Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
SlatsUtskottets Betänkande, IV 1. 407, bif. af Adeln, IX s g4, af BondeStåndet, IX s 106, af PresteStåndet, IX s 128. Beräkningsgrunden, om, för Ämbetsmäns löningsspannemål. StatsUtskottets Betänkande, IV 1. 345 — 364, bif. af BorgareStåndet, IX s g2, återremitt. af Adeln, IX s gg, bif. af BondeStåndet, IX s 122, af PresteStåndet, IX s 187. Ytterligare Utlåtande, IV x. s 728, bif. af Adeln, IX s 213. Berättelser, Riksens Ständers Beslut om tryckning af Revisorernes, liar icke blifvit Kongl. Maj:t föredraget, III s i36 — i38. Besigtningsman, om ökadt antal, å Ekskogarne i Riket. Ekon. Utskottets Betänkande, VIII s i343— i346, bif. af Adelil, IX s 1088, af PresteStåndet, IX s iog6, af BondeStåndet, IX s 1121. BeskattningsSystem, förslag till förändrade grunder för ett nytt. Ekon. Utskottets Betänkande, VIII s i3o2 — i320, bif. X9 af PresteStåndet, IX s 1024, af BorgareStåndet, IX s io3i, af BondeStåndet, IX s 1044. Besparingarne, om, från 1816 till 1820, I 1. s 81 g. — om användande af dem och om Cours Controlleurernes arfvoden. StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 4og — 411» ^ifaf Adeln, IX s g4, af BondeStåndet, IX s 10g, af PivesteStåndet, IX s 128. Besvärsoch Ekonomiutskottet, allmänna, om arfvode för nya Cancellister.
Prat. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 3 Haft. l 2 Bevillnings-U/skottets Betänkande N:o i. uttalades och af samtliga Riks-Stånden godkändes, att behållna inkomsten af ifrågavarande bevillningstitel är allt för betydlig, för att kunna af Statsverket helt och hållet undvaras, samt att densamma icke lätteligen kan med annan bevillning ersättas, anser sig Utskottet, äfven nu, böra hemställa, att berörda motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o S), har Herr Fåhreeus E., bland annat, hvarom här nedan på särskilda ställen förmäles, hemställt, att, till lättnad för uppbördsmännen, de nu särskildt för köpebref m. m. å fast egendom och särskildt för fastebref stadgade afgifter, uppgående den förra till 60 öre och den sednare till 15 öre för hvarje fulla 100 R:dr af värdet, måtte sammanslås till en enda och utgöras vid första uppbudets erhållande med 75 öre å hvarje fulla 100 R:dr af fastighetens värde; men enär den åsyftade lättnaden i uppbörden, enligt Utskottets tanke, ingalunda kan uppväga den för lugfartssökande högst kännbara olägenheten att på en gång erlägga den stundom ganska betydliga stämpelafgiften, hvilken hittills varit på tvänne terminer fördelad; samt förslaget dessutom skulle i tillämpningen medföra en ej ringa tillökning i lagfartskostnaden, vid de icke sällan inträffande fall att en egendom, innan Iagfartstiden gått till ända, ombyter egare, då den förhöjda afgiften skulle af köparne, hvar i sin ordning betalas, ehuru fastebref endast för den sista af dem utfärdas, får Utskottet för sin del afstyrka bifall till nämnda förslag.
Öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande angående införsel af eller tull å utländsk tvål, ull och ost. BancoUtskottets: Med anmälan om den vid Bankens Pappersbruk Tumba timade eldsvåda. Den 7 September c. m. ■ 319 LagUtskoltets: Angående åtskiliige till Utskottet återremitterade Betänkande!!. Zagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : Öfver erliäl 1 ne återremisser å Utskottens Betänkande!): rörande Magistraternas i Lnndshöfdinge-Residence-Städerne rättighet att utfärda Pass för desse Städers Borgare; och rörande väckt fråga dels om föreskrift för Konungens Befallningshafvande att till JustitiasCanzleren och .rustitiasOmbudsmannen insända exemplar af Kungörelser, som Konungens Befallningshafvande utfärda, och dels om inskränkning i Konungens Befallningshafvandes obestämda rättighet att kalla Länens innevånare till sammankomster och muntliga förhör m. m. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: I anledning af gjorde anmärkningar vid följande Utskottets Belänkanden: angående Roteliållares vid Båtsmanshållet åliggande, att vid GeneralMönstringar sig inställa; angående väckt fråga om registrering af otryckta Riksdagshandlingar; angående yrkad förändring i stadgandet om Läste-afgift för fartyg, som förses med Turkiska pass; och om förnyandet af Rikets Ständers underdåniga anhållan, att de Ekonomiska Författningar, som blifva utfärdade, först efter en viss tid rnåtte sältas i verkställighet. 320 Den 7 September e. m. Remisser till ConstitutionsUtskottet: Af Prosten Dedekinds anmälde anledning till anmärkning emot Föredraganden i KammarExpeditionen; af StatsTJtskottets anmälde anledningar till anmärkning emot Föredraganden för Handelsoch FinanceÄrenderne.
Statssamt Allm. Resv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande J/S 3. till förhyrande af matroser för sjötjensten, dels till ökad öfning för flottans öfriga manskap, äfven andragit, att båtsmanshållet i Blekinge vore mera betungande än i öfriga delar af riket, o.ch att fattigvårdsafgifterna i provinsen vuxit, i förhållande till folkmängden, till högre belopp, än inom de flesta andra orter i landet ; hvarföre motionärerne föreslagit, att af de indelade båtsmännen uti Blekinge åtminstone en tredjedel, eller 500, tills vidare måtte indragas och ersättning derför af rusthållarne lemnäs medelst vakans-afgifter, som kunde bestämmas efter någon billig och lämplig grund, till exempel att utgå för hvarje båtsmanshåll med sju tunnor eller fyratiofyra kubikfot spanmål, hälften råg och hälften korn, efter medeltalet af nästföregående tio årens markegång i länet; att de rusthållare, hvilka inom viss förelagd tid anmälde sig dertill, skulle få, när ledighet yppades, erlägga vakans-afgiften, i stället för att hålla båtsmän; att, derest flere anmälde sig, än som en sådan fördel kunde beviljas, rusthållarne inom de socknar, der färre vakanser, jemförelsevis med båtsmännens antal uppkomma, finge företräde; samt att sedermera företrädet till vakans-afgifts erläggande måtte afgöras genom lottning eller annan af Kongl. Maj:t bestämd grund; och har med motionärerne sig förenat Nils Pettersson från Calmar län; af denne sistnämnde (N:o 217), som, med åberopande af de framställningar, hvilka vid sistlidna riksdag blifvit gjorda, angående det betungande uti båtsmanshållét inom Södra
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införselstullen å knallhattar nedsättes lill 20 sk. skålpundet, röstar Ja; den, del ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies gällande införselsafgift, 36 sk. per skålpund. I öfverensstämmelse med Utskottets förslag, har Borgare-ständet beKnappar, slutat, att införselslullen å knappar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen skulle nedsättas från 32 sk. lill 24 sk. skålpundet. Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bondestånden bibehållit gällande tullafgift å knappar; hvadan Utskottet, för det fall att Borgare-ståndet icke vill frånträda sitt härutinnan skiljaktiga beslut, föreslår till omröstning följande proposition: 196:o. Den, sorn, i öfverenssämmelse med 3 Stånds beslut, vill, att införselstullen å ”knappar af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen” skall bibehållas vid 32 sk. skålpundet, röstar Ja; 22 Bevillnings-Utskotlels Memorial, N:o 23. Knifvas, Koppar. den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsältes denna införselstull lill 24 sk. skålpundet. För artikeln knit var hade Utskottet tillstyrkt, att rakoch pennknifvar skulle förtullas efter vigt, i stället för stycketal, och sammanföras i en rubrik samt åsättas 1 r:dr införselstull per skålpund, och att införselstullen å knifvar, andra slag, samt gafflar, ej specificerade, måtte nedsättas från 1 r:dr till 24 sk. stycket. Detta förslag har Borgare-ståndet godkänt med allenast den skiljaktighet, att införselstullen å rakoch pennknifvar Lief bestämd till 1 r:dr 12 sk. per skålpund. Bläder skåpet och Adeln s Presteoch Bonde-stånden hafva deremot bibehållit gällande bestämmelser för de under hufvudrubriken knifvar upptagne artiklar.
i parti Profver sändas franko. hos alla specerihandlare. Konfekt. Kandcradt pomeransskal. Hufvudsaken är att de förvällda apelsinskalsbitarna få afrinna väl, ja, vara alldeles torra, innan de doppas i kanderingslagen — eljes » biter » sockret ej på dem. Konfektcigarrer. Mandelmassa » afbrännes » med litet mera mjöl än till marzipan, rullas till naturliga cigarrer, hvilka doppas i ehokoladglasyr och på bredsidan en liten bit i kristallsocker. Kanderad mandelmassa. A f mandelmassa formas runda kulor, hvika flere gånger doppas i karamellsocker. Sockrade hasselnötter. Hasselnötter rifvas i mandelkvarn, blandas med strösocker och fuktas med rosenvatten. Nötstora kulor formas däraf — dessa doppas med köttgaffel eller ståltråd i kokhett sockerlag (tunn) och därpå genast i mycket torrt florsiktadt socker. Torkas en liten stund på pappersunderlägg på varm spishäll. Citronspån. 1 ägghvita vispas till skum, blandas med nära 200 gr. strö- socker, saften af - J citron och det rifna skalet af hela citronen. Massan strykes med knif på ett ark oblat, man strör brokigt socker öfver ocb skär isär oblaten i aflånga bitar, hvilka lindrigt krökas öfver en liten pinne. Sedan torkar man dem i kakelugnsnischen. Chokladspån. 250 gr. sötmandel rifves, fuktas med rosenvatten, blandas med 4 ägg, 200 gr. socker och en matsked cacaopulver (litet vanilj). Blandningen bredes på oblat, gräddas först och skares sedan i aflånga strimlor, hvilka krökas. Fylda katrinplommon. Katrinplommon förvällas med något socker, få afrinna. vispas och kärnorna tagas försiktigt ur; i deras ställe lägges en skållad mandel, eller lika mycket mandelmassa. Plommonen rullas i kristallsocker. Chokladbiscuit. 3 ägghvitor röras (vispas ej) tillsammans med 250 gr. socker, tills det höjt sig, då 1 hg rifven choklad blandas däri.
St., då de taga kännedom af comitéens betänk , böra urskilja de ämnen, om hvilka Ständerne äga rätt att besluta, ifrån dem som bero på Regeringens ensamma bepröfvande, samt att Ständerne i de förra icke låta, genom något förbiseende, fråntaga sig sina rättigheter; men deremot, beträffande de' sednare, endast uttala sin opinion om de allmänna grunderna, efter hvilka de önr ska, att en blifvande Regering måtte styra och ställa. Frih. Sprengtporten, Jacob Wilh.: Riksd.Ordn. upptager bland de ämnen, som kunna utgöra föremål för R. St:s åtgärder, äfven K. propos:r; men i sjelfva begreppet af detta ord ligger, att K. M. föreslår något bestämdt, hvaröfver R. St. må besluta: att tolka detta sålunda, sorn skulle K. M. kunna endast infordra R. St:s utlåtanden öfver oom i tobeta nk:n, på samma sätt som från embetsverken, tror jag Den 12 Februari f. m. icke vara rätt. Ja£ anser väl, att R. St. fullkomligt formenligt skulle kunna anse elen K. proposjn , såsom meddelad ])lott ad nolitiam, samt att den till oell med kunde läggas å sido; men min åsigt är icke, att vi skola så förfara med förevar, fraga. Saken är dertill alltför vigtig, samt intresserar hela landet, och utan tvifvel böra R. St. förbise, livad som således kan vara mindre rikligt i formen, för att kunna handlägga sjelfva hufvudfrågan. Den liar af comiteen blifvit uppfattad utur en mycket vidsträckt synpunkt, men den kan älven betraktas utur en inskränktare. Det torde icke vara så omöjligt att i denna fråga komma till ett resultat, som man i allmänhet föreställt sig; och jag tror, att, om man remitterade frågan till Ekon.Utsk., skulle detta Utsk., så framt ämnet betraktades ur en praktisk synpunkt, ganska snart kunna framlägga ett förslag. Att remittera frågan lill ett särskildt Utsk. kan jag deremot icke tillstyrka, dels emedan jag anser den ej nu hafva den form, att R.
Enär ”denna näring nu icke mera fordrar, än hvad ”andre Näringars och yrkens bestånd och ti 11- ”växt påkallar; nemligen skalig betalning och sä”ker afsättning för sin p rodni: t. Med afseende å ”hvad jag nu anfört, får jag om Saltpetterfon”dens användande ej mindre titl beredande af ”lindring i Saltpetter-gärdsskyldiges förbindelser, än understöd för Saltpetter-Sjuderiinrätt”ningars fortgång, vördsammeligen föreslå: 1:» ”att, med uphäfvande af tvångslagen ätt hvarje ”hemman ofelbart skall lemna Saltpetter in Na”tura, i det ställe af hvarje mantal erladés år”ligen till nästa Riksdag En Riksdaler Banco, ”jorn, af 67,000 mantal, upgéck till 67,000 ”R:d, och sammanlagde med de i RiksStaten ”anslagne 58,000 R:d utgjorde én Summa af ”145,000 R:d, hvarföre Rikets årliga behof af ”Saltpetter sannglikt kunde upliandlas, men i ”annat fall kunde fyllas af Saltpetter.fonden. p2!o tillstyrkes att af Saltpetter-fondenj af föreBihang till Riks.St. Prot. 1817- 181S. 4!<t* Sami; N:r C% 79* I>46 StatsUtskottets Betänkandem ^nämnde oell Egne tillgångar upköptesden Salf; ”petter, landet producerar till det pris derföre ”Utrikes betaläs, samt att, i händelse af större ”Saltpettertiilgång, än Rikets behof fordrade, ”genom export-prasmier Sältpetterfonden äfven ”till beredande af Export kunde bidraga, för”modade jag likväl, att denna produdt icke tor”de kunna till export blifva att påräkna, då öm”nogare tillgångar i andra länder kunna, till ”mycket lägre pris försäljas, än hvad som hos ”oss blifver feh skälig ersättning för Idkarens ”möda och kostnad.
I ett mikroskop! Ja! DOKTORN. Detta är betänkligt, om det är så! LAURA. mig, herr doktor, och jag sitter här och inviger Er i familjens hemlighet... Om det är så! Ni har då intet förtroende till men jag måste som läkare undersöka, pröfva innan jag dömer. Har ryttmästarn visat några symptomer till nyckfullhet i lynnet, ostadighet i viljan? LAURA. Se så, min fru, ert förtroende hedrar mig, DOKTORN. år och han har ännu aldrig fattat ett beslut, utan att öfverge det. Om han har det? Vi ha varit gifta i tjugo DOKTORN. Är han halsstarrig? LAURA. han fått råda, släpper han af alltsammans och ber mig besluta. Han skall alltid ha sin vilja igenom, men när vation. Det är viljan, ser Ni, min fru, som är sjä- Detta är betänkligt och fordrar stark obser DOKTORN. lens ryggrad; blir den sårad, så faller själen sönder. FADREN. LAURA. hans önskningar till mötes under dessa långa pröfvoår. Åh, om Ni visste kvilket lif jag genomkämpat vid hans sida, om Ni visste! DOKTORN. Och Gud skall veta att jag fått lära mig gå lofvar Er att se till hvad som kan göras. Jag Min fru, Er olycka rör mig djupt, och jag beklagar Er af hela mitt hjerta och ber Er lita på mig oinskränkt. Men efter hvad jag hört, skall jag be Er om en sak. Undvik att väcka några tankar med starkt intryck hos den sjuke, ty i en manier eller fixa idéer. Förstår Ni? LAURA. mjuk hjerna utvecklas de hastigt och bli lätt mono Alltså undvika att väcka hans misstänksamhet! DOKTORN. som helst, just derför att han är mottaglig för allt. Så! Då förstår jag! Ja! Ja! LAURA. Alldeles så! Ty en sjuk kan man inbilla hvad LAURA.. (Det ringer inifrån våningen). ögonblick... Se der är Adolf... Förlåt, min mor har något att säga mig. Ett SJETTE SCENEN. DOKTORN. RYTTMÄSTARN. (Från tapetdörren). RYTTMÄSTARN.
T y om ej det är slapphet, att hederliga människor icke allenast tåla, att yrkesfrågare — män och kvinnor — intränga i våra hem eller tillfälliga bostäder i afsikt att anställa förhör rörande den eller den personens görande och låtande, tankar, afsikter och familjeförhållanden, utan äfven resigneradt underkasta sig förhöret, så vet jag ej, hvad detta sjukliga tillstånd skall kallas. Och nog är det, i hvarje fall, något slags moraliskt illabefinnande, som å ena sidan förestafvar det utsedda offrets svar till dylika spörjare, och å andra sidan låter dem mottagas af allmänheten som — mycket viktiga och trovärdiga sanningar. Jag vill öppet erkänna, att dels de personliga erfarenheter jag inhemtat, då jag undervisat barn samt afvisat enskilda och offentliga utfrågare, dels afdelningen: Frågor i Idun förmått mig att här yttra mig i detta ämne. Oaktadt redaktionen nödgas begrafva en massa reot betydelselösa eller ock, lindrigast sagdt, obetänksamma frågor, hotar frågefloden med öfversvämning, och denna afdelning ger ej så sällan eftertänksamma läsare underliga föreställningar om kvinnors tankeförmåga. En och annan af dessa frågor visar spår af den här påpekade sjukliga lusten att fråga om likt och olikt och att sätta under offentlig debatt frågor af så enskild natur, att endast vederbörandes eget samvete, förstånd och känsla, möjligen i samråd med nära anhöriga, kunna fälla utslaget. Oftare förekommer det dock, att frågorna äro af den art, att en adresskalender, en ordbok, en möstertidning, en förfrågan på postkontor eller hos vederbörande bekanta o. s. v. kunde lika säkert och mycket snabbare lemua den önskade upplysningen. Iduns äldre årgångar innehålla redan många frågor och svar, gång på gång upprepade, ty det är en ren omöjlighet för en redaktion att föra uppsikt öfver dylika småsaker. Icke nog med att afdelningen Frågor säkert förorsakar redaktionen ett ofantligt besvär, arbete och kostnad samt därjämte upptager plats för intressantare saker, detta senare till förfång för Iduns mindre fråglystne lä- sare, utan samma afdeluing är mångenstädes föremål för en uppmärksamhet, som ej alltid är smickrande för kvinnokönet.
Att göra mera, synes mig mindre öfverensstämma med det lugn som Ridderskåpet och Adeln alltid och serdeles vid denna Riksdag ådagalagt. Friherre Lagerbjelke: Sedan jag redan haft det missödet, att, ehuru ganska oskyldigt, gifva ett slags anledning till olika tankar i RiksStånden, fastän blott i en redactionseller form-fråga, skulle det för mig vara dubbelt bedröfligt, om någon orsak hvaruti jag ägde minsta del, skulle, enligt hvad en vård talare tyckta befara, kunna föranleda till ytterligare skiljaktighet. Skulle således Höglofl. Ridderskapet ■och Adeln finna skål att förändra sitt nyss fat. fade beslut rörande tryckningen af de projeet lill underdånige Lyekönsknings-adresser jag fö« Den 17 Febr narn t 5#5 reslagit (hvilket som Herr Grefve von Schwerin äfven nåtnndt, visserligen ankommer på Höglofl. Ridderskapets och Adelns vilja) vore jag för min del fullkomligen beredd att instämma med Herr Grefve von Flåtens åsigt af ämnet, samt hemställa, om det icke finge förblifva i samma skick det var innan proposition om tryckningen gjordes, För egen del skulle jag önska förlora erinringen af allt hvad i detta hänseende varit å kane, endast bevarande minnet af den ynnestfulla och uppmuntrande godhet Högl Ridderskapet och Adeln vid samma tillfälle täckts mig bevisa. Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han vanligen afbidade någon stund efter öfverläggningens slut innan han framställdeproposition i ämnet, på det hvar och en, som det åstundade, kunde äga tillfälle att anmäla sig; och hade Herr Grefven och LandtMarskalken äfven vid detta tilR fålle förfarit på enahanda sått.
Pa dosia stal tror jag alt Ekonomieoch Besvärs-Utskottet äger öswerlägga om fördelning af alla sådana tyngder, hwilka drabba Medborgare af ^ alla Den 6 Junil. 46s alla Stand utan undantag i och för jord, hwilken hwem som häldst får besittja. Orebro den 2 Junii O. IT. Lolli re. Och skulle detta Memorial ulssmwaS och till Respective Riks-Standen åtfölja Utskotters Betänkande öfwer Riksdaas-Fullmägtiae Swen Perssons fran ^christianstads Län och Abra ha m Larssons fran Östergöthlands Län lill Utskottet remitterade Memorialer, rörande ffjutsningsskyldighct för alla derifrån hittills befriade Hemmansoch andre Lägenheter, samt deltagande i Tingshus - och Häradsfängelsers byggande och underhällande, med mera. Ul stirra. Lx krotocollo, ^lex. Uppläst hos dlidd. och Adeln dcn 8 Junii. Prest-Ständer den 8 Borgare - Ständet d. 8 Bonde-StZndet den 9 wördsamt Memorial! ^Damtelige Riks-Standen hafwa till Lag-Urffotttts hufwtldsakliga yttrande aterremikerak den del af Herr Friherren och Justitia - Ombudsmannens aflemnade Embets-berättelser, som innefattar framställriing om särskildt stadgande för Lösen af gravationsbewis. Och da Lag-Utskottet nu gar alt uovfolla denna, i sadan ordning tillkomne, skyldighet, får Utskottet, som funnit dels at KonglMajus Nådiga Expeditions-Taxa af den 2y:de Maji icke fastställer någon Lösen för gravations-bewis, sa wida de icke böra hänföras under de uti samma Taxa Bihang.
Dä nemligen hr Prosten Tranasus velat använda det verldslig» tvånget, synes Tobias Lind hufvudsakligen sätta tillit till Presterskapets andliga verksamhet. Båda hafva likväl i sedlighetens och ordningens intresse sökt stöd för sina förslag. Enligt den förres erfarenhet skall lättsinnighet i äsigter om äktenskapet ock märkbart tilltaga. Man såge derför esomoftast hurusom fästehjon flytta tillhopa, så snart för dem blifvit lyst, utan att låta sig sammanviga*, samt åtskiljas då de ledsna, vid hvarandra, lemnande deras under tiden sammanafiade barn utan vård; och deremot skulle någon hjelp ej linnas förrän dem kan åläggas att inom någon tid fullborda äktenskapet med vigsel.. De åsigter, som i denna del hos föregående Ständer segrat, synes emellertid ej kunna jäfvas. Visserligen utgör vigseln, efter gällande lag, en af de nödvändiga formerna för äktenskapets stiftande; — vid den binde*.begynnelsen af detsamma* borgerliga verkningar; och genom den gifve* ät makarnes förening ett offentligt uttryck om denna förenings djupt sedliga och religiösa betydelse; — men sedlighetens grund är frihet; och friheten utgör vilkoret för det förbund, som bör grundläggas af ömsesidig kärlek och böjelse. Det heter derföre i 5 § af Giftermåls-balkens 1 kapitel, att ej. någon må till giftermål tvin - LagUtskottets Betänkande, N:o 11. 3 gas, utan att så qvinnans som mannens frivilliga ja och samtycke skall giftermålet lästa. 1 enlighet härmed har ock rättighet blifvit lemnad fästehjon att åtskiljas, då de så vilja, saint slutligen den, som i vigselstunden sig ångrar, att med sitt nej hindra fullbordan af den tilltänkta föreningen; och med denna frihet låter ej ett tvång af den art, som hr Prosten Tranums föreslagit sig förena. Dä nemligen vigseln efter hvad ofvan är antydt, blott hörer till de yttre formerna för äktenskapets stiftande, men formerna böra vara uttryck af det inre väsendet, sä lärer lagstiftaren ej kunna stadga böter för underlåten vigsel, eller för underlåtenhet att fullborda en förening, hvars ingående och fullbordan han gjort beroende pä kontrahentérnes frihet.
N:o g4- 41 framställda alternativen, med Ja och Nej anställas, dervid Ja hör anses bifalla Roteringens förblifvande i dess nuvarande skick, men Nej deremot uttrycka den röstandes önskan, att en ny Rotering matte, uppå ofvan bestämda vilkor, anställas; att för hvarje hel Rote en röst må aflemnas, samt följaktligen hvarje Rotehållare ega att afgifva så många röster, sorn liela Rotar af honom egas och underhållas; att, då flera Interessenter finnas i en Rote, dem skall åligga att, föiedenå Lands-Cancelliet utsatta sammankomst, örn c-tt och samma beslut sig förena, så framt deras röst, sorn blott för hel Rote får af gifvas * skall vid omröstningstillfället kunna upptagas; att frånvarande Rotehållare må ega att skriftligen, genom ombud, sina röster afgifva, likväl med vilkor, att Fullmagt, då sådan utfärdas, bestämdt innehåller, för hvilketdera af de båda alternativen röstas skall; att flesta rösterne, från båda Lunett sammanlagdaj må oåterkalleligen afgöra, antingen vid den redan skedda Rotering för framtiden skall förblifva, eller en ny Rotering öfver hela Provincen anställas; att Roteiiållarne, sedan votering öf> er hufvudfrågan för sig gått, genast och vid samma tillfälle må ega, att inom hvardera Länet välja tvänne Ledamöter i den nya Roterings-Commission, sorn sammanträda bör, i händelse 10- 42 Statssamt Oec. TJtsk. Uti. N:o g4* sternas utslag på det liela skulle till en Rotejemkning föranleda; att de Rotehållare, som vid de utsatta sammankomsterna sig hvarken muntligen eller skriftligen anmäla, skola anses hafva instämt i de närvarandes , genom flesta rösterna, afgjorda beslut.