Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan hemtade han frän rumnxi bredvid en griffeltafla, som hade alldeles samma form och var alldeles lika stor, sotn den under skänken liggande taflan. Han sköt den på vanligt sätt under bordet. Komp hade ljudet från griffeln förstummats, förrän han med otve tyd ig stolthet höll fram taflan mot mig och läste: Kii * broder, var helsad från din syster Mary Johnson. Då jag nu förklarade, att jag aldrig haft någon syster med det namnet log han tvunget men bibehöll sin kallblo-dighet. — Derpå började vi på nytt Fluidet var dems gång så starkt och andarna så upprörda, att vi endast med stor möda kunde fasthålla taflan under bordet. Plötsligt rycktes den med omotståndlig makt ur våra händer. Doktorn böjde sig ner för att taga upp den. Men en af åt osynliga andarne ryckte den ifrån honom och sköt i stallet fram den under skänken liggande taflan utan att han tycktes lägga märke till utbytet. Då oväsendet under bordel blef allt starkare, tog han fram taflan och lade den med den oskrifna sidan uppåt midt på bordet på några griffel bitar. Genast derpå började bordet häftigt dansa och stm derpå böljade en andehand skrifva. Vi sågo den visserjigea icke, men vi hörde ganska tydligt huru strecken öfver tn * och prickarna på i ’ na ditsattes ... Så snart den osynlig« handen slutat att skrifva, framtog doktorn taflan med ett belåtet leende. Men då han fann två meddelanden från andeverlden i stället för ett bleknade han. Det ar emellertid icke meningen att nppbygga med eu redogörelse för spiritismens taskspelarekonster. De äro aDt för bekanta, då äfven vårt land ofta haft besök af de«« kringresande andebesvärjare som mot hederlig betalning både offentligt och enskildt låta de stackars andarna upp trjida och arbeta.
Majit framställt för anskaffande och underhållande af erforderligt befäl vid vapenöfningarne med Stockholms stads och läns beväringsmanskap, ansett sig böra till Kongl. Majit öfverlemna att i sådant hänseende vidtaga lämpliga åtgärder, dock med vilkor att kostnaderna för en förändrad organisation icke finge öfverstiga det Stats-Ulskoltets Utlåtande M 66. 9 det af Kongl. Maj:t äskade belopp 24,480 R:dr årligen, samt att sådan förändring verkställdes endast i den mån tillgång för utgifterna genom inträffande afgång på Lilbevärings-regementets stat kunde beredas; och bar Kongl. Maj:t, efter det, enligt hvad Statsråds-protokollet innehåller, det disponibla öfverskottet å Lifbeväringsregementets anslag, när äfven ackordsräntor för 8 vakanta Underlöjtnants-beslällningar blifvit såsom en utgift tagna i beräkning, uppgått lill 10,663 R:dr, förordnat, att af de sålunda befintlige lillgångarne på Lifbevärings-regernentets stat skulle bildas fyra Andre-Kapitens-beställningar eller två sådana vid hvartdera af Svea och Andra Lifgardes-regementena med löner å 2,000 R:dr, samt, i följd deraf, nu begärt att Rikets Ständer måtte, jemte förminskning af Lifbevärings-regernentets anslag med 8,000 R:dr, bevilja tillökning i anslagen för Svea och Andra Lifgardesregementena med 4,000 R:dr för hvartdera regementet. Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Ulskottet remitterad mo tion (.A2 74) har Herr von Knorring, E. O., af anförda skäl, yrkat, att Rikets Ständer måtte, tillsvidare och intill dess möjligbeten af beväringsexercisens bestridande medelst Gardes-regementena till fot blifvit behörigen ådagalagd, uppskjuta den af Kongl.
Dagens införande gä kill väga pä samma sätt, som med antagande af den, k vilken nu gäller. kolket kunne att elterkand vänja sig vid, ock Domare-personalen att smäningom göra sig kekant med tillämpningen ak den n^a, oelr man Irunde göra sig förkoppning, akt genom den fördelning af Daggranslrningen pä tvänne Diksdagar, som derigenom uppkommer, tiden skulle vid nästkommande Ililrsmöte vara tillräcklig för pröfning ak det äkerskäende Dagverket, sä akt en fullständig förkättrad lagstiftning dä kunde klifva kringad till slut. 8kulle Kongl. Naj:t ät denna underdäniga framställning lemna Mädig uppmärksamket, s^nes det, som kunde dertill serskildt förordnade köredragande i Mäder ankekallas, att, efter ett, i Öfverensstämmelse med otvannämnde grunder, gjordt urval af de uti Dag-Korslaget keklntlige Dagkud, kvilka i form af serskilda körkattningar skulle kunna utgä, samma Dagstadganden inför Kongl. Naj:t i underdänigket anmäla, k varefter ook derest Kongl. Naj:t skulle finna lämpligt ook nyttigt, att sädane föreslagne stadgande», med eller utan jemkningar, säsom Dag antagas, Kongl. Naj:ts Ma - /fonA/. ^:c> Naj:t llärutinnan i Mrcler 1le8lutar lära i ljäder underrätta8, torde nodina exemplar, 8äväl af Livilooir (lrirninal-I^3A-l?ör8laAen, 80m sk den till 8,onAl.
Tydligen hade de nyss uppburit sin aflöning och stodo nu med penningarna skramlande i fickorna i underhandling o m bästa sättet att börja göra af med dem, till hvilket några » hajar », som ströko omkring i omedelbar närhet, tycktes vara beredvilliga att vid första vink lämna benäget biträde. Det låg något spelande gladt hos hela sällskapet, särskildt hos en undersätsig figur, som med sitt tvärhuggna hufvud krönt af linhvitt hår på ett i ögonen fallande sätt af stack mot de bronsfärgade kamraterna. Han stod midt i klungan och tycktes vara i färd med att roa sällskapet genom att gifva prof på sina språkliga talanger, ty redan på långt håll hördes hans uttalanden på åtskilliga jordens tungomål, tacksamt mottagna med breda löjen från kamraterna. Af enbart okynne, eller möjligen därför att jag, som i det tvärhuggna linhufvudet tyckte mig se något nästan hemmabekant, kanske därför såg på honom, och detta blef honom för frestande, — allt nog, just som jag gick förbi, lyfte han handen med en elegant sväng till hatten, bugade sig, lät upp sin mun och sade på en den bredaste bohusländska: » God dag min sköna fröken, hur står det till? » Slagen af förvåning vid det svenska tilltalet vände jag mig blixsnabbt, och innan jag ett ögoblick besinnat mig, hade orden: » Tack bra, hur mår ni själf? » halkat öfver mina läppar. Jag har engång läst eller hört utrycket » tappa underläppen af förvåning », men aldrig har jag sett det så fulländadt illustreradt som hos den svenske sjömannen vid detta tillfälle.
S:gr Till aflöning ut Lärare i Gymnastik, i Musik och Sång samt i Telming vid de Högre Elementar-Läroverken 37,000: — de Lägre D:o ål Lärare i Gymnastik 9,000: — i Musik och Sång ) i Teknins 1 10>00()! ~~ 19,000: Som Kongl. Majit beräknat de nuvarande tillgångarne för Elemeutar Läroverkens stat till 603,292: 20, erfordras således en tillökning af 468,227: — hvartill kommer : Ersättning åt Element.-Läroverkens Stals-anslag / 507,227: lör mislad inkomst af s. k. Skol-afgift . 39,000: • Bilt. till R. St. Hur till Stats-Utshs, år 1851, Ull. N:o 148. Tab. N:o 7. Sundh ets-Ko llegium. Kollegii Ordförande 1 Medicinal-Råd 1 d:o .. 1 d:o 1 d:o 1 Sekreterare . 1 Kamererare I Ombudsman 1 Aktuarie och Registrator 1 Notarie 1 Kanslist (förhöjningen, 20 R:dr, motsvarar Ijus penningarne) 2 d:o (d:o, 40 R:dr d:o d:o t Vaktmästare 1 d: o 1 Kammardräng Arfvode åt den person, som granskar apolheks räkningarne Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vakt beljente 8;gr (Förhöjningen för Sundh. Koll. blifyer således 11,597 R:dr 50 öre). Tillökningen blifver således 13,847 R:dr 50 öre. Hör till Stats-Utsk:s, år 1857, Uti. Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet. Nuvarande löner och a r IV od en Kongl. Maj:! föreslagit löner och arlvoden Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden ni m. m. m R:dr Ö. R:dr ii.
TJtdr. d, i3 Mars i83|„ res e. m. på bordet lagde Utlåtande N:o i, i anledning af Herr Fredric Leonhard Rosenqui&ts motion, onr ett tillägg till i Capitlet 2 §. StraffEalken. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditionsutskott ets den r r dennes, e. nn på. bordet lagde Utlåtande N:o 4> i anledning af återremiss ifrån Ridderskapet ocb Adelil af Utskottets memorial N:o 3, rörande dels verkställigheten af den Utskottet åliggande försorg om tryckning af Bibanget lii! Riks-Ståndens Protocoll, dels ett å samma tryckning inkommet entreprenad-ahbud,^ blef samma. Utlåtande af Ridderskapet och Adeln; alvia get.. Föredrogs ocb bifölls LagUtskottets Utlåtande-N:o 1, i anledning af Hr F,'£, Rosenqvists motion, om ett tillägg, tili 1 Gap.. 2 Si.raff-.Balken.- S. D. Föredrogos ocb biföllos:. r:oS-tatsr-Utskottets; UtlåtandeK:o 12, i anledningaf K-ongl.
Distrikt-chefen ålagda kontrollerande förrättningar; dels ock att, enligt 163 § af Kongl. Reglementet den 1 Oktober 1831 för de vid Tullkamrarne och Tull-inspektionerne i Riket anställde tjenstemän och betjente, Bergvall ej skulle varit pligtig att de, efter den sednare af ofvannämnda auktioner, i Mars månad 1842 influtne medel redovisa förr än den 20 påföljde April, då af Ekenstam således, enligt sitt förmenande, först egt att kontrollera redovisningen, men Bergvall redan varit förrymd. Enligt den efter aflidne Öfversten af Ekenstam upprättade bouppteckning utgöra sterbhusets tillgångar 3,189 R:dr 30 sk., och skulderne, med inberäknande af det ifrågavarande balans-beloppet, uppgå till 3,618 R:dr 42 sk. 3 r:st., hvaraf följer, att, i händelse balans-medlen utkräfvas, boets alla tillgångar måste till borgenärernes förnöjande afträdas, men deremot, om ersättningen af balans-medlen skulle eftergifvas, en behållning af omkring 750 R:dr Banko i arf tillfaller Öfversten af Ekenstams döttrar; och hafva dessa i sin underdåniga ansökning bland annat anfört, att Utslagets verkställande mot dem skulle, med afseende jemväl ä prioriterad borgenärs rätt, inbringa blott en del af det fastställda beloppet, men beröfva sökanderne, ända till sisla skärfvel), den lilla behållning, som de eljest kunnat, till någon hjelp i sin medellösa belägenhet, påräkna efter sin fader. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och hvad bandlingarne för öfrigt innehålla, har Kongl. Maj:t icke ansett skäl vara för handen till eftergift af den ersättning, stor 80 R:dr 21 sk. 10 r:st.
Jag vet knappast, om bullar, som rullas i rifvet bröd, doppas man ens i södra Sverige odlar kvitteni vispadt ägg, rullas åter i rifvet bröd träd; jag får mina kvitten från Lubeck samt stekas i het flottyr, få afrinna på och upskattar dem högst bland mitt linne, uppläggas högt på bruten servet syltförråd; i smaken likna de päron och garneras med stekt persilja. syltade i honung. Själfva frukten likAnm. I föregående nummer kallas nar ju också päronet till fasonen, men kan ej ätas rå, utan är alldeles hård en rätt för kyckling ä la Mallugo, hvilket härmed rättas till kyckling å la och kärf. Till sylt skalar man dem och skär dem i 8 delar. Kärohuset Marengo. Rätten har fått sitt namn och skalen kokas väl ur i vatten och efter den ort, der Napoleon I såsom förste konsul slog östrrrikarne. Efter silas ifrån och i detta vatten får kvittenbitarne bokas halffärdiga. Nu väges bataljen fans intet annat åt honom än en kyckling, som i brist af smör stek| kg socker på 1 kg frukt, som löses i kvittenvattnet, de afrunna bitarne lägtes i olja, hvilken anrättning sedermera gas i laget och kokas i flera timmar, gått till eftervärlden under namn af tills de fått vacker röd färg (denna kyckling å la Marengo. åstadkommes just derigenom att kärnorna blifvit urkokta). Den för myckna saften (resp. vattnet) kan kokas in till gelé, bvartill man dock bör taga lika mot lika socker — till geléer som skola stå sig får aldrig begagnas gelatine. Stenia. Syltade valnötter. Omogna, späda, gröna valnötter tagas, innan det inre skalet hunnit bli det ringaste träaktigt. Man naggar dem med silfvergaffel (hvarvid man aktar både fingrarna och förkläde för fläckar, som svårt gå bort), hvarpå man under några dagar lägger dem i mjukt vatten, som flera gånger bör ombytas (detta för att draga ur den bäska smaken). Sedan kokas de mjuka i vatten, somliga späckas med näjlikor och kanelbitar och ett sockerlag (J mot 1 kg nötter) hälles kokande öfver.
Vid enahanda ansvar må ej heller, under marknader, bränvin i minut försäljas hos andra, än dem, som antingen ega rättighet att på stället bränvin utminutera, eller ock fått Konungens Befallningshafvandes serskilda tillståndsbref att der, under marknader, spiscjvartersnäring idka, och hvilkas antal alltid bör blifva så inskränkt, sorn behofvet möjligen medgifver,. 50 §. Beträffande rättighet lill försäljning af bränvin i minut i städerne,. utom Stockholm, hvarom är serskildt förordnadt, ege Konungens Befallningshafvande att, efter Magistratens och Stadens Äldstes hörande, bestämma det antal af värdshus, källare och näringsställen, sorn för hvarje stad kan finnas oumbärligt, hvilket antal bör vara så inskränkt, som möjligt är; skolande Magistraten noga tillse, att endast ordentlige och, enligt PastorsEmbetets betyg, som bör infordras, välfrejdade personer, sora antingen ställa borgen för skattens utgörande eller i förskott erlägga densamma, få uti städerne bränvin utminutera. Vill någon på annan person öfverlåta innehafvande krogrältighet, anmäle sådant hos Magistraten, sorn eger att dermed efter nyssberörde stadgande förfara. Burskap å krogrörelse må ej beviljas.. Å alla näringsställen i städerne skall, då ulminutering af bränvin der är tillåten, dörren icke vara läst; och må, vid ansvar, som för oloflig bränvins-försäljning, utminuteringen icke annorstädes än i krogrummet företagas. 5 2 §; Den, sora bevisligen försäljer bränvin till en person, hvilken redan är synbarligen öfverlastad, böle serskildt derföre såsom, för oloflig brämvdns-minutering. 38 Bev.~, Lagsamt Allm. Bes v.- och Oecon.- Utslits Utlåtande JV:o 8. 53 §. Ingen, som utminuterar bränvin, ege rätt till utbekommande af fordringar för det bränvin, han utlemnat på räkning eller credit. 54 §.
För Extra Stats-ansIaget: Rikets Ständers Revisorer hafva icke framställt någon anmärkning vid utgående balansen uti räkenskaperna för extra anslaget; men bör Kollegium i underdånighet upplysa, att, sedan rättegångsmålet emot Majoren Åkerstein och f. d. Bruks-idkaren Morsing, hvaruti frågan om återbäring af det å den sistnämnde balanserade förskott, stort 5,000 R:dr, ingår, blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Högsta Domstol återförvisadt till förnyad handläggning, ärendet är ånyo utfördt vid Rådhus-Rätten uti Nyköping samt är beroende af dom uti Svea Hof-Rält. Det balanserade förskottet af 21,011 R:dr 40 sk. 8 rst., såsom betalning för godkända gevär från Husqvarna faktori, blef balanseradt uti 1845 års räkenskap, emedan uppbördsqvilto för gevären icke inom år 1845 inkommit; men denna betalning är vederbörligen afförd år 1846. §. 1. Det uti nu ifrågavarande räkenskaper balanserade förskott af 1835 med 1839 års anslag till nya gevär, hvilket förskott, stort 32,156 R:dr 43 sk. 1 rst., är användt för nybyggnaden af gevärs-verkstadshuset vid Carl Gustafs stads faktori, balanseras, enligt Rikets Sländers begäran, inom linien samt är affcringen deraf beroende af bifall till så väl fö - — 342 — regående som sednaste Stats-revisions tillstyrkan, det summan måtte få afskrifvas uti extra statsmedels-räkenskapen. §. 2. Efter uppställning af kostnaderna för Faktoriets inköp samt anläggning, med nybyggnader och en del machinerier, hörande till besvarandet af första momentet af förenämnde frågor, hafva Revisorerne förmält sig icke vilja fästa sig vid detaljerna af kostnaderna före den tidKrigsKollegium ägt befattning med denna anläggning. Revisorerne förmäla, det denna tid börjat med ingången af året 1836, men den vidtog egentligen från medlet deraf, då aflevereringen skulle, enligt Eders Kongl.
Samma förmån, som nu sökes, har förut blifvit beviljad Garl Johans samt andra församlingar. fnnevånarne i dessa församlingar hafva icke begärt något förskott ulan fått det ändå, derföre att man funnit det omöjligt att de skulle kunna återgälda den undsättning de fått uppbära. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag får endast fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att praejudicalet i delta fall synes vara så mycket mindre äfventyrligt, som sjelfva förordningen , i fråga om anstalters vidtagande till cholera-farsotens hämmande, innehåller ibland annat, att de menigheter, som ansågo sig äga skäl och anspråk på ersättning för gjorda förskotter, ägde derom att vända sig till R. St. vid nästa riksdag. Således hafva dessa ifrågavar. menigheter icke iakttagit något annat, än hvartill de af författningen varit uppmanade; och då jag har anledn. att förmoda, att dessa menigheter, isynnerhet Tjörns, tillhöra de fattigaste orter i Riket, måste jag tillstyrka R. o. Ad. att antaga förevar, inbjudning. Hr Printzensköld: Just det skäl Hr Edenhjelm anfört, att nemi. vissa menigheter icke begärt förskott utan erhållit det ändå, synes mig utgöra ett tillräckligt skäl till afsiag å denna framställning. H. Ex. IJr Gr. Löwenhjelm, Gust.: Jag förenar mig med General Edenhjelm, till antagande af BondeStts inbjudning. ( Uppå derefter framställd propos. blef BondeSt:s inbjudning af R. o. Ad. antagen. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 7 dennes på bordet lagda mern. N:o 358, i anledn. af Vällofl. BorgareSt:s återremiss af betänk. Frih. Cederström, Jacob: I saken har jag ingenting att anmärka mot denna jemkning; men i afseende på formen är det vigtigt, att sådant icke får ske ; ty der 3:ne Stånd äro enstämmiga, der skall ock dessa Stånds beslut expedieras i de termer, som blifvit af dem gillade, och vederbör.
Reformen discuterades hufvudsakligen inom de bildade och tänkande samhällsclasserna, och följden blef, att man, om äfven långsamt, likväl småningom framgick på förbätlringarnes bana. De förut ensidigt sammansatta, om jag så får säga, ursprungligt rena Stånden, blefvo småningom uppblandade med en del af samhällets orepresenterade medlemmar. Så vunno vetenskapsmän och universitetslärare inträde i PresteSt., bruksägare i RorgareSt., och RondeSt. upptog ibland sig ägare till frälsehemman och säterier. Allmänt insåg man den stora obilligheten af de ofrälse Ståndspcrsonerne* S H. ? 19 Den 10 Mart f. m. uteslutande ifrån allt deltagande i representationen, och hade 1340 års Coust.Utsk. haft nog sans och nog måtta alt inskränka sitt utlåt, till ett förslag om dessas inträde i nationalförsamlingen, så hade vi troligen i närvarande tidpunkt vid vära förhandlingar icke behöft sakna biträdet af denna vigtiga och upplysta beståndsdel af Svenska folket. Den rättvist klandrade ständsfördelningen, den långsamma och ensidiga rådplägningen inom så många särskilda kamrar, och det oparlamentariska i hela vårt arbetssätt, skulle snart hafva gifvit vika för en bättre sakernes ordning, och det gamla kära fäderneslandet bade fält. glädja sig af en i lugn genomförd, fredlig reform i sitt represenlalionstsätt. Men ödet hade annorlunda beslutat. Bristande sammanhällighel hos conservatismens vänner spelade, vid början af 1840 års riksdag, Ulsk:slillsättningen i händernerne pä ett parti, hvars för fäderneslandet välvilliga afsigter jag icke vill misskänna, men hvars politiska urskiljning måste af hvarje sansad frihetsvän underkännas. Följden blef, att Const.lltsk. besattes med ledamöter, hvilkas alltför litliga frihetskänsla manade dem att, med åsidosättande af försigtigheten» vanligaste fordringar, brådstörtad! ila mot ett mål, som utan svåra skakningar för Fäderneslandet icke kunde på detta sätt uppnås.
Stadens undervisningsverk utgöres fortfarande af en pedagogi, med en lärare, och en folkskola, uti hvilken sednare, efter lankaster-method, undervisning blifver meddelad af en lärare och en lärarinna åt barn af begge könen. Uti folkskolan undervisades, under höstterminen 4 855, 84 gossar och 84 flickor, hvilka sednare äfven blifvit bibragte kunskap i linnesöm och strumpstickning. — Antalet af lärjungar uti stads-pedagogien utgjorde under samma termin 34. 53 3:o. Sala, Mery»- och Uppstart. Angående stadens läge och näringsfång åberopas den sist afgifna berättelsen. Af uppgiften om stadens folkmängd i 2 § befinnes den utgöra 3,256 personer, och vara ökad sedan sista qvinqvennium med 4 05 personer. Vid artikeln om bergsoch bruks-rörelsen i 3 § äro tillverkningarne vid Sala grufva uppgifna Handeln idkades år 1855 af 9 handlande och 2 nipperhandlerskor. Ibland dessa hade 7 öppna bodar Ilandtverkerier och fabriker hafva icke under ifrågavarande fem år vunnit någon anmärkningsvärd förkofran. Sedan sista berättelsen har tillkommit en cigarroch tändsticks-fabrik, anlagd å stadens område år 1855. Af cigarrer tillverkades vid denna fabrik 513 lådor till värde af Vid öfrige i tabellen upptagne fabriker utgjorde tillverkningarne år 1855: Vid blyhagelsfabriken 703 centner för ett / värde af 13,591 R:dr. Vid bresiljefabriken 19,700 sklpd till värde af 1,182 — 4 5,315 R:dr Banko. Härutaf befinnes, att värdet af årliga tillverkningen vid hagelfabriken, sedan sista berättelsen, ökats med 3,731 R:dr Banko. Under år 1855 uppgick handtverksmästarnes antal till 46, hvilka hade 16 gesäller oeh 18 lärlingar. De, hvilka såsom försörjningsmedel idkade handtverk, voro till antal 42. I afseende på tillförseln af landtmanna-produkter fortfar samma förhållande, som efter förra berättelserne.
Allmänna Magasins-Departementets anslag icke vidare erfordras; att aflöningssumman för Chartae-Sigillatae—ver ket kan från Riks-staten utgå; att ljuspenningar till Kongl. Stats-Kontorets embetsoch tjenstemän samt betjente försvinna; alt öfrige ofvan uppräknade, till aflöningen nu bidragande, utgifts-titlar komma att undergå minskning, hvilken också af Utskottet a behöriga ställen skall iakttagas; samt att den genom bemälda verks interims-reglering hlirllvtande statsbesparingen för närvarande uppgår till 3,791 R:dr 16 sk. om året, hvilken summa, så snart ofvanberörde fylluads-anslag å 129 R:dr 16 sk. icke erfordras, varder ökad till 3,920 Ridr 32 sk. Kongl. Öfver-Intendents-Embetet. 4:o. Uti anslaget för detta Embets-verk har Kongl. Majit äskat en förhöjning af 133 R:dr 16 sk. eller det belopp, som motsvarar gratifikations-medlen för extra-ordinarie tjenstemän och vaktbeljente derstädes samt vid Kongl. Museum; hvilken förändring, i följd af Rikets Ständers bifall å Utskottets Utlåtande JV2 28, blifvit å bilagde tabell iakttagen. Kongl. TullVerket. 5:o. Kongl. Majit har jemväl, med afseende å de under flera föregående år till högre belopp stigande afkortningar, restitutioner och omkostnader vid Tullverket, föreslagit, att förslags-anslaget för detta verk. hvilket anslag utgår direkte af tullmedlen, måtte bestämmas till 1,000,000 Ridr och således ökas med Banko Ridr 200,000.
Ståndet beslöt, dels att bevillnings-afdräg å ränta för utlånade medel skall upphöra, dels att kapitaler böra beskattas i likhet med näring och rörelse. § 35‘ ... Ståndet antog 1 procents bevillning för Aktie-bolag, Associationer, Socie teter, Verk, Hypotheksoch andra inrättningar. § 37. Lades tilljhandlingarne. 5:o. Yttrandet, i anledning af Herr Doktor Säves motion örn' införande af beskattning för egandet af hundkreatur. Med bifall till motionen, beslöt Borgare-Ståndet en årlig bevillning af Två Riksdaler Riksmynt för egandet af hvarje hundkreatur af hvad slag det vara må, samt all, i händelse denna beskattning af Rikets Ständer|varder bifallen, Bevillnings utskottet må sammanträda med Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten för afgifvande af förslag, rörande dels användandet af denna skatt, dels sättet för dess utgörande. 6:o Yttranden, angående följande §§ i Bevillnings-författningen. § 45. Lades till handlingarne. § 61. Vid yttrandet lät Ståndet bero. §§ 67, 71 och 109. I anledning af yttrandet, pag. 11, angående fastighets-värden på landet. Ståndet beslöt, att sista försäljnings-pris bör vid hvarje taxering tagas till grund för uppskattnings-värde å fast egendom på landpt. Utlåtandet, pag. 12, i fråga om lydelsen af en särskild underdånig skrifvelse. Biföllos. § 80. Lades till handlingarne. §§ 87, 88, 90, 116 m. fl. Första yttrandet lades till handlingarne och vid det andra lät Ståndet bero §§ 119 och 134.