Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frankrike framstår dessutom som ett lefvande exempel dels derpå, att der de sanna konstitutionella idéerna’ ännu icke äro utvecklade, der hjelper föga den politiska lagstiftningens yttre förmer; man må än aldrig så flitigt förändra dem, blir det enda resultatet, det ena slags godtyckliga regementets ersättande af det andra. Frankrike visar derjemte, alt äfven den mest demokratiska utsträckning af den allmänna valrätten dels icke nerflyttar den politiska myndigheten der den enligt formen och grundsatsen borde förläggas, dels icke tillfredställer arbetsklasserna och således icke eger den lugnande bestämmelse man förutsatt. De samfälda valen rekommenderas vanligen derföre alt de skulle förmå utestänga dessa de enskilta intressenas inflytande, som inom klassvals-represenlationerna anses utöfva en så skadlig inverkan. I intet land är dock skandalen större i delta afseende än i Frankrike. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 2Z Oclober. 4617 ben och af Kongs. Franska Orden pour Is marils mHilkurs Herr Osmé! 2acco, som enligt Riddarhus, Utskottets intygande alla nödiga prästanda fullgjort. Bifölls. Ridderskapet och Adeln ätskiljdes kl. ^ till 2. Zn ststem krotocolli. H.. 6. Lilver stolpe. Onsdagen den 25 October. kjsnum kl. 5 eftermiddagen. Ordförande Herr Grefwe De ja Gsrstie, ^a cob. Upplästes ett af Riddarhus - Utffottet inlem, Nadt sä lydande: -Hörsamste Memorial! HoS Riddarhus - Utffottet, har till desi genomseende och granskning bliswit söredragne Jntroductionsprästanda för Majoren Olod jacob känsel, och betz broder Capitain Larl ^xsl KanZel, hwilka genom Kongl. Ma, jestäts nädiga Resolution af den 29 Juni: 1809 blifwit adopterade uti Adcliga Ätten von kost N:o 687 ä Riddarhuset. Och fär Utskottet, enligt wänlig praxis, detze Jntroductivns - Oocumenter till Högloft.
4 Talg-, Stearin-, / 26 Bevillnings-Utskotlels Memorial, N:o 16. Öfriga slag O/j,or. aj om kontra-prop.osilionen: N:o CO. Den som vill, att tili kontra-proposition i hufvudsakiiga omröstningen, angående införsels-tullen å öfriga slag Ljus (än Talgsamt Stearinoch Margarin-), antages Pre ste-Ståndets beslut att bestämma denna tull sålunda : Vax-, hvita och spermaceti 1 #. 12 sk. andra slag 1 #. 9 sk. röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antagés tilli kontra-proposition Borgare-Ståndets beslut i afseende pä dessa slag ljus, innefattande följande bestämmelser: Vax-, gula 1 <f(. 8 sk. införsels-tull. hvita och spermaceti . 1 10 sk. d:o. andra slag 1 //. 10 sk. d:o. å) i hufvudsaken : N:o 61. Den som bifaller Utskottets af två Stånd godkända förslag, att bibehålla gällande införsels-tull för »Ljus: Vax-, gula,» 16 sk., »Vax-, hvita och spermaceti-» 20 sk., samt »andra slag,» 20 sk., allt per €i., röstar Jäj . Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (l:a Alternat.) Preste-Ståndets beslut. (2:a Alternat.) Borgare-Ståndets beslut. I afseende på art. Oljor, feta, bade Utskottet föreslagit, att »Bom-, Hamp-, Palmoch Spermaceli-Oljor» skulle sammanföras under en rubrik med 6 rst. införselstull per //., och att införsels-tullen å »andra till Apotbeksvaror ej hänförliga, eller eljest ej specificerade slag» feta oljor måtte nedsättas frän 1 sk. 4 rst. till 1 sk. $C:det. lietta förslag bar i sin helhet endast af Bonde-Ståndet blifvit godkändt.
Utskottets till Borgareoch Bonde-Stånden gjorda inbjudning att sig förena i Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillade mening, att det till manufakturernas och fabrikernas understöd anvisade kreditiv, 2,700,000 R:dr R:mt, må, under hvartdera året 1858, 1859 och 1860, förminskas med 150,000 R:dr nämnde mynt, är afslagen af Borgare-Ståndet, men deremot af Bonde-Ståndet antagen; vid hvilket förhållande, och då Utskottets förslag i denna del således blifvit af 3:ne Riks-Stånd gilladt, Borgare-Ståndets skiljaktiga beslut ej påkallar någon åtgärd. Det af Utskottet tillstyrkta stadgande, hvarigenom högsta tillåtna skuldsättningsbeloppet i Handelsoch Näringsdiskont-fonden för låntagare eller accep - I Banko-Ulskollels Memorial N:o S7. 3 tant bestämmes til 200,000 R:dr R:mt, är gilladt af samtliga Riks-Stånden, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden likväl med den förändring, att orden: låntagare eller acceptant skola utbytas mot orden: låntagare och acceptant: i följd hvaraf nyssnämnda stadgande kommer att erhålla denna lydelse: »Högsta tillåtna skuldsättnings-beloppet, för hvilket någon såSom låntagare och acceptant får blifva häftande, deruti ej inbegripet hvad han kan vara skyldig i egenskap af trassent, endossent, hypotheksutgifvare eller löftesman, eller i och för kassa-kreditiv, eller mot utpant af vågförda effekter, må icke öfverstiga 200,000 R:dr R:mt.» Af samtliga Riks-Stånden är jemväl godkändt Utskottets ibland vilkoren för medels emottagande på uppoch afskrifnings-räkning framställda förslag, att »å insatta medel beräknas från och med första helgfria dag efter insättningen högst tre procent ränta, med rättighet för Fullmäktige att, efter sig företeende omständigheter, icke allenast vid samtliga eller något eller några af de särskilda
Majits nådiga Bref af den 19 November 1831, varit de svagare rusthålls-hemmanen till understöd i rusLning tilldelad t till 1834 års utgång, finge dessa hemman ytterligare tillgodokomma, att från och med 1835 och tills vidare utgå af 3:dje Hufvudtitelns besparingar; men om åter vederbörande roteringsskyldige skulle vägra att den ifrågavarande vakans-afgiften erlägga, komme nådigt förordnande alt meddelas om uppsättning och utgörande af effektiv rotering för Regementets hela styrka, eller 1000 man, intill dess den slutliga regleringen kunde försiggå. Sedan, vid hållet sammanträde i Länet, rustoch rotehållarnes Deputerade enhälligt stannat i det beslut, att antaga Eders Kongl. Majits förrherörde nådiga förslag, täcktes Eders Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 1 Augusti 1838, förklara, att frågan dervid finge då bero, såsom följd hvaraf och i anledning af Eders Kongl. Maj:ts Befallniugshafvandes i Jemtlands Län reqvisition, Stats-Kontoret å 3:dje Hufvudtitelns besparingar ulanordnade den ruslhåHarne i nåder tillagda ersättning för åren 1839 och 1840 med de 2,000 R:dr, som utgjort föremål för Revisorernes framställning i denna punkt. 12:o. Med anförande, att, lill följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 19 Juni 1840, 239 R:dr 42 sk. 8 r:st. blifvit af 3:dje IJufvudlilelns besparingar utbetalda i ersättning för skjuts och underhåll åt en Kommendering ur Elfsborgs Regemente, hvilken beordrats att i Götheborg utgöra Kungsvakt under Hans Kongl. Höghet Kronprinsens samt Hans Kejserliga Höghet Storfurstens af Ryssland vistande derstädes, hafva Revisorerne ansett, att, då i Götheborg finnas förlagda nästan liela Götha Artilleri-Regemente och en mindre del af Kronprinsens Hussar-Regemente, nämnde
Lag desto hellre bör afhjelpas, som uppehåll i utmätningen eller försäljningen kan deräf förorsakas; samt att de diarier, hvilka under-executor, enligt Kongl. Förordningen den 28 Junii 1 798, är skyldig att föra och hvar tredje månad tilt E. K. M:s Befallningshafvande insända, böra innefatta fullständig anteckning om beskaffenheten af de hinder, under-executor vill, till sin befrielse från ansvar för fördröjd verkställighet, åberopa; äfvensom alt samma diarier, i ändamål att för E. K, M:ts Befallningshafvande underlätta möjligheten, dels att rätt bedöma den uppbörd, under-executorn i utmätningsväg har om händer, dels ock att kunna med anledning deraf vidtaga nödige åtgärder till bevarande af parters rätt, bora i en column upptaga beloppen af alla de fordringar, hvarföre utmälningsverkställighet under tiden är äskad, och i en annan column utvisa allt hvad på samma tid blifvit redovist, med inoch utgående balancer; ty få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, nu i underdånighet framlägga följande förslag till Författning i ämnet: Med ändring af Kongl. Förordningen den 11 December 1766, angående Kronofogdars skyldighet och ansvar i utmätningsmål, Kongl. Brefvet den i3 Julii 1775, om Magistraternes åliggande vid Domars och Utslags verkställande och Kongl.
Orden ”mellan innevar:de ech nästkommande riksdag” återfinnas icke uti 63 § Reg.F.; ty der slår blott: ”Dessutom böra, för oförutsedda händelser, tvänne serskilda tillräckliga summor anslås, och till utbetalning ä R. St:s riksg:s-kont. anvisas: den ena att vara tillgänglig, dä Konungen, till rikets försvar, eller andra högst vigtiga och angelägua ändamål, sedan hela Stats-Rädets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner vara oundvikligen nödig”; 1 Reg.F. är således ingen inskränkning gjord för Konungen att begagna lilla kreditivet, äfven sedan R. St. hafva sammanträdt. Grundlagen vållar således icke det dröjsmål med lilla kreditivets begagnande, som skulle härflyta deraf, att Konungen nödgades, under pågående riksdag begära serskild anvisning derå, hvilket skulle blifva följden om denna § antoges, och om stadgandet deri kunde inskränka grundlagens bud. Man bör naturligtvis undvika att framställa sådana föreskrifter, som kunna anses stå i strid med grundlagen, äfven om man skulle vara oförmögen att honom derigenom rubba. Jag anser följaktligen de af mig nyss nämnde orden böra borttagas. Hr von Troil: Att denna § måste återremitteras faller af sig sjelft, dä R. o. Ad. återremitterat den bestämmelse, som fördelar 464 Den 5 Juli f. m. den till lilla kreditivet anslagna summans belopp till 2:ne olika ändamål. Jag skulle dessutom för min del tro att, örn denna § skulle komma att förändras i enlighet med den af Hr von Hartmansdorff nu gjorda anmärkmn, så vore det ganska ändamålsenligt; men jag ber likväl att fä fästa uppmärksamheten derpå, att § 106 i riksg:skont:s nuvar:de reglemente (hvilken § är lika lydande med hvad den har varit under flera föreg:de riksdagar) just innehåller dessa ord: att den kreditiv-summa som ”enligt 63 § i Reg.F., bör å riksg:s-kont. anvisas, för att, på sätt samma § innehåller, under tiden mellan innevande och nästkommande riksdag vara tillgängligt” etc.
Om det någon gäng lyckas en sä utmärkt skicklig Befälhcnwarc, four Herr Amiralen, att'uran hjelpreda af hydrografista specialer, inlöpa med en Örlogs-Flotsa pä en och annan - 1214 Den 20 December. nan punkt ak Skärgården, sä torde dock slika opera» tioner möta mänga swarigheker sch icke asrid lika lnck< ligen aflöpa. Det högsta de ansörds händelser stichs bewisa, more oberäknad! lyckan, Besälhchwarens genis och tilltagjenhet, men aldrig kan nian deråt sinka kill hydrogroflsta specialers umbärlighet för inre flöjtten i allmänhet och Skärgårds Flottans operationer i yn» nerhet. Att äter tillräkna en nägra manaders gammal Sjömäknings-Cörps, Frrgatrni Bellonäs olycka torde Herr Amiralen sjelf, wid närmare eftersinnande, fln« na lika origtigt som obilligt. siinIceoberA. Bägge besia Dictamina remitterades till Stats, Utstvtlet att uptagas i sammanhang med de tvid StatS-regleringcn förut gjorde anmärkningar. Hans Excellence Herr Grefwe Wacktmeister, Lise» som i Plenum den 16 December förbehållit sig, att skrifteligcn fä aflämna sina an« niärkningar hade dem nu ingifwit, och Herr Grefwe, och Landt Marskalken lät bein upläsas, lydande font följer: Högwälborne Herr Grefwe och Laudt.Marstalks samt Höglofl. Ridderstap och Adel! Alla Fyra Norrlands Båtsmans Compagnie best» Den so December. raiZ besia af ungefärligen 712 Man. Dessa Båtsmän aro danade frän barndomen till Skyttar och ha siva ingen hog för sjömäsendcr. Upfödda med mjölkmat och särjkc sjuknadc altid, och äro missnöjda, cn hajma tagit ett yrke, som ej är enligt med deras charakter.
Denna olägeuhet har fordom varit till en del afhjelpt genom den betesrättighet, staden då lärer haft sig beviljad å Kronolägenheterne Köpingsön och Byslätten samt Köpings Djurgård. Numera beror det på aftal med angränsande jordinnehafvare, att ernå betestillgång för stadsboernes kreatur, och i sådant hänseende är det för dem al ganska stor vigt, att nyssnämnde Kronolägenheter kunna för sådant ändamål från desammas arrendeinnehafvare upplåtas. Skog. Den åt staden donerade Allmänning om 187 tunnland och 17 kappland, inom Odensvi socken, blef år 1842 indelad till trakthuggning i 50 lika stora lotter; och har den härefter år 1843 i samma cirkulation först afverkade lotten lemnat 54 famnar ved. Så väl denna som framtida skogsafverkningar från Allmänningen äro af stadens invånare anslagne till fördelning emellan härvarande Skoloch Fattigvårds-inrältningar, till en tredjedel för den förre och två tredjedelar för den sednare, emot åtagande för Skolan och Fattigvården, att aflöna skogvaktare för Allmänningens vård och tillsyn. Allmän Undervisningsanstalt. Under år 1842 bragtes till fulländning QGh invigdes den, enligt Kongl, Majrts nådiga Bref den 7 September 1836, reorganiserade Skolinrättningen härstädes uti det föregående året färdig - byggda Skolhus af gjutet kalkbruk, indeladt i 2:ne våningar, med rum för lä rame samt 2:ne större lärosalar, nemligen en i öfra våningen för Rektors klass och en i den nedra för Vexel-undervisningen, hvilken sednare begagnas gemensamt af omkring 104 barn af båda könen från Köpings Stadsoch Lauds-församlingar. Sin slutliga fulländning, enligt uppgjord plan, ernådde denna om stadens berömliga uppoffringar vittnande inrättning genom den år 1843 jemväl började och Rektor åliggande Söndags-undervisningen för handtverkslärlingar.
o Jag vill icke vidare trötta R. o. Ad., utan slutar med den anhållan, att LagUtsk:s betänkande måtte antagas med de modificationcr, som jag tagit mig friheten hemställa, nemi. ”Att, med ogillande af mom. litt. a) och b) i Utsk:s tillstyrkan, Ståndet måtte besluta att samma mom. skola erhålla följande lydelse: a) att allmänna slraffarterne böra vara följande: l:o Dödsstraff, 2:o Landsförvisning, 3:o 4:o 5:o 6:o 7:o 8:o 9:o 10:0 Fängelse vid vallen och bröd, ll:o Böter; b) att straffarbete eller fängelsestraff bör vara: Första grad — straffarbete på lifstid, Andra grad — straffarbete från 8 t. o. m. 10 år, Tredje grad — straffarbete från 6 8 år, Fjerde grad — straffarbete från 4 6 år, Femte grad — straffarbete från 2 4 år, Sjette grad — straffarbete eller ensamhetsfängelse från 6 månader — 2 år, Sjunde grad — straffarbete eller ensamhetsfängelse från och med 30 till och med 180 dagar; Att utur punkten d) uteslutas orden ”till en början”; Att i stället för punkterne f) och g) måtte beslutas:
a t t f ï h det egentliga iiiniiet: » kviiinwiis invdjande i fsttig~r&amp;rdsstgrelser~, öfvergi till er1 debatt om vara fzlttigvHi~dsförlii1landeii i all iniinhet, tick emellertid en laiilplig itfsliitning genoin, fröken .Till? / E.rzgstl.önz, iivilken med stöd af sin erfarenhet s&amp;soni skolrhdsleclaniot kunde intyga, a t t tviirt emot livad som f r h vissa 11811 gjorts gallande, det legala arbetet, I h g t if * n a t t y a en 1.ia1nsko på intresset, vore en ytterligare sporre, en kraft, livars viirde ej nog lriinde franiliållas. Det sar nied en helt annan kansla kviiii&gt;aii arbetade da lioii gjorde det tinder ansvar ocli hade deii tillfredsstfillande vissheten, att hennes röst vore af en afgöraiide betydelse. Med iiigrn tacksiigelseord till talarlie afsliitade ordförande mötet. En fråga. Studie af Rz.trt Roest. » Si je voiis le disais pom: t-nat, qiie je VOLIS aiine, Qiii mit, bi: ui.ie niis yeux blens, ce que voas en diriez? Det var inottot öfver eii liten novell, lian slagit upp. Haii ryckte till ocli bet sig i liippeii. Egeiidoiiiligt - 1ia.n Iiade tagit, ilet oiippsl~iirna ~iovellliiiftet finån bordet, gjort iiågra hastiga snitt ined papperskiiifven och det första? soni mötte lians blickar, voro dessa ord, soin pk poesiens sprMz öfveisatte lians stiiiidigw tanke. Han bladdrade i boken. Haii f m i ej flera än dessa t v i strofer af poemet.
Sorn numereringen af de nya sedlar, hvilka från Banken utgifvas, med undantag af dem å 16, 12 och 8 skillingar, verkställes medelst machintryck, emot öfverenskommet och uti Memorialet N:o 184 upptaget pris; samt, beträffande åter numerering och datering af sedlar å nyssberörde vaieurer, ersättningen derför torde böra bibehållas vid det belopp, densamma tillförne utgjort; har Utskottet funnit senare delen af 145 vara öfverflödig, och fördenskull uteslutit den från puncten i3:o. Enligt den faststälda Tjenstgörings ordningen för Sedel-Contoiret tillhör det Chefen derstädes, med biträde af der anstälde öfrige Commissarier , att granska förslitne sedlar; i hvilket afseende Utskottet utbytt ordet: "vederbörande Commissariers” j uti §. 1 5 r , emot orden: ”Commissariernes i Sedel-Contoiret”; och är i öfrigt redactionen af samma §. något förändrad, genom puncten >4:0» Puncten 15:o har Utskottet ansett böra inflyta i Reglementet, såsom en hänvisning, i afseende på inlösen af de nvare sedelsorterne. Några vidare föreskrifter i detta fall, än de, Kongl. Maj-.ls Nådiga Kungörelse af den 5 Mars i836r innehåller, tror Utskottet, för sin del, icke vara erfordei lige. Med föranledande af Utskottets uti Betänkandet N:o 27 gjorde, af Rikets Ständer bifallne, hemställan, är §. i52 ändrad, på sätt af punct 16:0 iuhemtas. Banco-Ulskottets Memorial, N:o 182. Sora den af Banco-Fullmägtige faslstälde Ordnings-Stadga, i och för invexling af gamla mot nya Banco-sedlar vid Låne-Cantoiren i Götheborg och Malmö, är öfverensstämmande med de i §.
Lommelanda Hogdal Näsinge Skee Kärnö Lur Tanum Qville Svenneby Bottna Tossene Askum Grafvarne och Kongshamn Bro Brasta Lyse Lysekihl Häby Forss Skredsvik Bäfve Herresta Högås Bokenäs Dragsmark Fiskebäckskil Grundsund Torp Myckleby Röra Morlanda Gullholmen 24 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 20. Län. Götheborgs och Bohus Hallands Fögderi. Oroust och Tjörn Inlands Götheborgs Fjäre Socken. Tegneby Långeland Stala Käringön Mollösund Walla Klöfvedal Stenkyrka Tjörns hufvud eller Rönnängen Klädesholm Forshälla Restered Ljung Ödsmål Norum Jorlanda Solberga Holta Lycke Häresta Thorsby Alla socknarne i Vestra Hisings härad Alla socknarne i Östra Risings härad Carl Johan Frölunda Askim Styrsjö Släp Walda Tölö Hanhals Onsala Ölnevalla Landa Fril - Kongl. Maj:ts A åd. Proposition, A:o 20. Län. Hallands Christianstads Fögderi. Fjäre Warbergs Halmstads Laholms o Norra och Södra Asbo samt Bjäre Socken. Frillesås Wäsö Stråvalla Åhs Torpa Lindberg Träslöf Tvååker Morup Stafsinge Skrea Estra Steninge Harplinge Söndram Wapnö Snöstorp Trönninge Edsberga Laholms Landtförsaml» Skummeslöf Östra Karup Tjärby Båstad Vestra Karup Houf Torekow Grefvie Förslöf Barkåkra Höja Ströfvelstorp Köpinge Ingelstorp Walleberga Bill. lill K. St. Christianstads Malmöhus Willands och Gärds samt Albo Kongl. Mcij:ts Nåd. Proposition, N:o 20. Fögderi. Socken. Ingelsta och Järresta Löderup Borreby Hoby Nöbbelöf Cimbritz Gladsax Rörrum Melby Hvitaby Raflunda Maglehem Åhus Ljungby Gualöf Ivetofta Malinge Farhult Jonstorp Brunby Wäsby Wiken Allerum Helsingborgs Landtförsaml» Råhus Qvistofta Glumslöf Herslöf Öija Tofta St.
Radbandet gled snabbt och oupphörligt mellan fingrarna, under det läpparna sakta rörde sig utan att frambringa något ljud. Äfven under det hon sysslade med den sjuke, lade kudden till rätta eller mätte ut dropparna, rörde hon läpparna. Hon var aldrig så upptagen af bönen, att hon ej tänkte på den sjuke, och aldrig så upptagen af den sjuke, att hon glömde bönen. Ibland sjönk radbandet ned, och från något gömsle i den vida nunnedräkten tog hon fram en andaktsbok, i hvilken hon läste. Allt som oftast flög ett surrande bi eller en mångskiftande fjäril in genom det öppna fönstret. Nunnan lyfte ögonen från boken, när det surrande ljudet närmade sig, och slog med sin smala hand ut i luften för att jaga undan den bevingade fridstöraren. Så sänktes åter blicken. Men i samma ögonblick patienten gjorde den minsta rörelse, fäste hon de bruna ögonen på honom med allvarlig uppmärksamhet; behöfde han hennes hjälp, lades boken undan, i annat fall fortsatte hon läsningen med samma djupa andakt. Den andra af dessa tysta vakterskor var en ung kvinna, som satt framme vid de öppna glasdörrarna, men med stolen vänd inåt rummet, så att ej den minsta rörelse den sjuke gjorde skulle kunna undgå henne. Men medan nunnan vakade med detta stilla, pliktmättade, afslutade lugn, som läres i klostercellen, vakade den unga hustrun med en bäfvande själs ångest, ett älskande hjärtas bultande vånda, med hvarje flygande pulsslag, hvarje skälfvande nerv. Det syntes på de nästan pinsamt uttrycksfulla dragen, på den mörkröda ångestsky, som i en sekund målade kinden för att i nästa sekund strömma tillbaka mot hjärtat och låta hyn återtaga sin vanliga, matta blekhet, och på ögonen, som skiftade färg och uttryck allt efter som tankarna jagade hvarandra. Också hon hade en bok, men handen, som höll den, låg slappt i knäet. Hon hade ej ro att läsa.
Härefter borde all Bevillning, en lin. drig Tullafgift för inkommande varor undantagen, upphöra, och Statsverkets behof bestämmas med förhöjning eller minskning af ett visst antal dagsverken. Genom detta Bevillningssätt »kulle ej mindre alla klagomål öfver en öfver* Bevillnings-XJtskattett Betdn&andtn. *7 drifven beskattning försvinna, än ock då Statsverkets intrader samt löntagares inkomster på lik* sätt uträknades, mera säkerhet äfven i dessa delar vinnas, flere andre fördelar att förbigå. Men då Bevillnings Utskottet, som i afseende på den uppgifna beskattningsgrunden å förmögenhet, får åberopa sitt här ofvan anförde yttrande, rörande 1810 års principer, för öfrigt funnit det för beskattningen föreslagna sätt, eller dess bestämmande i dagsverken, som sedan skulle i penningar beräknas, utom vidlyftighet i Räkenskaperne, medföra ovisshet för de skattskyldige, har Utskottet ej eller af sådan anledning trott sig kunna till antagande hemställa ofvanomrörde af Herr Friherre Schultzenheim uppgifna förslag. Både hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln och hos Vällofl. Borgare-Ståndet hafva motioner blifvit gjorde om Bevillningssummnns fördelning, än efter antalet af Uänen, deras iner eller mindre storlek, rikedom eller fattigdom i enlighet med en deröfver upprättad tableau samt sedermera utaf en genom Konungens Befallningshafvande* försorg sammankallad Comrnittée, bestående af ortens redligaste och kunnigaste män inom Hä raderne och Socknarne efter deras storlek och välmåga; än och att Taxerings-Tabeller borde upprättas öfver allaUän och districter; samma tanke har Utskottet funnit med mera fullständighet utförd uti ett på trycket utkommet och lill Bevillnings-Uiskottet dediceradt Beviilnirigsförslag, hvil. ket
Tarifen för kredit-upplaget och transito-afgif ten, tillika med nämnde bifogade Tarif, godkändes; och Prof.-Utdrag den 31 Maj och 4 Juni 1851. 303 lt:o Betänkandet, pag. 70—75, angående Tulltaxe-underrättelserna, jemte det till dem uppgjorda förslag, Godkändes, med den förändring, att 7 § sista momentet ansågs böra redigeras i enlighet med beslutet under lit. h) \id införsels-tull-tarifens pröfning, på sätt ofvan sägs; hvarjemte till handlingarne lades yttrandet, pag. 75, angående 24 §, samt den vid slutet af betänkandet gjorda anmälan. Den 31 Maj. Från Hederi'. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs Bevillnings-Utskottets betänkande: N:o 5, angående Tullbeviillnngen, hvarvid Ståndet med hufvudsakligt afslag å betänkandet, för sin del antog nu gällande Tulltaxa till fortfarande efterrättelse, dock, med de af Riksgälds-fullmägtigen Bengt Gudmundsson tillstyrkte modificationer: dels att de nu gall - lande förbud borttagas och ersättas af en Tullbevillning å till ineller utförsel förbudne varor till ett belopp af 33J procent af tullvärdet, dels att, hvad Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, tillstyrkt i afseende å tullindringarne samt tull å kaffe och socker, godkännes, och dels med det under diskussionen gjorda förbehåll, att Ståndet framdeles må yttra sig öfver den på Bevillnings-Utskottets åtgärd ännu beroende fråga om tullbestämmelse för socker och sirap, kommande från Norge. Den 4 Juni. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 21 och 24 sistlidne Maj på bordet lagda betänkande: