Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men som deruti ingå Landtförsvars-departementets kommando-expedition, Topografiska korpsen samt de å Generalitets-slalen nu uppförde Adjutanter, hvaraf de begge förstnämnde staterna borde ur Riks-staten försvinna och sistbemälde Adjutanter från Generalitets-staten uteslutas, så komme i första rummet att till betäckande af kostnaden användas anslagen för dessa stater eller personer, utgörande: för Kommando-expeditionen , 13,540: » Topografiska korpsen 33,700: » Adjutanterne å Generalitets-staten 12,150: eller tillhopa R:mt R:dr 59,390: så att endast skillnaden häremellan och de beräknade 84,350 R:dr eller 24.960: — behöfver särskildt anvisas. För General-stabens personal afses derjemte 13 tjenstehästar, men då härunder inbegripas de 6 för Kommando-expeditionen redan beräknade hästar eller rationer, ifrågasättas således nu endast 7 nya häst-rationer, att utfalla enligt föreslagne grunder från anslaget till furagering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar. Indelta Arméen. Kavallerioch Infanteri-regementena. Då den för indelta Arméens befäl år 1833 vidtagna lönereglering, hvarigenom bland annat åsyftades likhet i aflöningen emellan alla dithörande regementen och korpser af samma vapen, icke i någon mån medfört en sådan öfverensstämmelse, samt vissa befälsplatser dessutom obestridligen äro alltför svagt allönade i förhållande till lefnadsbehofven Transpart R:dr R:mt 215,017: 75. 144 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JYs” 1, om Statsverket 1836.
Emedlertid har så skett; majoriteten, ehuru ringa, har ansett att allmänna val böra blifva gällande för en ny representation hos oss, och ehuru litet denna majoritet må hafva uttryckt den allmänna opinionen i landet, Don ai April f. ra. a5i lill och med pluralitetens inom representationen, så måste elen respecteras, emedan det är den majoritet, som grundlagen berättigar att afgöra dvlika frågor. Vi hafva således vid denna riksdag icke annat alt förvänta än eli representationsförslag, bygdt på principen af allmänna val, och det återstår för oss intet annat att göra, än att åt nästa Ständer öfverlemna delta förslag, så godt vi förmå detsamma frambringa. Jag förutser således och efter hvad jag yttrat, torde jag få säga, att jag önskar, alt delta förslag icke af nästkommande Ständer må antagas; men della hindrar icke mig alt önska, det ett sådant förslag må så godt sorn möjligt öfverlemnns och att alla bristfälligheter så mycket möjligt är derifrån mätte afskiljas, så att man ej må anse de deruti befintliga felaktigheter ligga i sjelfva grunden utan i detaljerna. Skulle dessutom den förkastelsedom , som man bär velat uttala öfver ifrugavar. förslag, komma att äga rum, så förutser jag, att samina oro och samma ovisshet öfver ämnet i lo år skall fortfara sorn nu visat sig. Ganska få äga förmåga att för sig uppställa ett fullständigt representationsförslag, grundad t vare sig på ståndseller allmänna val; men bor man eli sådant lörslag gifvet, så lärer en livar, sorn närmare intresserar sig för denna fråga särskildt, och i allmänhet för nyttiga reformer inom fäderneslandet, använda något af den tid, som förflyter till R. St:s nästa sammanträde, för all granska detta föislag och öfvertyga sig om dess fördelar och brister. liefinnes det då att ett representationsförslag, grundadt på principen af allmänna val, och så väl uppgjord', sorn representationen kunnat detsamma tillvägabringa, likväl icke motsvarar behofvet, icke uppfyller de fordringar man gör derpå, eller Ständernes förhoppningar i allmänhet, då har man ytterligare anledningar att hoppas, alt kommande Ständers Coust.Utsk. skall söka att på andra grunder bygga ett antagligt förslag.
Föredrogs ånyo och bifölls Statsoch BancoUtskotlens den 28 sistlidne November under N:o 33 afgifne, och den 7 derpåföljde Januarii e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Låne-understöd af Allmänna medel till Trollhätte Canaloch Slussverks-Bolag, för fullbordande af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus Län. 220 Den 3 Februarii e. tn. Viel förnyad föredragning bifölls Stalsoch Banco-Utskottens den 3 sistlidne December under N:o 40 afgifne och den 35 derpåföljde Januarii e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående afskrifning af de från Banken och RiksgäldsConloret till Hjelmare Canaloell Slussverks-Bygguad lemnade Låue-underslöd. Föredrogs ånyo och remitterades till Lagutskottet Herr Printzenskölds, Carl, d. 1 dennes e. ru. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att Lag-Utskottet måtte anmodas, icke allenast till RiksStånden inberätta, huru den i Utskottets Betänkanden N:ris 58 och io3 upptagne fråga, angående ändring i r8 och 19 §§ InteckliingsLagen, blifvit af RiksStånden afgjord, utan oek afgifva ett fullständigt motiveradt yttrande, angående den behandling af ärendet, som Utskottet anser böra af de fattade besluten blifva en följd. Föredrogs ånyo och bifölls BaneoUtskottets den 26 sistlidne Januarii under N:o 104 aflåtne och den 2.9 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande tillstyrkan, att en Medaille må, genom BancoStyrelsens försorg, präglas och utdelas, till minne af Hennes Maj:t Drottningens högtidliga Kröningsfest.
Du känner mig ej, och fäster dig dock med hela ditt oskyldiga själ vid mig, men på mig skall du icke bedragas. Den 3 Juni aft. kl. 6. Man dricker åter thè, och jag hastar till dig, Emilia! Gud vet om jag härefter blir i tillfälle att för hvarje dag skrifteligen göra dig någon anteckning. Må den derföre göras medan jag det kan. Sittande på däck har jag i dag betraktat himlen, hafvet, klippor och grönskande förbiseglade uddar, sjögången har ej varit stark, men likväl någon dag har dock varit lycklig nog, att ej känna delaf, ehuru en oförutsedd anledning för ett ögonblick höll på beröfva mig min fattning. Som sagdt är, jag satt ifrån morgon bittidag på min vanliga plats invid relingen, och visste ej, stundom blott af Rosas påhälsningar väckt till det närvarande, hvad tiden led, då middagsklockan lät höra sig och jag såg Hof-Rådet nalkas mig. "Nå min goda Mamsell! får icke jag med den store skaldens ord fråga: 'har hon ej skådat berg och lunder, och sund och öar förr än nu,' nu har hon sutit hela guds långa förmiddagen och betraktat allt detta så troget, som skulle hon väntat, att bakom någon bergsudde upptäcka en länge saknad, eller måhända otrogen älskare." Vid dessa skämtsamt yttrade ord, bjöd den vänlige gubben mig armen, samt förde mig ned i salongen; men, borta var mitt själslugn, hela min varelse hade vid hans sista ord erfarit en smärta, som skulle jäg sårats af tusende dolkstygn; en ovilkorlig skälfva genomfor min kropp, och försvagad, måhända tillika af sjögång, nedsjönk jag sanslös på den första stol mig mötte.
Preste-Ståndet den 3o Borgare-Ståndet den 3o Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse } angående Svenske undersåters skyldigheter, när de vilja bosätta sig eller resa utrikesj samt utlänningars rätt att inkomma och bosätta sig i Riket. (Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Bet. N:o 18, äfvensom samma Utsk., i förening med Lag-Utsk., afgifna Uti. N:o 16.) S. A. K. Rikets Ständer hafva under öfvervägande förehaft, huruvida lämpligt vore att bibehålla de genom Commerce-Collegii kungörelse den 8 September 1756, Kongl. Förordningen den 18 Februari 1768 samt Kongl. Kungörelsen den 30 Maj 1781 utfärdade, m. fl. stadganden, hvarigenom Svensk undersåte, serdeles manufactur-arbetare, de som ega kännedom om bergverk, äfven som skeppsfolk, vid ansvar af böter, kroppsstraff eller ock förlust af medborgerlig jemte arfsrätt, på sätt nyssberörde Kungörelse, för de förstnämnde, samt omförmälde Förordning, i lista morn., för bergsfolk och, i öfrige delar, för sjöfarande, innehåller, förbjudes att, utan erhållet tillstånd, ur Riket sig begifva, jemte det straff blifvit bestämdt för den, sorn till sådan förbrytelse lockar eller bjuder; och som, äfven under förutsättning alt det med dessa Bih. till R. St. Prot. 1841, to Sami. 1 Afä. t 61 48* Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Beträffande åter Jemtlands Hästjägarc-korps, der redan nu, enligt Kongl. Brefvet den 8 Oktober 1851, rusthållarne äro befriade från åliggandet, att vid möten och mönstringar underhålla hästarne, men med uttrycklig förbindelse, att besörja fourageringen under marchedagarne, till hvilka, jemlikt författningarne, äfven inoch utrycknings-dagar skola räknas, finnér Utskottet, i enlighet med hvad Kongl. Majit i Nåder yttrat, någon ytterligare lättnad i fouragerings-skyldigheten för rusthållarne vid denna korps icke vara af behofvet påkallad och hemställer således, att Nils Larssons motion ej må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda. b) af Riksdags-fullmäktigen Guslaf Bjerkander från Skaraborgs län, hvilken likaledes med föranledande af högstberörda Nådiga Proposition hemställt, att då de för närvarande afsutna kavalleri-regementena icke blifvit i Nåder ihågkomma med någon fourage-passevolans-afgiften motsvarande lindring, ehuru de sednare lika så väl som de förra finge bekosta underhållet af hästar medelst erläggande af så kallad hästvakans-spanmål, Rikets Ständer ville, för sin del, besluta, dels att rusthållarne vid de afsutna kavalleri-regementena måtte be.viljas ett mot fouragepassevolans-afgiften svarande afdrag på den årligen utgående hästvakans-spanmålen och dels att rusthållare vid så väl de beridna, som de afsutna kavalleriregementena måtte komma i åtnjutande af samma lindring, som blifvit i Nåder föreslagen för rotehållarne vid indelta infanteri-regementena, eller 3 R:dr 18 sk. 0 r:st banko årligen för hvarje nummer till karlens beklädnad; men dä Utskottet, 1 öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t i Nåder yttrat, anser de afsutna kavalleri-regementena eller korpserna genom förmånen utaf afsittningen redan åtnjuta all den lättnad, som skäligen kan dem beviljas och ej heller finner anledning att för rusthållarne vid de beridna rusthålls-regementena tillstyrka någon ytterligare eftergift än hvad. som redan blifvit af Kongl. Maj:t föreslaget och af Utskottet förordadt, hemställer Utskottet således, att icke heller denna motion må hos Rikets Ständer vinna afseende.
Sluteligen har en värd Ledamot af Vallöf!. Borgare - Ståndet och en värd Ledamot af Hedervärda Bonde-Ståndet väckt fråga om utgättaflde af prescriptionstid, inom hvilken alla Statsoch Bdnko-Utskotlens Betunkandcn. 113 y Riscont-Papper borde uppvisas. Förenade Utskotten , sorn ärkänna angelägenheten häraf,’ skola icke underlåta, att föreskrift _ härom Uti Reglementet meddela. Sedan förenade Utskotten nu besvarat de egentliga anmärkningarne, rörande sjelfva utredningen af Filial - DisConterne, återstår förr Utskotten att yttra sig öfver de, angående Dis< cont-Bolagen, väckta frågor, Härvid förekom* : mer aldraförst den af en Värd Ledamot af Hög* | lofl. Ridderskapet och Adeln gjorda anmärk! ning dervid, att Utskotten icke skolat riktigt anfört det af Götha Canal - Bolag meddeldte •• svar på den af Banco-Utskottet framställda frå* I ga, enär Utskotten sagt, att Bolagets svar va* | rit obestämdt och villkorligt. Sjelfva frågan, som till Discont - Bolaget J blifvit framställd, finnes ordagrannt intagen uti | Betänkandet, och var kortligen den: Huruvida fj Discont -Bolaget var beredt och i tillfälle, att I behörigen uppfylla sina förbindelser, så att Discont - rörelsen kunde återbringas i sitt förra skick? Om nu Götha Canal-Bolag skulle behörigen Uppfylla sina förbindelser emot DiscontBorgenärerne, Sa erfordrades härtill, att alla af Discont - Directionen på Vexel - Banken dragné Assignationer samt InVisningar på Be* hållningarne å Afskrifnings Räkningen borde» likasom Tre Profents Reverserne, Vid uppvi• sandet, inlösas. Meri härtill har ju
Är det nu StatsUtskoltets mening, att ersättningen skall på berörde sätt uppgöras, eller skola de hemman, sökanderne undfå i ersättning, värderas till deras fulla värde i 188 Den 4 November. penningar, och skatterättsfordringarne tagas i qvittning deremot efter sådane fordringars vanliga värde i penningar i3 R:dr 16 sk. för hvar skatterättsdaler, och sålundasökanderne för sin skatterättsfordran 63 Daler å i3 R:dr 16 sk. per daler, eller tillsammans 840 R:dr B:co, få af Ädelfors-hemmanen skatterätten till en hemmansdel, värd 84o R:dr? Detta sednare vill väl synas vara SlatsUtskottels åsigt, emedan endast på detta sätt Staten icke gåfve för fordringarne större ersättning, än som deremot verkligen svarade. Men, om så är, bör det tydligen uttryckas, likasom motsatsen eller att ersättningen skall i hittills vanlig ordning meddelas, om meningen är sådan, på det att icke, vid verkställigheten af Rikets Ständers beslut, nya tvifvelsmål om rätta förståndet deraf må uppkomma. I öfrigt anmärkes, att sökanderne icke begärt ersättning för sine fordringar i Pauliströms Jernverk med derunder lj-dande hemman, samt hemmanen Gastorp och Kopparp, så att desse icke böra dertill komma i fråga, utan kan denna egendom genast användas på det i öfrigt af Utskottet föreslagna sätt, utan afvaktan af verkställigheten af den förra frågan. Jag anhåller i följd häraf om återremiss af Utlåtandet. Hvarefter Herr Danckwardt tilläde munteligen: - Den 4 November. Särskildt får jag tillkännagifva, att anstalter sedan blifvit vidtagne för ifrågavarande hemmans utarrenderande för nästkommande år, enär Rikets Ständers beslut i ämnet ej blifvit meddeladt så tidigt, att verkställigheten deraf hvarken före höstutsädet detta år eller möjligen innan nästa fardag kan äga rum.
I följd af denna senare egenskap uppstod emellan marskalken och G., såsom varande svensk generalkonsul, många beröringar i frågor af vigt. Icke blott med hänsyn till vigtiga handelsintressen med den sedan flere årtionden alltid af svenskarne vänskapligt ansedda franska nationen, var denna vänskaplighet nu ytterligare förstärkt genom dess öfverhufvuds befryndande med vårt konungahus. Svensk till själ och hjerta, men till utseende, uttryck och åtbörder fullkomlig fransman, var Grusenstolpe bland diplomater, sändebud och representanter af olika nationer, icke blott i tjensteåligganden, lätt att kommunicera sig med; hans angenäma och spirituella konversation gjorde honom eftersökt äfven för societetslifvet. En tillfällighet gjorde att en dam, för ett par årtionden sedan för sina talanger erkänd inom dåvarande diplomatiska corps i Stockholm, under ett uppehåll i Paris, sammanträffade med marskalkinnan Randon. Samtalet hvälfde sig deribland på de algieriska, förhållandena, der den sednares man haft sin employ, och derefter på den svenske generalkonsuln derstädes hvarvid yttrades: “ I måtten hafva godt - om capacitéer der borta i Sverige, då I låten Grusenstolpe stanna på en så underordnad plats, som den han innehar i Algier. " Med inseende af det riktiga i anmärkningen, förflyttades G. 1860 till Lissabon, nu såsom chargé d ’ affaires och generalkonsul derstädes. Dessutom hade han innan afresan från Algier samma år af franska regeringen blifvit utnämd till Officerare af Franska hederslegionen, hvarom yttras följande, hem-tadt ur en fransk tidning: “ Par décret imperial du 8 Septembre 1860, daté d ’ Avignon et rendu, sur la proposition du ministre secrétaire d ’ Etat au departement des affaires etrangéres M. de Crusenstolpe (Jean Frédéric), chargé d ’ affaires de Suéde et de ISTorvége å Lisbonne a été nommé-officier de l ’ ordre imperial de la Legion-d ’ Honneur.
Til (samma) lika straff vare den fenhet.1 förfallen, sorn olofligen genom trycket kundgör förenämnde handlingar, i fall vården deraf blifvit honom anförtrodd, men han icke vid något bestämdt högre ansvar vore förut förbunden at dem ieke uppenbara. (4) 3de puncten lika som förut.2 5 :te3 At i hvad Rättegångs mål som häldst en Part väl må vara tillåtet, at innan Dom eller Utslag fallit, efter eget val, genom tryck kungöra Inlagor, Besvär och Anklagelse; men at en sådan Part äfven åligger Weförklaringar 4 derpartens (svar och anklagelse) derå, jämte Domstolens utlåtande deröfver och Ledamöternas i Domstolen särskildta Vota genom Tryck kunnige göra, så at allt 1 Anteckningen i marginalen gjord med Mörners hand och genom en linje inplacerad i den löpande texten efter orden 100 Rdr. 2 Jfr T. F. O. 9 mars 1810. 3 Ursprungligen har den tredje punkten betecknats som en fjärde punkt. Detta misstag har, såsom synes, blivit rättat; genom ett förbiseende har därefter siffran 5 på punkten om rättegångsmål fått kvarstå oförändrad. * Marginalanteckning av Mörners hand! 232 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 hvad som hörer til en fullständig uplysning om sjelfva saken, dess behandlingssätt och Utslagets grunder, må til allmänhetens kunskap komma. Likväl må ej någon anses skyldig at utlösa andra handlingar än til detta ändamål ovilkorligen oundgängelige äro, och må pröfningen derom bero af Domaren, hos hvilken målet förevarit, under laga ansvar, om dermed annorlunda förfares, än med denna Lags tydliga mening och stadgande öfverensstämmer. At protocoll och handlingar i förlikta brottmål ej må, så länge någon af parterna lefver, utan deras ömsesidiga tilstånd, eller derest parterne äro döde, ej förrän 50 år efter deras död af trycket utgifvas. Den häremot bryter bote Tretio Tre Riksdaler 16 skil. <8) 7 :de St :t oförändradt. <9) 8 :de styck :t D :o. 9 :de
Uti hwilken nästan total och beklaglig brist äro wi ej äfwcn af alla säkra statistiska upplysningar om Landet, äfwcn i de wigtigaste och angelägnaste delar? Säkerligen mera än i nägot annat Land, som gör anspräk pa odling och upplysning. Men utan fädane kunskaper, och utan en samlad kännedom af nästan all detail, huru will man med sammanhang, till en önskad effert, och isynnerhet till förbättring, mera styra ett Rike, än en enskild rörelse? Och huru hafwa ej följderne också ofta röjt denna brist? Men hwilken har man da att anklaga för alla desia anförda bristfälligheter hos osi? Ingen person; alla dcsia kunskapers samlande, utredande, i ordning ställande till brukbarhet och applikation, alla bristers uppsökande och granskande, botemedlens öfwcrwägande och sammanhällande, allmänna grunders undersökande har warit ingens åliggande och ingens skyldighet. Och det är ingen att anklaga annan än sättet af Statens inrättning. Stats-Secreterarne, som lägga den närmaste hand wid alla Regeringsärender, som skola för Konungen frambära alla Rikets angelägenheter »vederbörligen beredde, äro wäl de, som mest äro i behof af alla nämnde upplysningar. Men omöjligen kan det af dem begäras, att de skola tillika taga den egentliga befattningen af deras anskaffande och be - Bilaga till Mem. N:o 35. 479 redande. Det gifwes förmodligen inga iner sysselsatte Embetsman i Riket, och inga hwars tid mindre bör delas och dragas ifrån deras egentliga »vigtiga göromål, samt för hwilka alla erforderliga underrättelser, utan särskild forskning, mera böra wara ständigt tillhandahällne. Dä man till ärendernes mängd och mångfald lägger fordringen as deras fullkomliga granskning och utredande wid den usta instancen med alla förr under sakens lopp bcgängne misstagS rättande, lärer man lätt inse oinöjlighetcn att tillägga nya särskilda befattningar af utsträckt detail.
Emot denna af mig nu framställda åsigt torde anmärkas, att Rikets Ständer, vid sista Riksdagen, till lindring i inqvarterings-besväret, medgifvit uppbyggandet af Caserner med Statens medel, hvilket förmodligen föranledt till det omdöme i StatsRådets Protocoll, att inqvarterings-besväret ej borde falla Städerne allena till last; men dervid Den 3o Mars e. m. får jag erinra, att Rikets Ständers yttrande derom är af så evasif och obestämd beskaffenhet till tid och biträde, nemligen så vidt och sä jort tillgångar medgåfvo, att icke derifrån kunde skäligen ledas något yrkande af tillämpning i närvarande tid, då tillgångarne icke synas kunna uppfylla nödvändigare behof; och i alla fall borde icke ett vilkorligt medgifvande af lindring i en mindre del af inqvarteringsbesväret föranleda till ett allmänt eftergifvande af samma inqvarterings-besvär för Städerne, hvarigenom allmänna bevillningstyngderna skulle obehörigen ytterligare höjas. Jag anhåller, att detta anförande må till StatsUtskottets pröfning remitteras. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att Grefve Gyllenborgs anförande, som blifvit afgifvit, i anledning af Kongl. Maj:ts den i3 dennes e. m. till Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten remitterade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående inqvarterings-besväret, äfven måtte till StåtsUtskottet remitteras. Bifölls. Herr Rosenquist, Fredrik Leonhard, hade inlemnat följande, som upplästes:
Lid;” samt alt ur §. 80 Riksdags-Ordningén orden: ”möjligheten af denna tids förlängning” samt ”efter sådan tids förlopp” må utgå, men §. i öfrigt bibehållas oförändrad. S, D. Vid nu ånyo skedd föredragning af Constitutions-Utskottets memorial N:o 15, med förslag till ändring i 68 §. Riksdags-Ordningt n, och N:o 16, med förslag om boittagande af 8 mom. uti 4 §. TryckfrihetsFörordningrn blefvo samma förslag antagne, såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Från V ä 110 fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos åuym och biföllos Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 53, i anledning af väckt motion om köpings-privilegier för fiskelägena Fjellbacka, med Rådholmen och Grebbestad i Bohus Län. N:o 54, i anledning af motion, att Bibel-trycks-tunnan måtte användas lill dess ursprungliga ändamål. N:o 55, i anledning af väckt motion om förbud för enskildte lotteri-företag och försäljning af lotter för utländska lotteriers räkning. N:o 56, i anledning'af väckt motion, rörande brefvexling emellan Embets-verken inom Riket; och N:o 57, i anledning af väckt motion om nederlags-rält för Marstrand. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets memorial: No 179, med förslag till saminanjemnkning och voterings-propositioner, i anledning af olika beslut, i fråga om anslag för innevarande år till vattencommunica tioner. De föreslagna voterings-propositionerna godkändes; och N:o 180, med förslag till saminanjemnkning och voterings-proposilion, i anledning af olika beslut, angående anslag för innevarande år till gevärs-fabricationen. Voterings-proposilionen godkändes. S. D.
2,5 j 8)794-' 1 7 Ehurn denna Summa, såsom icke influten i följe af någre med ofvannämnde Magter afslutade Tractater, endast var en följd af tillfalIige under Krigets lopp af de Allierade Magterne infordrade och palagde Contributioner ecli således hade under tiden kunnat af Kongl. Maj;t för Arméens behof användas, har Kongl. Majit likväl velat i Nåder låta densamma Stats-Verket till godo komma. Utaf den förstnämnde af desse Fordringar hafva de 100,000 R:dr H:br B:co utgått, sorn här ofvan tillkännagifves vara till Högst Salig Hennes Maj:t Enke-Drottningens arfvingar utbetald. Fordran af Österrike är ännu ej liquide* rad; men Kongl. Majit äger anledning hoppas, att äfven i denne del kunna snart komma till något slut. *674 Stats-Utskottets Betänkande»'. Beträffande åter Preussiska Regeringens skuld, så ingår den i generella slutliquiden med denna Magt, och, bland annat betäcker den genfordran å Preussens sida, för försträckningar till Arméen under sista Kriget, som, genom Negociationer, nedsattes från forst fordrade 703,000 R;dr till 336,000, hvarå under loppet af Kriget var afliquideradt 134,000, och sålunda nu återstod 252,000 Rldr Preussiskt Courant. En annan fordran äger val Kongl Majit än dessutom, bestående af Dess andel uti den så kallade Obligations-Fonden, tillkommen då, efter Rehnförbundets upplösning år 1813, åtskilige Tyska Furstar, hvilka förut tillhört detta förbund, ingingo en förening om bidrag till kostnaderne för Krigets utförande mot Frankrike, på det sätt, att Obligationer för hvardera* andel skulle gemensamt utfärdas och blifva användbare i Liquidationer om Arméens underhåll, men denna Liquidations angelägenhet har, för mellankomne omständigheter, hittills icke kunnat blifva till slut bragt. Kongl.