Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
O O ö ö Lagskipningen och andra offentliga Myndigheters förhandlingar, hvarå en allmän tillsyn skolat iakttagas, hafva visserligen äfven under de sednast förflutna tvänne åren, företett sådana förhållanden, som bort utgöra föremål för anmärkningar af flerfaldig art, hämtade ej mindre ifrån egna forskningar, än ock ifrån enskildes angifvelse!’ och klagomål; men då största antalet af de på det sednare sättet inledda funnits obefogade eller genom vederhöraudes afgifna förklaringar vederlagda, och jemväl många af de på förstnämnda sält yppade dels kunnat, genom infordrade upplysningar, nöjaktigt utredas, dels ock blifvit af vederbörande till riktigheten erkända och sålunda till framtida efterföljd beredda, qvarstår ett jemförelsevis ringa antal af dessa anmärkningar, som påkallat anställande aflaga åtal; till hvilken sedan flera år tillbaka fortfarande minskning äfven bidragit samma omständigheter, som i berättelsen för åren 1840 och 1841 äro omförmälda. Hvad den speciella redogörelsen vidkommer, har jag, i likhet med förut antagna regeln, att afhandla de mål och ärenden, rörande hvilka, sedan min sist afgifna årsberättelse och intill nedanstående dag, domslut hos vederbörande Öfverrätter eller ock, efter föregången klagan, å Högsta ort fallit. Innan jag öfvergär till de af min embetsåtgärd beroende ärenden rörande offentliga myndigheter och deras förfaranden, anser jag mig böra meddela underrättelse om slutliga utgången af de tvänne emot enskilda personer anställda åtal, hvarom i embetsberättelse!! för åren 1842 och 1843, pag. 117 och 120 förmäles.
Väl är det troligt att liquiderna någon gång kunna äga sammanhang med hvarandra ifrån ett år till ett annat; men sådant bör dock, så vidt ske kan, undvikas, och lärer blifva lä IL i en öfver extra utgifter upprättad Redogörelse, som är oberoende af öfverföringar ifrån olika lider, och hvaröfver dispositioner ovilkorligen kunna och rätteligen böra bestämmas lika gerna före årets slut som under de första månaderne af det påföljande. Räkningarne för åren 1836 och 1837 öfver extra anslaget upptaga, tvärtemot denna method, dispositioner under olika dagar för både det föregående och det efterföljande året. Slulsummorna utvisa visserligen, att utgifterne i alla fall hållit sig inom anslaget, när liquiden under båda åren på en gång granskas, så att missbruk i sak icke tillkommit; men det får likväl antagas, att af en på förenämnde sätt uppgjord räkning icke med säkerhet kan inhämtas, huruvida tillgångarne blifvit rätt och efter behofvet använde, emedan undersökningen derom rätteligen icke lärer kunna verkställas utan tillgång af protocoller och verificationer för flera år än det hvarpå sammandraget hort lyda. Ilufvudboken upptager särskildt Conto öfver hemliga utgifler, 8,000 R:dr. Vid sökt upplysning härom hafva Revisorerne inhämtat hurusom den 31 Augusd 1802, då Actie-Contract afslutades emellan Kongl. Maj:t och Kronan och Tull-Arrende-Societeten, rättighet lemnades åt Bolaget alt af inflytande Tull-Uppbörd årligen använda 8,000 R:dr, samt deraf till Betjeningen discrelionsvis utdela 2,000 R:dr, ”i den nion de genom ”skicklighet, nit och drift i deras sysslor sig utmärkte och med hvarannan täflade uti deras skyldigheters fullgörande;” men de återstående 6,000 R:dr ägde Societeten att använda till så kallade hemliga utgifter, utan att derför afgifva någon speciel räkning eller redogörelse; hvarjemte Kongl. Maj:t i nyss åberopade
Men då af innehållet af samma bref visar sig, att stadgandet deri grundar sig på det antagande af lagstiftaren, att part, som icke gifvit domaren tillkänna missnöje öfver Rättens beslut i anledning af en sådan invändning, som i 16 Kap. 4 § Rättegångs-Balken sägs, icke eller före tillkomsten af 1759 års bref varit berättigad att deremot föra någon talan, då han hufvudsaken hos högre Rätt fullföljer, torde jemväl en förklaring af samma lagrum i den af motionären angifna rigtriing fä anses vara af behofvet påkallad. Utskottet får alltså vördsamt hemställa, att Rikets Ständer, för sin del, måtte, med upphäfvande af Kongl. Brefvet den 2 November 1759 besluta den förklaring af 16 Kap. 4 § Rätte gångs-Balken, att part, som underlåtit att för domaren gifva tillkänna missnöje öfver dess beslut i anledning af någon sådan invändning, som i samma § sägs, icke derigenom är betaget att detta beslut hos högre rätt öfverklaga, då hufvudsaken der fullföljes. Stockholm den 21 September 1863. Ank. lill Exp.-lJtsk. deli 21 .Sept. 1863, kl. 6 in. Betänkande, i anledning af motioner om ändring i Kongl. Förordningen angående inteckning i fast egendom den 13 Juli 1818. Berörda motioner aro väckta dels inom Höglolliga Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Cederström, R. (N:o 85), dels ock inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmäktige!! Carl Anders Larsson från Östergötlands län (N:o 519), af hvilka motionärer den förre yrkat den ändring af '23 § af 1818 års förordning, att hvad i samma § är stadgadt om förnyelse af inteckning äfven komme att gälla, då inteckningar skola i afseende å förmånsrätten omflyttas.
443 blott riktande Inrättning för det Bolag åt hvilken den blifvit öfverlAten, och lnir ruledes på sådan grond den önskan lika allmänt blifvit frams ta IcJ, ti 11 se ett annat förhållande dermed inträffa, Såsom en följd af de olika synpuncler, hvarifrån timnet blifvit belraktadt af de Stånds Ledamöter som deruti sig yttrat, hafva jemnväi olika meningar uppstått, om sältet alt vinna ändamålet, i det somlige ansett Dykeri-Inrällningen, såsom stridande emot Folkrätten och Medborgerliga friheten, böra fullkomligen afsk a flas; Andie funnit dess bibehållande, under stadgande af nya och mera liim] elige föreskrifter, affle^ re skäl nödvändigt och somlige, nied instämmande i samma lanke, trott Inrättningen, för hvars upplåtande åt en enskild Association (io §. llegferiilgsformeu förin en ts utgöra ett hinder, böra af Staten öfverlygas; Och i öfverensstämmelse med de sålunda yppade oiika åsigternehar derföre blifvit företagit oell anfördb Inom 1'Iög’ofl. Piiddarr,kapel och Adela af Herr Montgomery G: Att Dvkeri-Inrältningen, och den dermed fören ide Strandrätten måtte genast antingen alldeles upplösas eller åtminstone till Lagar och Reglementen helt och hillet än* dra*. 444 Stats-Utskottets Bctä likander.. Af Friherre Lagerbjelke och Herr Nordenankar G:
Då, för derunder inbegripne nybyggnader, kostnadsförslag ej finnas vara upprättade och de erforderlige materialierne ej heller blifvit på Entreprenad upphandlade, äro Revisorerne, till följd af vederbörandes mindre noggranbet att iakttaga livad vid byggnader för Statens räkning i allmänhet är stadgadt, icke i tillfälle alt bestämdt yttra sig, huruvida byggnadsarbetet, som synts Revisorerne vara med omsorg ulföi’dt, äfven blifvit med all tillbörlig hushållning verkstäldl. 2:0 Oaktadt de betydliga inköp af Machinerier, som de föregående åren skett, hafva icke dessmindre, äfven för ifrågavarande arne år, utgifter ytterligare egt rum för inköpet af nya sådane. Då likväl kostnaden för dessa piecer blifvit i Räkenskapen sammanförd med öfriga kostnader i och för myntningen, hafva Revisorerne funnit sig urståndsatte att af Räkenskapen inhemta den egentliga myntningskostnaden, dels för präglingen i allmänhet och dels för de serskildte mynlsorlerne. För alt likväl i någon mon afhjelpa denna ofullsländighet, hafva Revisorerne infordrat en närmare utredning af detta ämne och på grund deraf fått emottaga en utaf Professoren N. W. Almroth afgifven så lydande Promemoria. ”Under den tid Herr StatsSekreteraren m. m. Skogman fört Öfverstyrelsen vid Kongl. MyntVerket, hafva detta Verks Inventarier blifvit tillökte med följande: 1:0 Inköpte färdige InventariiPersedlar: En så kallad Edlhornsk IVlyntpiess, som kostat 3,109. — *— En Ångmacliin med panna . 6,291: 3a. 8. Tre par Österrikiska FinValsar 436: 5. 4* Tre par Engelska d:o större 1,352:3a. — Ett litet Engelskt JusteringsValsverk 314:34. 3. En Copiersvarf för Medaille-slämplar . En K rossqvarn 397: Tvenne Kretsqvarnar 103: 16. —■ En Lyftkran 106:
Borgare-Ståndet liar, med gillande i öfrigt af Utskottets hemställan att gällande stadganden, angående C redil-Upplaget, måtte bibehållas, beslutat, att i ingressen borde, näst efter ordet transito-afgift, införas orden vid åter utför sein; men som härigenom icke åstadkommes någon ändring i tillämpningen af de nuvarande föreskrifterna för traiisito-afgiftens beräkning, hvilka föreskrifter linnas meddelade i 14 § Tulltaxe-underrättelserna, torde vid den närvarande, af de tre andra Stånden godkända, lydelsen böra förblifva. Tulltaxe-underrättelserna. I anledning af de förslag till förändringar i, eller tillägg vid, en del paragrafer i Underrättelserna om hvad vid taxans verkställighet iagttagas bör, Utskottet i betänkandet, N:o 12, och utlåtandet N:o 26, afgifvit, hafva skiljaktiglieter i följande fall egt rum: § 6. I det vid 6 § af Utskottet gjorda tillägg har Ridderskapet och Adeln förklarat orden bestämmelse i afseende derå, när böra utbytas emot orden föreskrift i afseende på de fall, dä; men som de tre öfrige Stånden gillat tillägget, sådant det af Utskottet blifvit föreslaget, lärer dervid böra förblifva. § 7. Vid 7 §, angående hvilken Utskottets hemställan att det i 2 inom. förekommande ordet angifningsdagen måtte ändras till anslagsdagen blifvit af alla fyra Stånden godkänd, har Ridderskapet och Adeln beslutat att ett tredje moment skulle införas och lyda sålunda: ”Till närmare controll i afseende på de värden, som gods* ”egares förtullnings-inlagor upptaga å inkommande manufacturUih. till R, St. Prot. 1845. 5 Sami. t A/d.
Inom staden finnes en klädesfabrik samt tvenne tobaksoch snusfabriker; vid den förra hafva varit sysselsatta årligen tolf fullvuxna personer och fyra barn, samt vid de båda sednare 18 fullvuxna personer och 13 barn. Carlstads sparbank har under sin 2l-åriga tillvaro vunnit ett ständigt tilltagande förtroende. Till dess välgörande verkan inom orten torde bäst deraf kunna slutas, att den vid sistnämde års utgång ägde 1,312 delägare af allmoge, tjenstefolk och liandtverks-klassen. Utom Stiftets i staden befintliga båda läroverk, Gymnasium och Trivialskola, finnes en vexel-uudervisnings-skola, der under sistlidet år 100 gossar och 132 flickor njutit fri undervisning i christendom, räkning och skrifning. Nämnde år har jemväl blifvit härstädes inrättad en skola för flickors undervisning i åtskilliga liandaslöjder. Båda dessa sist omförmälte skol-inrättningar äro inrymda i en ny och rymlig byggnad, som blifvit å stadens bekostnad uppförd. Fattigvården hyser 26 fattige och bräcklige personer, och försörjer dem jemte 74 värnlösa barn, desse sistnämde på så sätt, alt de äro inackorderade bos fosterföräldrar på landet, hvarjemte särskilte understöd från fattigvårds-inrättningen tilldelas sådane behöfvande, som sjeifve kunna i någon mån bidraga till sin försörjning. Christinehamn bade sistlidet år en folkmängd af 1,678 personer. Dess förnämsta näringsfång äro, i likhet med Carlstad, handel, handtverks ier och sjöfart på Wenern. Ett vigtigt bidrag för slädens bestånd och förkofran är den i medlet och slutet af Mars infallande Fastings-marknad, då af ålder priserna på ortens produkter af spannemål, jerneffekter och träd varor blifvit bestämde. Denna marknad, som lemnar staden en högst väsendtlig inkomst af hushyror och stånds-afgifter, oberäknadt fördelen af den större penninge-cirkulation, sorn då äger rum, har de sednare åren varit mindre än förr besökt af aflägset boende personer, hvilket torde kunna tillskrifvas sednare tiders mindre lyckliga konjunktur för jernhandteringen.
Intet matos i förstugan! » Artilleristen rusade mot dörren. Nu står Amanda inför problemet — vid det » Nej! nej! Hon är ju där! Öppna breda köksbordet framför det höga fönstret med fönstret! » innanfönster. Han rusade mot fönstret — det vill säga emot O! hvad » Dumbom » hade rätt! » Ju simplare, bordet. dess enklare, » sa han. Några hans själsfränder ur Han var ej lång, hade med knapp nöd hållit senare generationer ha inredt de lägenheter, där målet. Med en förtviflad blick upp mot fönsterbordet är inbygdt vid en sidovägg — och fönstret haken sträckte han sig framåt och kom i allt fritt att öppnas, som andra fönster f närmare beröring med klingande glas — tills Men här står Amanda, som sagdt, framför ett Amanda kunde lämna spiseln för att skjuta litet ' svårt problem. Sträckt på tå, tryckande sig på brickorna. öfver bordskanten, så att det gör ondt i magen, » Opp på bordet! » kommenderade hon. lyckas hon genom ett par ansatser med kroppen Där var han nu, med knäna hopklämda för sträcka sin trinda arm så, att yttersta fingeratt taga möjligast minsta plats, fick upp haken spetsarna på ett par tum när räcka upp mot — och så kroppen i en båge utåt golfvet, nära öfre fönsterhaken. att fara baklänges, för att gifva plats åt innanEn kokerska bör verkligen ej vara » långfingrad », fönstret, hvilket också snart i hela sin bredd särdeles när hon, som Amanda, har en matfrisk skrapat öfver bordet och vid inre hörnet hvälft artillerist till fästman. omkull ett blomglas — Dock, det där var blott en rörelse af pietet för Dörren från förstugan öppnades. Majorskan den matmoderliga befallningen. Amanda visste stannade på tröskeln och höll handen för ögonen. ju, att hon måste upp på bordet. Men ett inHennes första rörelse blef att slå upp dörren nanfönster går inåt — diskarna stodo framför, helt och hållet för att kunna begagna synoch och, hvad mera var, hon var väl mätt och kände andningsorganer. Hon tog ett steg framåt, flämingen håg för gymnastik. Hon gick direkt och tande: slog upp förstugudörren på vid gafvel. » Hvad? Hvem?
Preste-Ständ. öedamöterS wägnar Ledamöters wägnar Llaes kleming lii. äVeiäman. PäWällofl. Borgare-StändPäHederw-Bonde-Ttänd. Ledamöters wägnar Ledamöters magnar Larl kr. l.snäberg. lali. Lrlcston. kröäelius, Lades pä Bordet. UplästeS ett frän SlatS - Utffotlet insändt sa lydande: Wördsamt Memorial! Högloft. Ridderftapet och Adeln samt det Högtvördige Preste - Ständer hafwa till Stars-Utffottels Utlåtande behagat remittera följande: Kongl. r4Z2 Den 24 November. Kongl. Majus Nädiga proportion till Riksens Ständer an« gående understöd för Tackjerns Bergelagerne, Gifwen Stockholms Slott ben i:sta November 1809^ Da Kongl. Maju uti en nådig proposition till Riksens Ständer af den 7 sistledne September fä» rcstätde dem angelägenheten af en skyndsam hjelp för Westerbottens Läns genom kriger lidande inne' wanare, yttrade Kongl. Maju tillika den önskan, att en sadan hjelp framdeles kunde sträckas asweu till de näringsidkare, hwilkas allmänt nyttiga »verksamhet endast derigenom kunde underhållas och befrämjas. Med den tillfredsställelse, som hmarje medcrmäle af Riksens Ständers wälwilliga afsigter Kongl Maju gilner har Kongl. Maju cmotkagie underrättelsen om Riksens Ständers Beslut, att meddela Westerbottens innemänare ett län pä förmänliga »vilkor af .50,000 Rdr Banco. Kongl. Maju har upffjutit att ytterligare anlita Riksens Ständers önihet för nödlidande Medborgare och deras sorgfällighet att för framtiden bewara at Samhället dctzas idoghet, intill desi en stadgad fred skulle bereda Riksens Ständer cn möjlighet att härutinnan upfylla Kong!. Majus önskningar.
Ståndet, sorn bifallit Utlåtandet N:o 1, biföll ock de i Utlåtandet N'o 81 fö reslagna ändringar och tillägg. N.o 82, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 2. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 2, lade Utlåtandet N:o 82 till handlingarne. N:o 83, i anledning af anmärkningar, som foranledt återremiss af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 13. Ståndet biföll Betänkandet N:o 13, med de dervid i Utlåtandet N:o 83 gjorda förändringar och tillägg. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Utlåtanden och Betankanden: N:o 148, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 104, öfver väckta motioner om upphäfvande oller ändring af Kongl. Förordningen den 24 Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap. Med alslag af Betänkandet N:o 104 och Utlåtandet N:o 148, ansåg Ståndet, att Kongl. Förordningen den 24 Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap borde fortfarande gälla, men att dertill ock måtte komma följande stadgande, hemtadt ur Utskottets förslag: ”Dömes någon fjerde gången eller oftare lill ansvar för fylleri, vare, om han är myndig, dessutom under förmyndare ställd, då påstående derom göres; dock att den således sa k fä lide må, der han sitt lefverne bättrat, efter två års förlopp anmäla sig hos Domstolen att åter varda myndig förklarad.” Fröt. Utdr, d. 2 Dec. 18/jO. 835 N:o 149, i anledning af väckt motion om ändring af sättet för verkställighet af fängelse vid valten och bröd. Bifölls. N:o 150, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 7 Oclober 1805, angående ansvar för militär-tjenstemans öfverfallande, samt om ändring af 18 Cap. 9 §.
Län för det året till understödclassificerade Odlings-företag, dervid alia Special-Handlingarne äfven återsändes, att vid Hushållnings-Sällskapet till nödig controll vara att tillgå; men sammandragen uti Kongl. Acadernien förblitve; och hvarjemte Banko-Siyrelsen en dylik års - repartition då äfven tillställes, som bör i sammandrag innehålla sådan beskrifning öfver hvarje till Lån berättigadt Odlings företag, att Riksens Ständers Revisorer, vid Banko - Verkets granskning, kunna blifva i tillfälle deraf inhemta kännedom , huru författningen blifvit tillämpad , jämte den deraf försporde verkan. 6:0 Hushållnings-Sällskapet gifve genast vederbö* rände Låne-Sökande af Repartitions-Listan erforderlig del, då de, som till understöd berättigade blifvit, fdranstalte om Låne-handiingarnes cornpletterande och insändande till Banko*Styrelsen med behörige säkerheter försedde : Till Banken Bihang till Riks-St, Prot.i817-1818. 6',te Sami. N:r 49, 50, 378 Banfio-Utshottets JSetänhanden. ingå ej någre vidare Handlingar, som röra den economiska undersökningen i målet. Art. z-dra. Om pröfnings-grunderne. l :o. Hufvudgrunden för pröfningen af sökt understöd till Odlings-Lån vare, icke allenast företagets vidd för sig, utan jemforlngen mellan den erforderlige kostnaden och den beräknade nyttan deraf: Det företag, som anses gifva den högsta production, med den minsta kostnad och arbetskraft, tage sålunda städse företrädet. 2:0. "Upptagning af större ofruktbara mossar, sanka Angar, och dylike lägenheter, som långsammare än odling af torr mark återgifver förlaget, men deremot tillika har en serskild förmånlig verkan till förminskande af frostskador, varda i sådant afseende ett rättvist företräde lemnade.
Med föranledande af' Rikets Ständers Revisorers afgifne berättelse, om granskning af statsverkets med flera allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, och dervid i 2 § af anmärkningarne vid Kongl. Förvaltningens af sjöärendena med lotsoch fyrinrättningen samt Sjökarte-kontoret äfvensom Kongl. Flottans stationers i Carlskrona och Stockholm samt depöts i Götheborg räkenskaper gjorda framställning, om förändring i boktöringssättet derhän, att hvarje fartyg af större cert må erhålla särskildt konto, hvarigenom en lätt och klar öfversigt af den på hvarje fartyg belöpande kostnad_ otvifvelaktigt bör kunna vinnas, så får jag underdånigst andraga, att enahanda framställning blifvit gjord af förra årets Statsrevisorer, och har jag såväl som dåvarande Befälhafvande Amiralen, vice Amiralen och Kommendören med Stora Korset af Eders Maj.-ts Svärds-orden m. m.
Bor - Den 17 April. 787 Borgare-Ständet, som altsä af hwad i korthet anfört är, förmodade sig tillräckcligen hafma wisat, att den i nieranämnde fall projeeterade Minimi» afgift afmen saknar all anledning af billighet och ra-twisa, wägade göra sig derom förmipadt, att desi Respective Mcd-Ständer pä detta wördsamma och manliga inbjudande ffulle i Ståndets, med orygg. lig vfw.rtygelft, yttrade tänkesätt, bena» get instämma; Och klef detta Protocolls-Utdrag häröfwer särskilt försattadt, akt till de Respective Med-Ständen ex« pcdicraä. chlr supra. S. D. Biföll Borgare-Ständet hwad Riksens Hög» lof. Ständers Stats-och Bewilluings-Utffott, i Memorial af den 24 dennes, gemensamt förestagit och hemställt, rörande crfordcrlige Medel till mrrkställande af Herr Profesiorcn Doctor Ir-svens^m förslag om en nödig och mera allman Lakarcwärd i Riket; Hwilket de Respective Med-Ständen wördiamt och manligen ffulle härigenom tillkännagifmas. vt supra. S. D. Hwad Riksens Högloft. Standers-Stats-Utskott i Memorial af den 2g dennes anfört, i anledning af detta Ständs i Protocolls-> Utdrag den 2:dra innewarande, mcddeldte yttrande, angäeirde Utskott, ts förnyade förs stag och financcplan af den 2.dra sistlidne Februari!, blef af Stästdet godkandt och gilladt; Hwilkek de Respective Med-Ständen wördsamt och manligen ffulle tillkännagifi was. vt supra. S. D. Gillade Borgare-Ständet till alla delar hwad, i anledning af Kongl. Majus den 2i dennes till Riksens Högloft.
M. säga: ”sä vida ett representationsförslag blir hvilande etc.” Hvad åter angår den sednare delen af förslaget, eller sjelfva hufvudfrågan, så måste, så vidt det lyckats mig att fatta denna i nog allmänna och sväfvande ordalag framställda anhållan, dermed icke vara afsedt att begära en K. propus., enär förslaget icke innehåller ett euda ord derom, samt en sådan anhållan vore så myckel mindre på sitt ställe, som Konungens samtlige rådgifvare hafva vid denna riksdag förklarat, att frågan om en förbättrad nalional-representalion icke kan falla, och R. St. derföre kunna vara fullkomligt trygga att, om K. M. anser tiden vara inne, att framkomma med en sådan propos., sådant då äfven sker. Icke eller kan meningen vara, att gifva K. M. en påminnelse alt hafva denna vigtiga fråga i minnet, sedan en sådan förklaring blifver af K. M:s samlelige rådgifvare afgifven. Sjelfva andemeningen måste då vara, alt hos K. M. anhålla om tillsättande af en comité, för att utarbeta statistiska uppgifter, för att framkomma med ett förslag till representationsförändring, eller för håda delarne. Hvad beträffar det första alternativet, eller uppställandet af allenast statistiska uppgifter, så tror jag för min del, att det blefve ett ändamålslöst arbete, om cornilsen skulle framställa dessa uppgifter, utan att tillika sjelf framställa ett förslag. Comiteen skulle nemi. då antingen uppställa statistiska uppgifter för alla möjliga representationsförslag i verlden, och detta vore ett arbete ulan slut och snart sagdt utan ändamål, eller skulle comitéen inskränka sig alt uppställa sådana uppgifter för de förslag, som hitintills blifvit framställda, och hvilka samtliga blifvit, af de talare, som förordat ifrågavar. und. anhållan, ansedda för oantagliga, och då frågas, hvartill de värde talarne vilja använda statistiska uppgifter för förslag, dem de sjelfve redan på förhand förklarat vara oantagliga. Om åter comite'en skulle sjelf framställa förslag till representationsförändring med eller utan vidfogade statistiska uppgifter, så kan sådant icke grundlagsenligen leda till något resultat.