal och i proportion af de mindre hemmantalen, samt 4 s (sk) af hwart säteri, i anseende til deltagandet i sochnstugu reparation. Sexmännen komma att upbära detta sammanskott vid de til stundande husförhören. Hvad häraf öfwerblifver, sedan skulden är betald, förwaras i kyrkocassan til församl(ingen)s framtida behof. § 5. Til sochnemännens påminnelse, uplästes nu både hvad allm(änna) lagen och 3ne Herrar Landshöfdingars efter hwarannan utferdade Kungörelser, åren 1767, 1786, 1799, inneholler om swinkreaturens ringande, så snart kjälen är ur jorden. J anledning hwaraf hwar och en, som då eger oringade swin, kommer at böta 1 Rdr, hälften til angifvaren och hälften til fattigcassan, utom de böter, 8 s (sk), för hwardera svinet, som allm.(änna) lagen ålägger egaren och tildömer brofogden el(le)r hvar och en annan, som uptager och angifver dem; äfvensom Brofogden, om han försummar hafva noga akt härpå, är förfallen till lika wite, 1 Rdr, och som Brofogden Carl i Kårtorp, hkn (hvilken) nu ej war tilstädes, försummat hafva noga akt på oringade swin, hwarigenom dikesrenarne vid landswägen blifvit uppotade, så ålades honom nu 1 Rdrs plikt, att til nästa söndag betala. § 6.
Ehuru ifrågavarande Förordning, såsom endast åsyftande sådana bolag, som uteslutande hafva till ändamål att, i enlighet med de uti densamma föreskrifna vilkor, drifva bankrörelse, eller Bank-bolag i egentlig mening, efter Utskottets förmenande icke gerna skulle kunna så tolkas, som nyss blifvit förmäldt, har likväl Utskottet funnit anmärkningen böra föranleda till en sådan förändring af ordalagen i Förordningen, att de icke ens lemna rum för möjligheten af missförstånd om deras rätta mening; och har Utskottet derföre i 1 §:n af nedanstående nya förslag till Förordning infört ett af de väsentligaste kännetecken på der ifrågavarande bolag, nemligen att de drifva bankrörelse genom en vald styrelse. Genom detta tillägg anser Utskottet sig hafva undanröjt anledningen tili berörde anmärkning och med detsamma besvarat det hos sistnämnda Riks - Bankooch Lag-VIskollets Utlåtande N:o 6. Stånd i sammanhang med nyssberörde anmärkning och för vinnandet af de med densamma afsedda ändamål, väckta förslag om sådan förändring uti Förordningens rubrik, att der icke skulle föreslås till upphäfvande Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824. Vidare har, likaledes hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, vid 2 §:n blifvit anmärkt, att den borde innehålla bestämd föreskrift om och på hvad vilkor person, som icke är svensk medborgare, kunde få ingå såsom delegare i enskild Bank, som här i landet stiftas. Tillåtelse för sådan person, att i Sverige vara bank-delegare med solidarisk ansvarighet ansågs nemligen kunna medföra svårigheter af betänklig art, särdeles i händelse kontant tillskott erfordrades utöfver hvad delegarne vid bankens stiftande tecknat, enär sådant tillskott af utländsk man icke med lätthet kunde utkräfvas; och vore frågan af desto större vigt, som bland de förslag till bank-reglementen, hvilka för närvarande berodde på Kongl. Maj:ts sanktion, funnes ett, som afsåg bildandet af en Bank i södra Sverige, bland hvars delegare befunne sig en person, hvilken icke var svensk medborgare, ehuru han egde fastighet i Riket, och hvilken tecknat sig för ett belopp af 300,000 Riksdaler.
Voteringen började klockan half till i eftermiddagen och befunnos, efter dess slut klockan half till a eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit som följer: Ja — 82. Nej — 5 a, J följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen förde särskilte protocoll blifvit uppläst, Hans Excllence förklarade, att Ridderskapet och Adeln sålunda bifallit Ekonomiutskottets s'enare Utlåtande, rörande väckte frågor om ArbetsCommenderingars upphörande m. m. Föredrogs och bifölls Herr Rosenblads, Bernhard, den 1 dennes gjorde hemställan, det de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena uti bifall till BancoUtskottets den 22 sisth December under N:o 90 aflåtne och den 1 1 derpåföljde Januarii eftermiddagen på bordet lagde Momorial, med förslag angående vissa förändringar af Bankens sedlar, till deras Valeurer, Text, Format m.m., garantierna emot missbruk och förfalskningar, samt ordningarne inom Banken för olika sedelsorters utbyte och förvexling. i68 Den 3 F c b r u a r i i f. rn. Remitterades till StatsBancosaint Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Friherre Cederströms, Anders, den i dennes e. m. på bordet lagde Memorial, innefattande anmärkningar vid Utskottens under N:o 26 afgifne, och den 8 sistlidne Januarii förmiddagen till Utskotten återremitterade Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående fortfarande anslag till Strömrensningar och lättade vattencommunicationers befrämjande.
Hammaren och klubban möttes i luften, hvarvid klubban sprang sönder i små bitar, af hvilka några foro så hårdt i hufvudet på Tor, att han föll till jorden. Hammaren åter träffade Rungne midt i hufvudet, så att hufvudskålen krossades. Jätten föll omkull, och hans ena fot kom att ligga öfver Tors hals. Tjalfve gick dit för att hjelpa Tor, men kunde icke. Så snart åsarne sporde, att Tor var fallen, kommo de äfven alla för att lyfta bort foten, men kunde ej rubba honom från stället. Då kom Magne, Tors och jättinnan Järnsaxas son, som blott var tre nätter gammal. Han lyfte bort foten som ett intet, och sade: »Det är stor skada, fader, att jag kom så sent; denna jätte, tänker jag, kunde jag hafva slagit ihjäl med min näfve». Tor reste sig då upp och helsade vänligt sin son och sade, att han nog skulle blifva en dugtig karl, »och vill jag», tillade han, »gifva dig hästen Guldmanke, som Rungne egde». Odin sade då, att det icke var rätt, att han gaf denne präktige häst åt en jättinnas son, och ej åt sin fader. Hufvudtanken i denna myt är: ljungelden slår ner i fjället och splittrar det. Hrúngnir, förmodligen af hrúga, rynka, lägga veck på veck, är det nakna, skrofliga fjället med sina tinnar. Mökkrkálfi af mökkr, dimma, tjocka, och kálfr, kalf; »kalf kallas ett mindre föremål i jämförelse med ett större». Tor och Geirröd. Loke hade en gång låtit fånga sig af jätten Geirröd (fn. Geirröðr) samt, för att rädda sitt lif, måst lofva att skaffa Tor till hans gård, utan att denne hade med sig sin hammare, sitt bälte och sina järnhandskar. Loke förmådde äfven Tor att företaga denna färd, samt gjorde honom sällskap, likasom ock Tjalfve. Under vägen tog Tor in hos en gyg, som hette Grid.