Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det flitiga, stillsamma Leipzig företer en liflig anblick under ~Messenz. Det roar främlingarna att betrakta detta brokiga, rörliga vimmel, men Leipziger-bon håller sig inom lykta dörrar, för hononi ar messtiden en pröfvotid. Redan atta dagar förut begynna förberedelserna. Augustusplat~~ Rossplatz, Alt Markt m. fl. öppna platser belamras af stLLnd, kistor, lårar m. ni. och bilda en labyrint, ur hvilken det ar svårt att hitta ut. De som ej få plats p % torgen s18 sig lugnt ned i portg %ngarne och idka der sin handel. Främlingarnas antal uppgår ofta till 30, ?. 40,000 dagligen, och hotellprisen stiga oerhördt. Man kan f % betala 6 till 8 mark för en biffstek och I mark för,: l butelj Pilsner. Der finnes väl intet tinder solen man icke kan få köpa, från kaffe, pepparkakor, korf etc. till %kdon, möbler, sidentyger, knypplade spetsar, juveler. Af största betydelsen äro dock linne-, läderoch pelsvaror. Vid sista höst-messen s %ldes 130,000 rafskinn, 20,000 skogsmård, 50,000 stenmård, 200,000 stycken iller, 3 millioner ekorrskinn, I million bisam, x1f2 million ryska harskinn o. s. v. För ett sibiriskt sobelskinn betalades 300 mark, för silfverraf och utter 900 mark stycket. Hela slutsumman för pelsvaror uppgick till 28 millioner mark, en ganska vacker summa. Linnevarorna stalla sig märkvärdigt billiga. En bordduk med tolf servietter, hellinne, i gammaltyskt mönster med handsydda tankespråk kostar 18 mark. Godt fint lakanslärft dubbelbredd 70 ii 80 pfennig metern. Ingen under att de tyska husmödrarnas linneskåp blifvit ett ordspr %k.
Eet förefaller Utskottet nästan overkställbar! att ett fattigt Torpare-hushåll eller en inhyses boende Pinka med liera små Barn, hvilka bebo en enda trång stufva) skulle kunna skilja det af kopporna smita tade barnet från de öfriga deraf äntlu icke angripne, och Utskottet kan ej inse hurti och hvad utväg hos någon enskild person Skulle kunna yppa sig antingen för det sjuka barnets vardande och skötsel eller för de friskas emottagande och Underhållande, men i händelse åter sådana Quara.ntäines anstalter skulle på Statens bekostnad anläggas, borde de icke allenast blifva ganska tätt intill hvarandra inrättade, hvarigenom en högst ansenlig kostnad tillskyndades det Allmänna , Utan en den Största controll och vidlyftigaste till* syn deröfver skulle då jemväl erfordras, om de eljest kunde uppfylla ändamålet, och det torde i öfrigt ej Undvikas, att jti esomoftast Föräldrarna eller de som eljest borde hafva vården om ert af koppor smlttadt batli Loke hade kunnat märka, det Barnet vore af Koppsmittan angripet och borde under Quarantaine ställas, förr än deböa anstadlt redan vore för sen ecb smittan fått tillf*.Hö att spridas till många flera. I 4 de B. N:0 löij, iyo» <5> Den 28 Junii I följd af Utskottets sålunda yttrade grundsatser anser det sig böra afgifva följande tillstyrkanden: 1:0
Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. såsom sin gemensamma lanke antoge Hr Carlheim Gyllenskjölds ifrågavande förslag, ropades ja och nej, hvarpå H. Ex. hemställde om R. o. Ad. icke såsom Ståndets gemensamma tanke, antoge samma förslag, samt då dervid svaret ånyo utföll med blandade ja och nej, förklarade det han trott sig tinna att denna sednare propos. blifvit med öfvervägande ja besvarad. Hr Lefre'n Joli. Pehr, begärde votering. Uplästes och godkändes följande voter:s-propos.: Den, som vill att R. o. Ad. såsom sin gemensamma lanke, antager det af Hr Carlheim Gyllenskjöld väckta förslag, alt i 15 § Riksd.Ordn, ordet ”allmogen” bör utgå och §:n begynnas sålunda: Den 31 Maj f. m. 365 ”Till riksdagsmän af BondeSt. välje inom sig hemmansegare” etc., voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner nej, antager R. o. Ad. icke detta förslag såsom Ståndets gemensamma tanke. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 3«. Nej — 17. Härefter förekom 5:te punkten af Hr Carlheim Gyllenskjölds förslag innehållande ”Att Consl.Utsk. må updragas tillse om och hvilka förändringar i dess förslag, som må blifva nödiga derest någon del af Hr Carlheim Gyllenskjölds förslag skulle af R. o. Ad. såsom gemensam tanke varda antagen.” H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade all då endast 4;de punkten af Hr Carlheim Gyllenskjölds förslag blifvit antagen såsom 11. o. Ad:s gemensamma tanke, 11. o. Ad. torde finna ali den ifrågavar:de 5:le punkten af förslaget borde förfalla.
Vid så väl värfvad som indeld trupps icke stridande del anskaffas och antagas rekryterna afdetalj-befälhafvaren. För fullständig antagning erfordras dessutom brigad-chefens approbation, jemte stadfästelse af general-inspektören. 1 afseende å tjenstetiden är densamma beräknad till 6 år för så väl stridande, som icke stridande, vid värfvad, samt för icke stridande, vid indeld trupp, med undantag förvolontärer. Efter förloppet af dessa år må förnyelse af tjenstetid ega rum, dock ej för kortare tid än 3 år. Vid den stridande delen af indeld trupp är tjenstetiden obestämd, och fortfar, så länge manskapet anses tjenstbart. All förnyelse af bestämd tjenstetid åtföljes af förhöjd aflöning. Vid hvarje kompani (sqvadron, batteri) tillsättas 2:ne nummer med volontärer, hvilka, för att antagas, måste vara mellan 15 och 21 år. För bestämmandet af de nummer vid indeld trupp, hvilka till så väl volontär som icke stridande skola anslås, erfordras rustoch rotehållares samtycke. första uppbådet till samt andra d:o till 271,050 man; 208,500 „ S:a 479,550 man; Statssamt Allm. Beseoch Ekon.-Vtsk. Betänkande, N:o 18. 13 Krigsreserven: Skyldigheten alt till rikets försvar, som beväringssoldat, ingå i krigsreservens leder, vidtager för hvarje Svensk man vid fyllda 20 år, och fortfar i 5 år till fyllda 25 års ålder. Befrielse från fullgörandet af denna skyldighet åtnjutes i vissa uppgifna fall. Yid mönstringar, som hållas i April månad hvarje år, uttages, i de distrikter, inom hvilka linie-kavalleri är förlagdt, först så stort antal, som utgör nämnde vapens andel, och hvarvid synnerligt afseende bör fästas vid dem, som redan kunna rida och äro bekanta med hästens skötsel. Äro linie-artilleri och ingeniör-trupper inom samma distrikt förlagde, så uttages det behöfliga manskapet först för artilleriet och sedermera för ingeniör-trupperne.
Den 8 Januari f. m. 97 genom stämpelafgiftens förhöjande på tidningar söka att bereda ersättning åt dem, som hafva sig ålagdt forslandet af denna massa tidningspapper, så, och huru mycket än stämpelafgiften ökas, hlifver dock förbindelsen i förenämnde hänseende densamma för den skjutsande allmogen, såvida icke någon större afgift på annan väg den skjutsskyldige beredes. Jag tror, att den grundsats, som gjort sig gällande i denna lagstiftning, borde godkännas, alt nemi. tidningar beläggas med så ringa afgift som möjligt, på det att den fördel, som man åsyftar med den fria pressen, icke måtte motarbetas af lagstiftniugen, oaktadt lagstiftningen ej förmår att framställa sådane correctiver, som visserligen voro högst behöfliga mot missbruken. Den consumtionsafgift, man vill lägga på tidningarne, gillar jag icke, emedan då man afser en nytta med den fria pressen, så bör man ej belägga den med afgift, till möjligt hinder för den, som vill begagna sig af denna press, eller som vill reproducera åt Slaten någon fördel genom den vinst hon gör på pressens undervisning. Jag skulle äfven tro, att den falska undervisning, som pressen lemnar, till en del åtminstone, måste sent omsider öppna ögonen på den stora del af nationen, som låtit sig missledas af dess falska foster, och jag tror, att då denna allvarligare tidepunkt inträder, så kommer en eftertid att återgälda hvad den förflutna brutit. Med ett ord, jag finnér intet skäl att för närvarande belasta pressen med högre afgiftcr, och önskar, att det nuvar. förhållandet måtte blifva alldeles oförändradt. Gr. Cronhjelm: En värd talare bar trott, att det vore ett misstag af mig att påstå, det de tidningar, som finnas i hufvudstaden icke äro med stämpel försedde. Jag torde då hellre få säga, alt om så är, som talaren säger, ligger ftelet snarare i ett misseende, ty det måtte vara jag, som icke upptäckt alt eu sådan stämpel äfven finnes åtryckt här i hufvudsladen circulerande tidningsblad.
För att i öfrigt visa i hvad förhållande varutrafiken emellan Sverige och Norrige, för så vidt den gått öfver Jemtland, under de ifrågavarande 3:ne åren, stått till hvarannan i fråga om ömsesidigt inhemska produkter, antecknas: att Norrska alster, hit införde, 1848 uppgått i värde till 115,748: 8. » » » 1849 » » » 136,785: io. » » » 1850 » » » 175.108: 13. 427,641: 31. Jag har förut yttrat, att en ordnad bandel numera finnes inom orten, hvarmed jag menar Länets enda stad; och den handel, der bedrifves, är redan, fastän i följd af en lång landtransport förknippad med stora, både kostnader och andra olägenheter, icke så obetydlig; men kunde komma att utöfva ett stort och välgörande inflytande, så för Jemtland som angränsande orter, derest med oförtullade utländska varor landväga handeln öfver Norrige icke vore förknippad med så dryga umgälder, att de tillintetgöra all företagsamhet i den vägen. Uti Förordningen angående Sveriges och Norriges ömsesidiga handelsförhållanden stadgas nemligen (§ 7), att utländska varor jemväl må från ena till andra riket landvågen kunna införas, emot en tullafgift beräknad till hälften af den i bvartdera rikets sjötullstaxa utsatte införselstull, så vidt samma varor i det riket, hvarifrån tle komma, bevisligen dragit inkommande tull. Häraf följer således, att dylika varor, hit införde, blifva belastade med hel Norrsk 25 Norrsk och half Svensk lull; hvilka umgälder redan i och för sig, oberäknadt den kostsamma land transporten, äro så betungande, att varorna näppeligen kunna utan förlust här afyttras. De utländska handelsvaror, som under en följd af år hitgingo, voro ock af ganska ringa betydenhet, och af sådan, eller annan anledning fordrades icke heller i Norrige någon tull, då varan från nederlag derstädes direkte hit öfverfördes.
Den tillhör ock sällan menn,skoverk, minst det, som utvecklat sig under en åtagande arbetsför m ga» sorn påminner att man befinner sig på den yttersta gränsen af eli tillryggalagd lang och mödosam Embetsmannabana. ira första bladet är anfördt örn svårigheten att hvart femte år värre1'3 med några särdeles intressanta uppgifter om Länets tillstånd i oeconomi5*'1' och statistiskt afseende. Man har således varit föranlåten att ur mera stationär förhållande0 leta sig fram till något, som kunde blifva — åtminstone läsbart. Deraf har bandt, att arbetet, i stället för en Berättelse om fem oecononne oell statistik öfvergått till en Beskrifning öfver Länets särsk»113 elar, deras naturalster, näringar, folklynne och seder. — 59 — Denna afvikelse, måtte Eder Kongl. Majit i Nåder förlåta den! Någon erfarenhet ligger dock till grund för beskrifningen, ty underlek aade hafva, den ene i 18, den andre i 3o år äf Embetspligt stått i beröring med folket och de ämnen man afhandlat. Må hända torde den, som leder arbetet vid nästa fem års Berättelse, bär finna några materialer för vidare forskning och utveckling! Jönköping å Lands-Cancelliet den 3i December i833. LARS HIERTA. L. LÖWENADLER. Tabell Jönköpings Stad. W och Tomter, med derå boende Borgare som idka näring &c . Jord full-Mjöl-Qvaruar med tillsammans 19 pär . Stenar ■•••••••«•■■•••■•* “arfverier ... diverse Personer som ej höra till viss näring sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fideicommisset . Summa • • • e Ekesjö Stad. fins och Tomter ... •Jfd "Jjöl-Qvarnar “^-Qvarnar “tampar .. finkel sk t Garfveri . Tobaksoch Snus-Fabrik Manufactur-Verk . . Personer sorn ej höra till viss näring Summa Grenna Stad. Hus och Tomter Jord .. Summa Jord. Utsäde af:
Detta förslag hade endast i så måtto framgång hos Rikets Ständer, att Ständerna, i underdånig skrifvelse den 28 Februari 1857, anhöllo, alt Kongl. Maj:t i nåder täcktes vidtaga sådana åtgärder, att de hinder, hvilka, i följd af allmänna lagens stadgande i 6 Kap. 2 och 3 §§ Byggninga-Balken, mötte för täckta dikens anläggande å boställsjord i stället för öppna, kunde varda undanröjda, samt grunddikningens skyndsamma och allmänna införande å bostallsjorden på lämpligaste sätt befordras. Jemte det Kongl. Maj:t, i anledning af berörda skrifvelse, genom Kongl. Kungörelsen den 2 September 1859, förklarade boställshavare vara tillåtet, alt utan hinder af hvad lag och författningar i allmänhet, stadgade om öppna dikens underBih. till B. St.
No 120 från Herrljunga station vid vestra stambanan öfver Håkantorp och We nersborg till Uddevalla, om låneunderstöd för anläggning af. Motion Nis 201 och 202, Stats-Utsk. Utlåt. No 88 samt Mern. Nis 118 och 143 K St underdån. Skrifv. N:o 120. mellan Håkantorp och Lidköping. Motion N:o 202. Stats-Utsk. Utlåt. No S8. om låneunderstöd för anläggning af en för lokomotiv afsedd, från ham nen vid Köping norrut till Uttersberg med grenbana till sjön Lillsvan. Motion N:o 149. Stats-Utsk. Utlåt. No 88 och Mern. R. St underdån. Skrifv. Jernvägstaxa. Se Jern vägstrafik. Invisning. Se Assignation. 23 Invändning i rättegång, angående underrättelse om tiden för anmälan af missnöje öfver utslag rörande. Se Rättegångs-Balken. Jonla-Baiken, om ändring i 4 kap. 2 §, angående lagfart af fastighet i staden. Motion JSfrn 78. Lag-Utsk. Betänk. N:o 63. R. St underdån. Skrifv. Isberg, S • (J-, Motion N:0 63, om låneunderstöd till betäckande af den gäld, Norrtelje stad sig ådragit för uppförande af skolhus för dervarande elementarläroverk. Stats-Utsk Utlåt. N:o 139. Motion N:o 64. angående Norrtelje elementar-läroverks förändring till femklassigt läroverk samt anslag till löner för ökadt antal lärare derstädes. Stats-Utsk. Utlåt. No 139 R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 65, angående den i Skenninge varande skolas uppförande på de lägre elementar-läroverkens stat och anslag af dertill erforderliga läraremedel Stats-Utsk. Utlåt.
Aboer å sådane hemman, hemmansdelar eller lägenheter på landet, som icke uppgå till 300 R:dr i taxeringsvärde, men i öfrigt hafva de egenskaper, som, enligt § 2, erfordras för rättigheten att utöfva bränvinsbränning, åtnjuta äfven samma förmån, med vilkor att det sammanslagna jordvärdet uppgår till minst 300 R:dr. Bränvinsbrännings-rättighet må ej å annor man öfverlålas utan i sammanhang med jorden. B ev ilin.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 41 § 7. Af de Heste röstegande innevånarne i hvarje stad, der jorden tillhör staden, ina det hero alt, i den ordning, som uti hvarje stad för heslut om stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill staden, efter värdet af de serskilda jordlotterna är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller oek i ett eller Hera sammansatta verk efter alla eller liera jordlotters sammanslagna värdej men i de städer, der jorden är med eganderätt fördelad på stadens innevånare, må det ankomma på det beslut, som ibland dem af pluraliteten, beräknad i mån af jordvärdet, fallas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skola enahanda grunder följas, likväl under förbehåll, a//, derest Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, § 4 af denna författning skall tjena till efterrättelse i afseende på den högsta pannerymd, som af sådana föreningar må begagnas; börande för öfrigt, vid utöfningen af städernes bränvinsbrännings-rättighet iakttagas, att de hrännerier, som hädanefter anläggas, varda utom stadens staket, på lämpligt afstånd från andra byggnader, uppförda i enlighet med stadens Byggnadseller Brandordning. O
Med bifall till denna mening, beslöt Utskottet följande ändring i förslaget till 8 §: »Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör, Merest icke tvänne af Stats-Rådets Ledamöter jemte den Föredragande tillstädes äro. Stats-Rådets samtelige Ledamöter» etc. lika. Början af 9 § skulle på följande sätt redigeras: »Öfver alla mål, som hos Konungen eller Regeringen föredragas, skall Protocoll föras; blifvande de närvarande Ledamöter af Stats-Rådet och Föredraganden ovilkorligen förbundne att deras meningar» etc. Det öfriga lika. Bilaga F till Mern. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers ConstitutionsUtskott den 13 Augusti 1812. Fortsattes granskningen af det förslag till ändringar i Grundlagen, hvilket Kongl. Majit hos Riksens Ständer proponerat, då början gjordes med Bilaga F till Mern. Herr Doctor Wijkman: Stadgandet i denna §, så dant det nu är, tyckes mig vara en öfverflödig citation, som derföre gerna kunde gå ut. Men om Collegierna, såsom det synes, snart skola undergå en reform eller ock försvinna, och med detsamma ingen Allmänna Ärendernes Beredning vore att tillgå, så skulle Departementschefen både bereda och framställa målet, utan att andra kunnige män deröfver meddelat sina upplysningar. Jag tror, att någon försäkrad vice för Collegial beredning då vore af nöden, och jag önskar, att 10 § i RegeringsFormen måtte oförändrad bibehållas, eller åtminstone en gifven Beredning stadgas af hälften Frälse och hälften Ofrälse Ledamöter. Herr Commerce-Rådet Santesson och Borgmästaren Nensén instämde med Doctor Wijkman, då andra Ledamöter deremot yrkade bifall till Konungens Proposition. Herr Kammarherren Silverstolpe yttrade, att han endast i det fall, att en förbättrad Collegial Styrelse vunnes, kunde anse Allmänna Beredningen umbärlig.
^Vad. /'/'N^vo^ro/r, IV.-o 1. transport 26,880: — soi' ändamälet en tillökning i nuvarande Lis anslag ak tillsammans 12,086 R:dr 32 sk. Oä deruti likväl inkegripes en löneköi liöjning 011 700 H:<1i' iäi24 Ri ovineial-läkare, elier eu inom Rvarje Rån; men Kongl. I^laj:t kinner denna tillökning, utgörande inalles 6,420 R:dr, eliuru visserligen i tiög grad gagnelig, doek icke kör det närvarande al strängaste keliok pakallad, äskar Kongl. Naj:t endast ak Hilmas 8tänder äterstoden, eller 5,666: 32; A) Uppå ^.potliekare - 8oeietet6N8 genom Kongl. Napt gjorde k, amställning om anslag läll en Rliarmaceutisk undervisnings-anstalt i lmkvudstaden keviljade Rikets sednast kärsamlade 8tänder kör ändamälet ett ärligt anslag intill nuvarande Riksdag ak 1,000 Il:dr, med vilkor att ^potliekare-sooieteten kor ändamälet ärligen Ridroge med minst 2,000 Il:dr. Oä detta vilkor leke kunnat uppkallas, laar det keviijade anslaget ej eller utgätt. 8oeieteten liar nn anRallit att Åtminstone de vid sistkörklutno Riksclag anvisade 1,000 R:dr ärligen mätte ställas till 8oeiet6t6N8 disposition kör Rekrämjands ak nndervisningen vid det Rliarmaeeutiska Institutet, med den förändring i det koreskrikna vilkoret, att ikpotlaekarne i Riket, i stället kör 2,000
Anckarsvärd* anmärkning så inycket mindre föranleda till någon framställning i detta ämne, som Utskottet nogsamt inser och erkänner den ifrågavarande förändringens vigt och nytta fö'r Rikets försvar. 18:0 Remontering, Skoning och Medicamenter m. 111. för Värfvade Cavalleriets och Artilleriets Hästar. Enligt hvad i föregående i2te och i3:e Funder är anför dt , upptages hur för LifGardet till Häst: Remontering, för 4i5 Hästar ä 20 R:dr R:dr 83oo: — Skonin:;, D:o å 5§ R:dr „ 2282: 24. Medicamenter, D:o ä 1 R:dr „ 4 >5. — Stallhyror för 62 ÖfverBefä Iets Hästar å 4§ R:dr „ 258: 16. Till Vagnar och Seldon samt Stallpersedlar, å 200 R:dr för hvarje Esqvadron „ 1000: — ,v.re.' ^ Kronprinsens HussarRegemente: Remontering, för 543 Hästar å i3f Riksdaler R:dr 7,240: — Skoning, Dito å i| R:dr . „ go5: — Medicamenter, D:o ä 4 R:dr „ 181: — 8 I26 Transport 20,58i : Betänkan den, N:o i3j. 2o5 Transport ao,58i: 4o. Och tillkommer, enl. den af K. M:t föreslagne Stat för ArtilleriRegementerne Remontering för 118 Hästar vid Svea ä 20 Riksdaler Medicamenter för 118 Hästar vid Svea a 1 Riksdaler R:dr 118. — för 118 Hästar vid Götha ä 32 sk 78: 32. lör 116 Hästar vid Vendes ® 32 slt 77 Lysning i Stallen m. m. för 352 Häst. T ** 3*» 10,190: — a 3J R:dr 1,232.
Hjo erhållit sitt hamnanslag på ännu bättre vilkor än de nu ifrågasatte, skulle ett afslag på denna min begäran sannerligen vara, minst sagdt, ganska besynnerligt. Mig synes att hvar och en kommun i vårt land bör för oundgängliga behof hafva lika rättighet till understöd af statsmedel. Jemlikt verkställd omarbetning af den förut upgjorda kostnadsberäkningen erfordras för den påbörjade hamnanläggningens fullbordande ett belopp af 114,679 rdr rint, eller ungefärligen 24,000 rdr utöfver de 90,000,rdr, som StatsUtskit föreslagit. Med afside å anläggningens vigt för kringliggande ort, hyser jag dock det hopp, att traktens possessiooater och öfrige mer förmögne innevånare möjligen skola vilja och kunna tillskjuta, hvad som sålunda brister. Att deremot en så stor summa, som 1 14,000 rdr, skall på så sätt anskaffas, anser jag nära nog overkställbart. På dessa skäl hemställer jag, att R. o. Ad. mätte bevilja 90,000 rdr rint till hamnbyggnaden vid staden Grenna, samt att Den 2t Juni e. tn. af nämnde belopp 60 000 rdr matte utgå såsom lån och 30,000 rdr såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet. Hr Bildt: leke heller jag vill bestrida att den ifrågavide hamnbyggnaden iir förtjent af upmiirksamhet och att, i följd deraf, de i ämnet väckte motioner böra behjertas; men den siste värde talaren har likväl, enl. min upfattning, med alltför bjerta färger utmålat ställningen, såväl hvad staden Grenna i allmänhet beträffar som ock särskildt i alside å dess behof af denna hamn. Man har här hört samma talare, bland annat, yttra, att det är en skyldighet för statsmakterna att så utdela statsmedlen, att hvarje kommun erhåller ungefär lika stor anpart af statsbidrag. — Denna sats kan förefalla ganska rigtig, om man allenast betraktar saken från teoretisk synpunkt; men praktiskt sedt bör man väl sa gå tillväga, att man företrädesvis fäster sig vid, huruvida Staten i sin helhet har mer eller mindre nytta af dylika företag.
I afseende på beskaffenheten af desse As. signationer har Utskottet trott sig böra, på sätt liar nedan föjrmäles, i reglementarisk! afseende föreslå: dels storleken af den summa, på hvilken hvar och en Assignation må kunna utgifvas, dels de mera generella föreskrifterne, som vid deras utfärdande böra af 35irectionerne iagttagas ; men t öfrigt enar erfarenheten i dylika fall alltid bäst och säkrast leder till de åtgärder , sorn för en i alla måtto pålitelig Controll blifva nödige att vidtaga , ansett det böra till BancoStyrelsen öfverlemnas, att örn de flere mindre detaillerne vid förefallande tillfällen anordna. Genom Assignations. rättighetens beviljande blifver behofvet af en större contant Cassabenållning undanröjd; och då den contanta Cassan vid sådant förhållande icke behöfver tiliitas i annat ändamål, än att fylla i Lane-beloppen, hvad som med Assignationer ej ian erläggas, tillstyrker Utskottet att Cassan i Götheborg må få uppgå till högst 20,000 R:dr och den i Malmö ej öfverstiga 10,000 R:dr; hvilka Cassör kunna förvaras under 3.'ne Lås, hvartill en af Directeurerne , Banco Ombudet och Kamererarén hafva en nyckel hvardera. I stället för de föreskrifter 7 §. nu innei håller, föreslås derföre följande, i öfverensstämmelse hvarmed Utskottet anser Stadgsnderna för Contoiren i denna del böra uppgöra», Banco-Utskottets Betänkanden. 137 "Directionen eger rättighet att på Banquen utfärda Assignationer för utlåningens verkstäU lande, dock under vilkor: Ait Assignationerre, hvartill Blanquetter efter reqvisition från BancoStyrelsen utleninas, icke må utgifvas å andra summor än 100 R:dr, 150 R.dr, 500 R:dr och 1000 R:dr.