Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Briljant belysning. Fullkomlig belåtenhet garanteras hvarje köpare. G. HAMMAR, o o 30 Mahnskilnadsgatan o c h skönhetstvål icke nog TCostar 7 ling läkareslåndet. [516] Lilla i [506] under » I. ~ Halmstad. Breflåda. anno:isen, verkligen sin &gt;H DIVERSE. A. Maria. S. hvilket belopp lämpligast insändes medels postanvisning. liöstkursen en skola af god ton. med första plats att undervisa i vanliga skolämnen (icke främmande språk) Pris: f ö r hvarje elev 15 kr. Den sökande, hvilken eger vana både som lärarinna och 25 o c h f ö r tre 35 k r. o lektris, har god helsa och gladt lynne Anmälningar samt har utgått från ett mycket godt mottagas m u n t l i g e n eller skriftligen i lärarinnans privata b o s t a d, Vesthem. Anspråken äro ej stora. De 33, 2 tr. bästa rekommendationer kunna föremannagatan tes. Närmare upplysningar kunna erJOSEFlNE G ULLBERG, hållas genom Iduns Redaktion, dit p svar, märkta &gt;E. H. », ock torde f. d. Etui&amp; Portfölj förefaller. G o d a b e t y g. S v a r t. språken. G o d a rekommendationer. Svar SS &gt; ^ till E M. JsAt^y familj. E. S. W den 1 Oktober i skolans stora, eleganta o c h centralt b elägna lokal. måndagar, onsdagar o c h fredagar. iDgen kurs afslutas f ö r än alla eleverna första beflita A. R. Häller sig g o d i liera ä r. Lisbeth. 0 Dansinstitut tager Undervisningen PLATSSÖKANDE. t r I Fru JOSEFINE GULLBERGS Annonser. kunna? Småländska frän Stockholm, som lider af hönsfeber. Stenia. Lifförsäkring till verkliga kostnaden.
— 287 — lätteligen kunna förfaras; hvarföre en rymligare och mera passande lokal för denna, i afseende å landets näringar, vigtiga inrättning visserligen vore af behofyet högt påkallad. Chalmerska Slöjdskolan I €xötlieborg> De uti Kongl. Kammar-Rätten, för år *84© utan och för år x84i med anmätkningar, granskade räkenskaperna utvisa: Uebel, år 1840. år 1841. Balans från föregående året: Ir Uppbörd: Årligt statsanslag å Riks-Statens grde Hufvndtitel 3,ooo: 4,000: — • Donationsmedel från Frimurare-Barnhuset 3,ooo: 3,000: —- Dito frän Dito , till underhållande af Skolans fasta egendom, , 166: 32. — 3oo: — Extra inkomst 20: — S:r 6,166: 3a. — 7,320: — Summa 7.487: 3i. 2. 8,017: 22. I. Credit» Utgift; Aflöning . 3,616: 3a. — 3,6'00: lustrumenter, Materialier, tekniska Samlingar m. m. samt diverse , 3,173:25. r. 2,492: f3. 8» S:r 6,790: 9. 1. 6,092: r3. 8r Balans, till påföljande året i Behållning . 697:22. r. 926: 8. 5» Bliånt kapital . • • . r,ooo: .S:r 697: 22. Samma 74.87:31. \ ' 2. 8,0*7: 22-, ff. i ?rA'*’ Utaf f)'(le Hufvndlitelns medel har denna Skola, till oeh med år 1840, uppburit 3,ooo R:dr årligen; men, för att bereda Skolan en nödig ansedd utvidgning, uppfördes för densamma af Rikets sednast församlade Ständer ett till 4.000
RiksdagsBeslutet, §. 44' i56 Konungens, f. d., enskilda förmögenhet, II s 4!9» 420* Konsterna, fria, Se RiksStatens femte Hufvudtitel. Koppar, utlemnad af MagazinsDirectionen till taktäckning å Kongl. Slottet, II s 587, 838, 83.9, Constit. Utskottets Anmärkning dervid, III s i35, 147. StatsUtskottets Betänkande, IV a. s 1060—1063, bif. af PresteStåndet, IX s 344» af BorgareStåndet, IX s 349, af Adelli, IX s 364- Underd. Skrifvelse, X 1. s 346, 347. —« och Jern, om användande af Kronans Tionde-, för Flottornas behof, StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 7o4 — 7o7, bif. af Adeln, IX s 197, af PresteStåndet, IX s 200, af BorgareStåndet, IX s ao4, af BondeStåndet, IX s 209. — bergs Län, medel till arbetsförtjenst för torftige innevånare i; II s 684 — 687, 7o3. — Ränta, I 1. s 835. ■— Skiljemynt, angående liqvid med Staten för det beslutade nya; BancoUtskottets Betänkande, VI 1. s 22, bif. af BorgareStåndet, IX s 120, af PresteStåndet, IX s 129. — Tull, Avesta, I 1. s 836. Korn, angående försäljning af 100 Tunnor, Rån Westerås KronoMagazin. Se Magazinslnrättningens Förvaltning. Kortbevillnings Stämplingens verkställande, om förändring i afseende på. Koskull, Landshöfdingen m. m. Baron, åtalad af Justitia: Ombudsmannen, II s io85 — 1093.
Ar staten ens berättigad att insätta en person till en församlingsledare och på samma gång säga till honom: du får icke sysselsätta dig med denna din församlings vård annat än på de stunder, du kan stjäla tindan från ett annat vigtigt kall, som jag ock lemnar dig och som ensamt för dig fordrar alla dina krafter. Ar det rätt mot församlingen? Ar det rätt mot den, som bär namn af dess herde? Utom det nu i korthet bemötta skälet mot prebende-pastoratens indragning, har man ofta hört anföras kyrkans behof af det skydd, som förmenas ligga i deras bibehållande. Hvilar då Christi kyrka på så svaga grundvalar, att hon behöfver ett sådant konstgjordt skydd? Hvad lärer oss historien? Finna vi kristendomens herrligaste blomstringsperiod» under de tider, då det mesta eller minsta af detta s. k. skydd kommit honom till del? Ingen lärdom bringar väl kyrkohistorien till större visshet 88 Den 13 Januari. hos oss, än den, att sanningen ej kan hindras i sitt segerlopp kring verlden. Men månne dessa segrar vunnits genom motsägelsernes undandöljande eller genom deras uppdagande och blottande? Träder man ej i den skarpaste strid mot historien, om man menar det ens vara möjligt att genom tvångsmedel utestänga liign och villfarelser? Det myckna ordandet 0111 de faror för kyrkan, sorn skola uppstå, om det eller det skyddsvärnet borttages, synes mig dessutom — jag bekänner det — vittna om alltför litet förtroende till sanningens egen makt; det gudomliga behölver icke, begär icke skydd af menniskor! Visserligen omfattar det föreliggande förslaget icke endast de nu af img i korthet berörda lärare-prebendens upphörande; det går ut på indragning af alla prebendepastorat. Jag har dock ej vågat gifva mig in på frågans behandling i denna hennes liela utsträckning; med afsigt har jag inskränkt inig till den del deraf, som alser föremål, hvilka legat inom området för min närmare synkrets.
Under de senare åren användes ofta, särskildt till fina tyger, en så kallad kemisk tvätt, som både är beqväm och ger ett godt resultat. Följande metod kan rekommenderas: 12 ort terpentinolja och 9 ort salmiakspiritus skakas väl tillsammans och slås i ett ämbar varmt vatten, hvari man upplöst t % mjuk, hvit såpa. Så mycken tvätt, som vattnet godt kan täcka, lägges i blöt deri under 24 timmar. Då tas den upp och kramas lätt ur, hvarpå man häller så mycket kokande vatten i blandningen, att den blir ordentligt ljum. Man tvättar då häri tyget rent och sköljer ur det med två omgångar vatten, som slås kokhett öfver, och med hviket det får stå så länge, tills vattnet svalnat. V i skola i en sista artikel omnämna tvätt af ylle och den egentliga kemiska tvätten. Teater och. musik. Kongl. Operan gifver i dag (onsdag) Gounods opera » Romeo och Julia » för hundrade gången. Att detta varder en verklig festföreställning kan man taga för gifvet. Alla biljetter voro redan tidigt utsålda. På fredag uppföres » Aida ». Första symfonikonserlen gifves om lördag efter följande program: 1) Ouvertyr; 2) Konsertstycke för violin och orkester af konsertmästaren Tor Aulin (solopartiet utföres af tonsättaren); 3) Aria ur » Euryanthe » af Weber (hr Oscar Lomberg); 4) » En sommarsaga », symfonisk dikt för orkester af Andreas Hallen; samt 5) symfoni A-dur af L. van Beethoven. Aulins och Hallens kompositioner gifvas för första gången. Abonnementsföreslällningarna, till hvilka anteckningen afslutas om lördag, taga sin början måndagen den 14 dennes, då Donizettis opera » Leonora » uppföres efter några års hvila. Dramatiska teaterns elevskola. Anmälningar om inträde i den elevskola dramatiska teaterns association med snaraste ärnar öppna, emottagas hvarje dag å dramatiska teaterns scen kl. 1 — 2 e. m. Den 9 okt. ningar nedlagt minnen, tankar o c h erfarenheter ur sitt andligt rika lif allt från ungdomsåren till ålderdomens dagar.
I följd deraf lior jag, att en ny lönereglering i K. M:s Cancelli snart åter kommer i fråga, och skulle del'före önska, att den föreslagna inbjudningan ej må af R. o. Ad. bifallas. Jag skulle likväl, för den händelse, att R. o. Ad. behagar besluta en inbjudning, vilja hemställa, om icke Frih. Roye uti sitt yrkande ville göra den ändring, att det endast må blifva de tjenstgörande embetsmännen i K. M:s Cancelli, sorn skola åtnjuta löneförhöjning, så att de ej må lillgodonjutas af dern, sorn äga tjenstledighet. För öfrigt är jag af Gr. Cronhjelm förekommen i fråga derom, att RiddOrdn. föreskrifver, det målen skola förekomma i den ordning, de på föredragningslistan äro upptagna, såvida icke Ståndet på Hr Gr. o. Landtmrs framställning annorlunda besjutar. Således skulle jag önska, att, om detta ämne skall först afgöras, Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos., huruvida R. o. Ad. finner skäl att frångå den ordning, föredragningslistan utvisar; ty i annat fall anser jag behandlingssättet oformligt och tror denna discussion böra uppskjutas, tills målet förekommer enligt ordningen i före* dragningslistan. Hr Dalman: För min del skulle jag tro, att om Hr Gr, o. Landtm, föredragit den af Frih. Roye i sista plenum väckta motion, såsom ägande omedelbart sammanhang med det i dag justerade prot.utdr., är denna föredragn:sordn. fullkomligt lagenlig, Men i anledn. af Frih, Royes yttrande, att endast 2:ne Stånd fattat beslut i de frågor , som föranledt hans begäran om inbjudning, och då en sådan framställning bunde förvilla R. o. Ad., Önskade jag, att Ridd.secret. mätte, såsom jag förmodar, vara i tillfälle att meddela den upplysning, att såväl PresteSt. sorn borgareoch RondeSt:n i alla de punkter, hvarom Frih.
Men jag tror äfven, att egenskapen af sann fosterlandsvän väl luter förena sig med önskningen att öfverflytta lill oss det gagneliga i andra länders institutioner, hvilket kan finnas passande och lämpligt. Skjutsningsskyldigheten är i Sverige ett onus, som är fästadt vid jorden. Det är en börda, sorn, jemte mången annan, trycker den Svenska bonden. Jag tror visst, Gudi lof! att han kan bära dem alla, och jag anser hans ställning i allmänhet ingalunda beklagansvärd; ty der eländet och nöden böjer sina klagorop, der finnes oftast eget förvållande vara dess upphof. Men om bördan än icke är för tung, kan det dock göra godt, alt den lättas, och är det en samhällspligt att härtill bidraga, såvida andra förhållanden det medgifva. För min del finner jag isynnerhet tvänne vigtiga fel vid vårt närvarande skjutsväsende; af dessa drabbar det ena den resande och det andra den skjutsande. Kårt sätt att färdas är nemligen allt för obeqvämt för den förra och skjutslegan allt för ringa för den senare. Att afhjelpa båda dessa olägenheter på samma gång, anser jag derföre i närvarande stund för vårt hufvudföremål. Och detta blir så mycket lättare, som de begge ega ett gemensamt botemedel. Förhöj skjutslegan och förhållandet blir annorlunda; då kan den skjutsskyldige erhålla litet mera ersättning för sitt besvär och dessutom diligence-inrättningar möjligtvis bära sig på de mest besökta landsvägarne, synnerligen om detta blefve en stats-augelägenhet och posten dermed förenades. Den tiden skulle då vara inne, då den resande främlingen icke mer behöfde besväras med utgifter och omsorger för anskaffandet af eget åkdon, och den mindre bemedlade icke mera vore tvungen alt vara ett offer för en Svensk bondkärras många obehagligheter. Till vinnandet af detta dubbla ändamål, fordras emedlertid en allvarlig åtgärd, och vi böra noga betänka, alt det är till ingen nytta för det allmänna att stifta förbättringar, som endast komma alt visa sina frukter på papperet. Detta tror jag likväl skulle blifva förhållandet med det förslag, som Utskottet nu tillstyrkt.
S. D. Återremitterades Stats-Utskottets den 20 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtande N:o 22, angående yrkad rättighet för åtskillige Härader inom Skaraborgs Län till utsyning på Krono-parkerne Hunneoch Halleberg. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 20 dennes e. 111. på bordet lagda memorial N:o 2, om återlemnande af Johan Perssons från Upsala Län inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion, angående besvär öfver markegångs-taxorne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med bifall till Utskottets memorial, förklara motionen tillhöra Stats-Utskottets behandling. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: Friherre Cederströms3 Anders} den 15 sistlidne Februari e. m. på bordet lagda motion om förändringar i 1833 års Lego-stadga för husbönder och tjenstehjon, tillika med de, i anledning deraf,den 19 Februarif. m. och denna dag afgifna yttranden. Expedi - Prot. Utdr. d a8 Mars 184.0. 185 ExpeditionsUtskottet: Herr von Troils, Emil, den 26 dennes f. m. på bordet lagde motion om bestämmande af dagen för nästa Lagtima Riksdags början. Herr von Troila Emil: "Sedan Ridderskapet och Adeln nu afslagit den föreslagna förändringen af 49 §. Regerings-Formen, och det således är gifvet, att Grundlagen ej kommer alt bestämma dagen för början af nästa Lagtima Riksdag, så får jag föreslå, att Rikets Ständer måtte besluta, att nästa Lagtima Riksdag skall taga sin början den 14 Januari 1845.’’ Henna motion torde böra remitteras till Expeditions-Utskoltet. S. D. Föredrogös ånyo och biföllos Stats-Utskoltets den 20 och 26 dennes på bordet lagda Utlåtanden N:o 20, angående
il:o Herr de Mare‘s, derom, att det åt numera aflidne Agronomen Stephens i lifstiden å IN ionde lhifvudtiteln anslagne arfvode af 1,200 R:dr B:co må, fortfarande till Agronomen Anders Johnsson anordnas; i hvilket ämne flera yttranden äro afgifna; 12:o Herr Rydins, örn anslag af allmänna medel till en ny väganläggning emellan Götheborg och Jönköping; 13:o Herr Norinsj i fråga om upphörande af extra rotering af städernes jord; 14:o Herr Lagerqvists} angående tillökadt Stats-anslag för det Kongl. Museum; l5:o Herr HegardlSj angående anslag af Stats-medel till förbättrande af löne-villkoren för en Skol-lärare i Strömstad; i hvilket ämne Herr Bagge äfven sig yttrat; och 16:o Herr Hegardts, derom, att, till staden Kongelf må efterskänkas den arrende-afgift, för år utgörande 80 R:dr 32 sk. Banco, som, enligt contract af den 9 Maj 1796, bör af Kongelf till Kongl. Maj:t och Kronan erläggas för nyttjandet af åtskilliga under arrende å obestämd tid, till staden upplåtna smärre tomter vid Bohus raserade fästning, jemte den så kallade Säfstufvan, hvilket arrende staden icke inbetalt sedan 1834 års slut. Till Bevillnings-Utskottet: l:o Herr NorinSj angående förändring uti nu gällande Bevillnings-förordnings 14 §.; 2:o Herr Fridstedts, angående fortfarande af den Wenersborgs stad Prot. Utclr. d. 6 Mars 1840. 87 ■vid förlidne Riksdag medgifna lindring uti Beviilningens utgörande; uti hvil-? ket ämne Herr Wedberg jemväl sig yttrat. Till Lag-Utskottet: Herr Jacobiss derom, att alla nu existerande serskilde Domstolar, med undantag af Krigs-Rätterne, måtte upphäfvas, samt Lagmans-Räfcterne för landet och Kämners-Rälterna för städerna indragas.
Är det, vid sådant förhållande, väl sannolikt, att jurymanna-valen, som, enligt Hr Itudlings förslag, skulle försiggå i hvarje stad, der boktryckeri finnes, skulle få något lif, någon betydelse, eller är det icke fastheldre vida sannolikare, ja nästan påtagligt, att dessa val icke skulle ådraga sig någon upmärksamhet, och hela jury-inrättningen förfalla? Inom Utsk. var det en ledamot, som rent af föll i skratt, då han föreställde sig utseendet af en jury, bildad uti en småstad i haus hemort, der boktryckeri funnits. Det är icke osannolikt, att de jurymän, som skulle tillsättas uti dessa småstäder, i sjelfva verket skulle komma att tillsättas af boktryckaren, hvilken vore den enda person, sorn möjligtvis hade något intresse i saken och således hade någon anledning att vilja inverka på valet. På grund af dessa sakförhållanden ansåg sig Utsk. kunna taga för afgjordt, att en i enlighet med Hr Rudlings förslag inrättad jury-institution skulle på de aldra flesta orter blifva särdeles illa organiserad. Sedan Utsk. således funnit sig icke kunna lägga Hr Rudlings åsigt till grund för ett förslag i frågan, föll Utsk. ganska naturligt på den tanken, huruvida man icke skulle kunna organisera en tryckfrihetsnämnd lör hela Riket, och då detta icke ansågs olämpligt, började raan eftersinna, af hvem denna gemensamma nämnd skulle utses. Dervid föll man, äfvenledes temligen naturligt, på den tanken, att nämnden skulle tillsättas af R. St:r, hvarom förslag, på sätt Memorialet jemväl uplyser, vid föreg:de Riksdagar varit väckt. Visserligen har en talare påmint derom, att vi hafva t. o. in. blodiga minnen af R. St:rs inblandning i rättsskipningen; men denne talare har dervid förbisett, att dessa minnen gälla något helt annat, nemi, nedsättande af special-kommissioner, hvarom här alldeles icke är fråga. Samma talare har äfven klandrat Utsk. derför, att Utsk. föreslagit, att juryns utväljande skulle öfverlåtas åt tvenne Utsk.
Preste-Ståndets beslut, godtgöras; Och sorn denna votering utfallit med 70 Ja och 49 Nej; samt Ja alltså vunnit, kommer kostnaden för redskapens försegling att af Kronans medel utgå, på sätt sista momentet i 26 §. af Utlåtandet N:o 8 innehåller. Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat Rikets Ständer tillkännagifva. Stockholm den 10 April 1835. 4 lim Utha Stnu~TJtJottets Memorial Nio 44,4. N:o 444. ■Ani. till Exp.-UtsL,den ii April. Memorial, i anledging af verkställd omröstning i frågan om det sättj på hvilket upplåning för Riks gälds-Conior ets behof skall verkställas. Då Ridderskapet och Adeln, Prestesamt Borgare-Stånden, enligt meddelade Protocolls-Utdrag af deli 6 innevarande månad, gillat de uti StatsUtskottets Memorial N:o 4^0, med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens olika beslut i frågan em det sätt, på hvilket upplåning för Riksgälds-Con lorets behof skall verställas,' föreslagne Voterings-^Propositioner-; så diar Förstärkta Stats-Utskottet, i den ordning 69 §. Regerings-Formen föreskrifter, nedannämnde .dag anställt votering öfver följande propositioner; iFörsta Vpteringen, Den, sorn bifaller, att Rikögälds-Contorelsi Obligationer för upptagne lån endast i Svenskt mynt få utställas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej. •Vinner Nej, ofverlemoas det åt :Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, att bestämma hvilket myntslag sorn "helst. Vid voterings-sedlarnes uppräknande hafva befunnits -74 Ja och fts Nej; och som Ja således vunnit, komma Riksgälds-Contorets Obligationer att endast.i Svenskt mynt få,utställas. Ändra, Voteringen.
- hafvandes förslag till, måtte Ständerne föreläggas} EkonomiUtskottels betänkande, bif. af Adeln, s. 284. af Presteståndet, s. 289. af Borgareståndet, s. 291. — i anledning af förslag att frågan om, må från Lagmans-Bätt i vanlig besvärsväg fullföljas; BagUtskottets betänkande, bif. af Adeln, s. 3o4, af Presteståndet, s, 3o9- af Borgareståndet, s. 313. af Bondeståndet, s. 315, •— om rättighet för egare af enstaka, att till andra personer upplåta en del af hemmanets egorymd. EkonomiUtskottets betänkande, bif. af Presteståndet, s. 770. af Bondeståndet, s. 816. återrem, af Borgareståndet, s. 829. Ytterligare Utlåtande bif. af Borgareståndet, s. n4g. •— räntornas utgörande, angående, efter en förenklad beräkning, StatsUtskottets betänkande,. afsl. af Presteståndet, s. 969, bif. af Bondeståndet, s. 988. af Adeln, s. 1005. — talet, -—talet angåöndeatt förmedtåde, m\ ligga till grund för alla Hemmanen åtföljande skatter och onera bif. af Presteståndet, lil. s. 267 af "Borgarestandet, lil. s. 270- af Bondeståndet, ill. s. 274. af Adeln-, III. s. 291. « Hjelprotar, vid de indelade Regementerne, Se Reglering om en jemnare. Hjertås, om Herr Ofverste-Uieutnant, ansökan om återvinning af försuten tid till inlösen af åtskilige Riscont.Assignationer StatsUtskottets betänkande, bif. af Adeln, lil. s. 399. af Bondeståndet, lil. S. 4io. af Presteståndet, III. s. 42t« af Bondestån* det, III. s. 424.
De fortsätta förbättringarne af post-communicacionerne inom Riket, som Kongl. Maj:t warit i tillfälle att widtaga genom Rikets Ständers medgiswande, art öfwerfforcet a postupbörden finge för sadant ändamål anwändas, hafwa werkac till större liflighet i brefwexlingen, och dermed förenad större inkomst. Antalet af de fran samtlige Post-contoren i Riket med posterne befordrade bref utgjorde, är 1834, 2,673,023; är 1838, 2,995,350 stycken: och upbörden, som för är 1834 upgick till 521,643 R:dr 4 ff. 7 r:st., och för 1828 till endast 381,964 R:dr 4 ff. 5 r:st., hade för är 1838 stigit till 573,351 R:dr 7 ff. 4 r:st. Sedan 1833, det första är, för hwilker stycketalet för bref war upgifwer, kill 1838 har detsamma ökat sig med omkring 20 procent. I öfwerensstämmelse med Rikets Ständers beflur wid sista Riksdag har jemkning i postcaxorne för inrikes brefwexlingen blifwit widtagen. Rikets Ständers äfwen wid sista Riksdag gjorda framställningar, angäende förhöjning i skjutslega» wid extra postföring och förändrade grunder för bestämmandet af ersättning till roterade posthemman, hafwa blifwit af Kongl. Mast gillade och i werker satte. Till förekommande af mitzbruk, utan art lägga hinder för den lättnad i brefwexlingen, som Ångfartyg, Diligencer och i wiha fall seglande fartyg kunna erbjuda, har Kongl. Mast meddelat särffilte föreskrifter om wilkoren och kontrollen wid bress afsandande med nämnde lägenheter. Flere äcgärder hafwa blifwit widtagne för att bereda skyndsammare pvst-communicationer sä wäl med kontinenten som directe med Stora Britannien, och derigenom med länder utom Europa.
Låt oss hellre taga det för hvad det är: ett gammalmodigt vackert stycke med tacksamma roller och vackra taflor, och som kan taga sig utmärkt ut på scenen. Men dessa roller spelades ej så bra, stycket var ej så väl satt i scen som möjligt varit, äfven med nuvarande tillgångar. K. operans regissör är den man, som af alla svenskar gjort mest för teaterregiens hos oss försummade konst, han har egnat ett helt lifs arbete och kärlek däråt. Det är därföre » med hatten i hand » som jag här kommer fram med några » erinringar ». En af de viktigaste figurerna i stycket är den gamla Karen. Men fru Strandbergs framställning af den gamla, småleende och gemytlig, var förfelad. Hon är en » klok gumma », denna Karen, hon har äfven på en festdag något mörkt, dystert och vresigt Öfver sig, hon sätter hvarken på sig nystruket len-nonsförkläde och hvit mössa med sidenband eller en älskvärdt småleende min. Hennes tro på elfvor och troll, hvilken samtiden ej riktigt vill dela, har gjort henne sluten och otillgänglig, endast motvilligt sjunger hon sin polska för folket eller talar om för Måns, hur man skall söka skatten. Jag vet ej, om detta missgrepp, i fall det är ett missgrepp, bor förebrås skådespelerskan eller regissören, men den senare bör alltid känna sig ansvarig därföre. Likaså borde hans instruktion hafva verkat, att scenen mellan Elisabeth och Ebbesen gåfvos mera » tempo rubato », de böra äfven till det yttre byta - platser under detta samtal, liksom de leka » kura gömma » med sina ord; ej som nu slå sig ned på ett par stolar och konversera. Jägarekören får ej komma in och ställa upp sig på två led, som kören alltid gjorde förr, men som numera sällan händer äfven i den mest odramatiska opera; den glada jägareskaran rastar ett ögonblick vid källan, men rastar verkligen, och drager sedan vidare.
Skrifvelse, kommer att aflåtas och innefatta uppgift å samtlige Riks-Ståndens valde ledamöter uti ofvannämnde Utskott. S. D. Yid förnyad föredragning af Stals-Utskottets sedan den 25 nästlidne Juli på bordet hvilande Utlåtande N:o 218, i anledning af återremissen å samma Utskotts Utlåtande N:o 62, angående regleringen af utgifterna under Riks-slatens 10:de Hufvud-Titel, blefvo, sedan af Ståndets protocoll för den 5 näsllidne Maj upplyst var, att första, andra och femte punkterne samt 6:te punkten Litt: b. och c. af sistnämnde Utlåtande, förut blifvit utaf Ståndet bifallne, de öfrige delarne af dessa begge Utåtanden i följande ordning handlagde, nemligen: Fröt.