Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti 4 morn. af 17 skulle orden: efter 2:ne års tjenstgöring utbytas emot orden: efter 2:ne sistförflutne årens tjenstgöring. Början af andra morn. i 20 skulle erhålla följande förändrade lydelse: För uttagande af oguldet tillskott, hvarom i föreskrifven ordning är d socknestämma beslutadt samt restlängd i socknestämma uppläst och erkand, skall genast o. s. v. enligt Utskolteos förslag. Slutet at första meningen i 22 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: sockn estårnman utser Revisorer , som granska redogörelsen och inom 1 månad om denna gr önskning afgifva berättelse , hvarefter det ankommer på socknestämma, som inom t,j dagar derefter hällas skall, att godkänna redogörelsen eller besluta om klander i lusa ordnins. tJ O 24 skulle erhålla följen le lydelse: Förhandhafvande af ordning och vården om sedlighet, skall Socknenärnnd hälst söka genom förmaningar och föreställningar förmå den. felagtige till rättelser; men Nämnden äger dock, att for uppenbara förseelser ådömma de böter och vitén, som genom författningar eller vederbörande Embetsmyndighet äro ålagde för öfverträdelse af sådana ordnings - stadgar , öfver hvilkas efterlefnad det tillhör Nämnden att vaka. I dylika fall gäl/e om jäf emot Ordförande och Ledamöter, hvad i3 Cap. Rättegångs-Balken om jäf emot Domare stadgar l 26 skulle efter orden: berättigad att tilläggas orden, i laga ord ning. Uti 29 §. skulle ordet fastställd utbytas emot ordet utsatt. Uti 30 §. skulle efter ord't tillstädes tilläggas en ny mening så lydande: Omröstning sker till Protoco/let. Uti 30 §. skulle den mening som börjar med, Piil sitt biträde och slutar med ålderman utgå och i stället införas följande: ”Då behof vet för serskildt tillfälle det fot drar, eger han från hvarje gård inom roten kalla nödigt biträde. Derjemte skulle >id slutet af §. tilläggas följande mening. iG6 Fröt. Utdr d. 6 Mars 184.1.
Författningar och der embetsmanna-ordning är rådande, bör vara försedd med en serskild förteckning, eller så kallad rotel, på alla de egendomar uti städerne och på landet uti hvarje härad eller tingslag öfver de fastigheter, sorn äro intecknade för lån utur Rikets Ständers Bank, men är deremot ganska vigtigt för Banken att känna nye egaren till pantsatta egendomen, hvilken i och för sitt köp iklädt sig förre egarens betalnings-skyldig - Bancooch Lag-Utskottens Betänkande, N.o 4- 13 liet, och enär samma betalnings-förbindelse, enligt skuldebrefvets innehåll, ej allena sträcker sig till fastigheten, än äfven till gäldenärens öfriga egendom. ’^ Af Herr Rådman Gråå: ”Då för återbetalning af de lån, som Banken är skyldig att mot intecknings säkerhet meddela, åtgår en lid af 2$ år, och det för Banken är desto angelägnare att erhålla underrättelse om skeende lagfarter med der belånade fastigheter, som den personliga ansvarigheten för lånen icke nian serskildt åtagande på de nye egarne öfvergår, samt jag ingalunda vill anse ett sådant personligt ansvar utan ali betydenhet, då exempel icke saknas, alt i Banken pantsatt fastighet, i afseende på taxeringsvärdet varit så uppdrifven och under den långa lånetiden blifvit så försämrad, alt den, lill gäldande af Bankens fordran, befunnits o t i 1 Iräck - anser jag nu gällande förbud emot tredje uppbudets meddelande uppå i Banken belånad fastighet* innan lånet blifvit omsatt eller slutbetaldt, böra bibehållas; och som eli åläggande för Bunken att till vederbörande
Jag har redan i afseende å förvandlingen tagit mig friheten yttra, att jag belviflar statsmakternas rätt, att betaga räntegifvarne deras nu egande rättighet, att uppsäga sin spannmål och alt leverera den in natura. Sistliden riksdags Ständer hafva också, ehuru de funno sig befogade att besluta indelta räntornas indragande till statsverket, ej vågat alt tillstyrka upp8 H. 6 82 Den 2 Augusti. häfvande af optionsrätten på räntegifvarnes sida, en åtgärd, som närmar sig till ingrepp i eganderätt; så vida nemi. som räntegifvaren, med kännedom derom att inga andra eller nya pålagor kunna åläggas haus jord, densamma förvärfva!. R. St. beslöto derföre, att ränlegifvarne skulle länseller distriktvis höras deröfver, huruvida de ville afsäga sig ifrågavaride rättighet eller ej. Detta tror jag ock vara en nödvändig förutgående åtgärd, hvarförutan ifrågavar.-de rättighet ej kan räntegifvarne fråntagas. Då nu äfven alla de ledamöter af Hederv. BondeSt., som äro från en af våra sädesrikaste provinser, hafva vid denna riksdag protesterat emot denna riksdags Slalsö(sk:s utlåt, i denna del ; så gifvetdelta mig en ökad anledn. att förmoda, det StatsUtsk. i detta afseende ej handlat rätt. Jag anhåller derföre att StatsUtsk. vid den förnyade behandlingen af detta ärende, derå fäster afseende. 29:de punkten. Hr von Hartmansdorff: Jag vill vid denna punkt blott åberopa hvad jag sagt, med afseende på den föreg:de. 30:de punkten. Denna punkt lemnades utan anmärkning. 31 :sta punkten. Hr von Hartmansdorff: Om detta förslag skulle antagas, så blefve följden att de hemman, som äro anslagna till officerares aflöning, men icke till deras bostäder utan i stället utarrenderas, skulle regementena frånkännas, oell olficerarne erhålla kontanta anslag af Slaten.
Under öfverläggningarne rörande Stats* Rådet har Utskottet jemväl granskat cn i de afgifne förslagen yttrad mening *), att för den speciela kännedom, både om de förekommande målen, och af hvad som hörer till verkställigheten af besluten, samt framgången på den styrelsegren , sorn egentligen skulle tillhöra hvarje förvaltning, Stats-Rådets nuvarande personal borde fördelas i Departementer, utan att en sådan fördelning skulle göra någon ändring i formen för ärendernas behandling; hvarvid Utskottet trott sig finna, å ena sidan, att det gagn, som med den föreslagna fördelningen åsyftas, tilläfventyrs kunde vinnas, men att å den andra sidan vida öfvervägande olägenhet kunde befaras, om både förvaltningen och förmanskap.t öfver underlydande verk blcfve delade mellan flcrej *) Sid, 159, Friherre Löfvenskjölds förslag. 84 då således den enhet i Statsförvaltningen, som skulle beredas derigenom, att hvarje styrelsegren erhåller sin egen Chef, ginge förlorad ; af hvilket skäl Utskottet ansett den sålunda föreslagne Stats-Råds*indelningen icke vära lämpelig. Om CollegialStyrelsen. Näst under Förvaltnings - cheferne förekomma Collegierne, om hvilka Utskottet nu går att yttra sig. De till Utskottets granskning öfverlemnade förslag utgå, i afseende på Coilegialstyrelsen, från olika åsigter.
Af dessa skäl tro Comiterade ej heller något gagn kunna hemtas utaf den af Rikets Ständer ifrågasatte åtgärd att låta upprätta serskilda RiksIIufvudBöcker efter förutnämnde method, hvilket likväl skulle medföra ej obetydlig kostnad; hvadan Nådigt bifall dertill af Comiterade i underdånighet afstyrkes. I fråga om den tid, hvarför KronoUppbördsRäkenskaperne böra upprättas, har, vid nu i detta afseende gällande föreskrifters meddelande, egentligen varit åsyftadt, att hvarje års Redogörelse borde innefatta en i möjligaste måtto restfri redovisning för samma års utskylder, hvadan SpecialRäkningen omfattar den period, hvarinom detta ansetts kunna vinnas. Då Statens öfriga Räkenskaper afslutas för Calender-år, hvilket äfven dr förhållandet med LandsBöckerne och RiksHufvudBoken, hvaruti Redogörelserne för Kronouppbörden intagas, synes det likväl vara i alla hänseenden lämpligast, att enhet häruti tillvägabringas och dessa sednare äfvenledes blifva för samma tid afslutade, hvarigenom tillika, enligt hvad i det föregående är anmärkt, vunnes den fördel, att desamma, på enahanda sätt som öfrige Räkenskaper, kunde för RiksBokslutet tagas till grund, utan uppgörande af nu erforderlige serskilda sammandrag och omslut, hvadan det arbete och den tid, som för dem måste uppoffras, derefter besparades. Börande likväl i sådant fall, på det enahanda upplysning om uppbördsställningen vid tiden för räkningens aflemnande måtte vinnas, som för närvarande erhålles, vid Räkenskapsafslutningen iakttagas, att uti balancen åtskiljes hvad deraf intill nämnde tid blifvit Ievereradt och hvad då finnes utestående. Visserligen inträffade genom denna förändring, att åtskillige poster, som med nu brukliga afslutningsmethod kunna i SpecialRäkningarne, fastän, hvad levereringarne efter Calender-året angå, icke i LandsBöckerne och RiksHufvudBoken, afföras, mäste balanceras, men sådant vore likväl af ingen betydenhet emot fördelarne af nämnde förändring och utgör dessutom något, som uti räkenskaper sällan kan undvikas.
Likväl kan jag icke utur någon synpunkt öfverensstämma med Ulsk:s förslag, att de grunder som i dess 4:de punkt framställas, skulle anmälas hos Konungen såsom varande de, på hvilka R. St. önskade att eli decimalsystem skulle såväl för mynt, som mått, mål och vigt upgöras. Hvad först angår myntet, är En r:dr r:gs antagen som enhet: det är visserligen sanni att en sådan enhet en gång förut blifvit antagen, såsom varande den rätta, men den har dock blifvit bestridd af Frih. Wrede, sorn upgjort ett annat förslag, hvilket i min tanke var mycket bättre, och hvari enheten föreslogs all blifva 24 sk.; jag tror dock att 2 r:dr vore den lämpligaste enheten, ora någon förändring skall vidtagas, då Ti0:delen deraf blefve något mindre än sk:n och TB'o5:delen något större än r:st, och öfverensstämde med de begrepp vi förut ega under det ali en-riksda!erns användbarhet icke hindrades, såsom utgörande halfparten af enheten, som vore normal. Hvad längdmåttet dernäst beträffar, så ser jag ej hvilket företräde foten har framför alnen; densammas antagande till enhet i st. f. den brukliga alnen skulle endast försvåra och vid beräkningar fordra ett större antal siffror hvarpå som exempel må anföras att då eli tunnland säges vara 14,000 qvadrat aln. skulle man i stället komma alt säga 56,000 qvadrat fot. Som sagdt är, de stora siffrorna skulle vid beräkningar åstadkomma olägenheter. Antagandet af kubikfoten för alla rymdmått skulle säkerligen icke heller medföra någon vinst, icke som mätare framstå som ett klart begrepp för nationen; 6r3T fotingar t. ex. förekomma såsom något besynnerligt och likaledes förorsaka ett större antal siffror. Om kannan blir grunden för rymdemåttet och sedan multiplerne deraf blifva de mindre mått, som i allmänhet komma ali användas, så håfve vi en nationel grund, som är kan - 220 Den 14 Augusti. nan och derigenom erhållas lämpligare bestämmelser än genom de här åsyftade fotingarne.
Broar Ett års Sänta å Högstsalig Hennes Maj.'t Enke* DrottningensBrudskatts Capital - Till godtgörande af Averhof ska Sterbhusets fordran, för Posthuset i Hamburg - Till Reparation å den så kallade Gamla StyckgjutåreGården i Slockholm - 1,200: 500: 1,800: 8,000: 12,000: 5,036: 22- — 8,001: Tillsammans 1,290,625: 16. 11. Hvad nu angar desse Summor; så emedan desamme b ifvit utbetaidte af de medel för 1815 oell föregående åren, som, i fö'jd af Riksens Ständers Beslut vid 1812 ars Urtima Riksdag, tillhört Kongl. - Majus Nådiga disposition, samt nu icke fordra annan åtgärd, än att beloppen varda uti Riks-Staten afskrifne vid liquid med Krigs Committéen och redovisning af deni, som uppburit de öfrige Förskoiterne; ry och då Riksens Högloil. Ständer redan bifallit sådan afskafning utaf större delen af de, utöfver hvad till Stats-Utskottets Retänkanden. J803 Ki igs-utgifter blifvit användt, uppförde beloppen i och för kostnader till hushållningens reglerande vid Kungsgårdarne; får Utskottet nu tillstyrka, att i afseende på verkställigheten deraf i ett sammanhang, underdånig anmälan hos Kongl. Maj t göres om afskrifning utaf Summan på det hela. Beträffande Förvaltningen af Stats - medlen för 1816 samt Räkenskaperne; så har Utskottet funnit den förre med noggrannhet och likmätigt grunderne för densamma, af Kongl. StatsContoiret utförd, samt Räkenskaperne likaledes med ordning och redighet upprättade och afslutade, så att icke något förekommit att erinra.
Reservation af Herr Schartau: ”Mot det från Afdelningens förslag afvikande tillägg i Stats-Uiskotlets Utlåtande, att anvisning göres å Handelsoch Sjöfartsfonden, till ersättande af Commendanternes förlorade sportler, måste jag reservera mig, emedan jag anser detta tillägg olämpligt derföre, att Kongl. Maj:t, lill följd af föregående Ständers medgifvande , redan , ehuru under iagttagande af vissa — likväl icke alltid iagllagne — vilkor, disponerar berörde fond, och Stats-Utskottets tillstyrkande således kan synas innefatta ett upplifvande af de enda för disposilionsiätten föreskrifna iagltagelser, medan, å andra sidan, så väl Stats-Utskoltet sjelft förut tillstyrkt, som Borgareoch Bonde-Stånden vid denna Riksdag fattat beslut, som åsyfta icke en utvidgning, utan tverlom en väsendtlig inskränkning i Kongl. Maj:ts dispositionsrätt öfver den ifrågavarande Cassans medel.’' Häruti instämde Herr Valley. N:o 561. Ank. till Exp. Utsk. d. 29 Maj i84i> kl. 1/3 7 e. n». Memorial, om anvisande af ersättning till rotehållare vid JVorroch Westerbottens Fält-Jägare-Corpser för Rotefrihéts-medel inom Norroch Westerbottens Län. Sedan Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, uti Utlåtande N:o 2o3, angående rotejemkningen inom Norroch Vesterbottens Län, yttrat, att frågan om utbetalning ifrån och med år i84o af enahanda ersättning, motsvarande inom nämnde
Reglementet angående accorderne i Arulsen af den zo Julir 179g förenar uii §H. l och 6 skyldigheten att för kjcnsten wid desi tillträdande, erlägga accord, med rättigheten, an dä den antingen genom innehaswarens dödsioll, afsted, befordran, flyttning eller hwad annan tillfällighet tom helst blifwer ledig, erhålla accord; och Kongl. Förordningen af d. iz Febr. r79Z, angående förmans rätt för för - 12)6 Dcn 22 December. sträckte penningar till Officerares tjeusteköp, «!ki do dem, wid asgaendct ur ljcnsten tilsallande accoedee, skulle hafwa warit en för allmänna egendoms, säkerheten dm mäst stadeliga försatt,ring, om icke d.irng rättighet äfwcn, wid de.ck)ändeflcr, dä ingen ellenea-' dare warit, som accords ersättningen bordt becal., Lkifwit af Regeringen sorgfälligt bewarad decrgeiism alt accordsersättningar wid fadana tillälien alno hliswit as Stgtsmedlen till w.sterböranve utbetalade. Sadan är dea händelse som inträffat medelst Finska kriget Officerare. De hafwa en i Accords - Reglementet grundad ostridig rättighet, alt, geno!:! den Regeringsförsorg som denna försättning utgifwrt, erhalia den tittords ersättuiirg som genom de.n mod dem, utan deras förwällande inträffade särsttlde och för dem i flere asfrenden olycklig ! händelsen, de i annan wäg nu itte kunna förwänka; Och kä deffe grunder lärer He-y Grefwen och Landt M-.rstalken och Högloft.
Derför kunna åter tvenne alternativer tänkas: antingen att Riddarh.direktm bemyndigas att sjelf gå i författning om Prot:nas ingifvande på Riddarhus-kassans förlag, förutsatt att denna kassa har medel, som till sådant ändamål kunna disponeras; Direkt, skulle då genom sina tjenstemän, mot särskildt arfvode, eller genom andra personer låta afskrifva hvad som skulle tryckas, och för öfrigt vidtaga derför nödiga åtgärder på sätt och vilkor, som kunde leda till minsta kostnad, förenad med största säkerhet, att arbetet blefve så väl och omsorgsfullt gjordt i alla afseenden, som möjligt vore: och den skulle sedan låta hålla Riddarhusets medlemmar och andra afnämare det ulgifna tillhanda, omedelbart eller genom bokhandeln, för det pris som kunde bereda den fördelaktigaste afsättning; — eller och skulle Riddarh.direkt. bemyndigas att upgöra med en eller flera enskildta vetenskapsidkare, som kunde vilja åtaga sig arbetet, och att garantera dem afsällningen af ett visst antal exemplar, då de sannolikt ej skulle hafva svårt att finna enskildt förläggare, som befriade deni från ekonomiska bestyr och lemnade dem så mycket mera ledig tid och håg att använda på Sjelfva arbetet. Detta kunde i alla fall ej, och bör ej beräknas att lemna någon betydande inkomst; men tryggas måste den eller de, som det åtaga sig, mot förlust, och till någon ersättning för besväret. Vanligen lärer beräknas vid förlag af detta slag, att för en uplaga, af 500 exemplar, eller högst dubbelt, kostnaderna jemnt betäckas med 2 till 300 exemplars försäljning. Om nu garantien komme att gälla 200 exemplar, hvilkas värde väl sedan kunde genom afyttrande bland Ståndets medlemmar ersättas kassan, skulle nog för öfrigt, genom försälj - 160 Den 28 December f. m. liing bland, allmänheten, en förläggare sättas i stånd att i någon mån godtgöra dem, som lade hand vid saken. Det förra alternativet kunde väl synas mera öfverensstämmande med R. o. Ad:s värdighet, som dermed mera komme att sjelf bestämma och reglera utförandet.
Till Utskottets åtgärd har blifvit retnitteradt, Frän Vällofl. BorgareStändet, Genom ProtocolIsUtdrag af den 28 Februari: Ett Memorial af Herr P. Lindqvist, som anfört, att han under återupplifvandet BeSVé och Ekon. Etsk. Betllnkancien, 125 aF en frimarknad i Wrigstad af Vestra Härad och Jonköpings Län, hvilken tillförene uti Augusti manad hvarje år blifvit hållen till afsättning af Landets producter, men i sednare tider inställd, i alla afseenden förmånlig för omkiingliggande orter och städer, då Landtmannen, såsom boende aflägse från Stad, k o rume i tillfälle afsätta sina producter, samt den trafiqusrande Borgaren beredas utväg att afyttra sina tillverkningar. Från Ilederv. EondeStåndet, genom ProtocollsUtdrag af d. 26 Februari och den 3:dje Mars: Ett Memorial af Anders Sandstén, Anders Påhlsson m.fl> Fullmägtige från Jönköpings och Kronobergs Län, som på samma skäl, som Herr Lindqvist, yrka återupplifvandet af Wrigstads marknad; af Eric Svensson från Bohus Län, att Julanda, Nordre och Orousts Häraders Innevånare, i Götheborgs och Bohus Län, hafva länge önskat rättighet till en årlig frimarknad å Strandplatsen Stenungesund, beläget på hemmanet, Stenunges egor i förstnämnda Härad och Narums Socken, men att hittills deras önskningar i detta afseende icke velat lyckas. — Vid ett Riksmöte, der alla tecken synas bebåda upplysningens och den lofliga frihetens seger öfver fördomarne och det skadliga näringstvånget, har han derföre trott sig icke böra underlåta, att ä detta ämna Bihang till RiksSt. Betänkanden. fästa Riksens Höglofl. Ständers uppmärk* samhet för vidtagandet åfelt sådant beslut, hvarigenom hans hemmavarande Committenters önskan måtte befrämjas; af Pehr Ericsson från Kronobergs Län, att, bland de flere hinder för näringarnes vidare uppmuntran och tillvext inom nämnde
— Oscar I, angående begrafningsoch öfriga kostnader med anledning af Dess dödliga frånfälle: V. 242, R. 279; B. X. 248, 282, A. 282; E. XI. 115. Konungen, att han icke utan Rikets Ständers samtycke må blifva regerande furste af utländsk stat: se Regerings-Formens 12:te §. Konungens eget värfvade Hussar-Regemente, angående lönetillökning för Sqvadrons-Cheferna och Regements-Qvartermästaren dervid; motion af Grefve Carl Magnus Björnstjerna: se Motioner. »Konversationsoch Universal-Lexikon, allmän Ordbok för alla samhällsklasser», angående stats-anslag för inköp af 250 exemplar deraf, att utdelas til! sockenbibliothekerna i riket; motion af Herr Fredrik August Cederschiöld: se Motioner. Konvoy-Kommissariatet, angående dess indragning: B. VIII. 90, 165, A. 165. -—, angående dess indragning samt öfverflyttande till Stats-Kontoret af de Kommissariatet hittills åliggande göromål : B. XI. 116. 252, 261, A. 261, E. 315. Kopparmalm, angående borttagande af export-tull derå; motion af Herr Nils Samuel von Koch: se Motioner. Koppympning, skydds-: se Skydds-koppympuing. Kortstämplingen, angående förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854 rörande dess verkställande: B. III. 274, 396. 457, A. 457. Korvetten Carlskrona, angående ersättning från Stats-verket till aflidne skepps-timmermannen J. L. Hedströms arfvingar för kontanta medel, dem Hedström i lifstiden öfverlemnat till Chefen å den sedermera förolyckade —: B. III. 313, 457, 526, A. 526- Kostnader i och för allmänna byggnader, som från boställen utgå. 122 — K — angående fördelnimg på vissa år af —:
Ständer för den händelse de godkänna förslaget, ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, om förslaget äfven i nåder bifalles, Kongl. Maj:t måtte, i sammanhang med utfärdandet af den föreslagna författningen, meddela särskild föreskrift för vederbörande domstolar att, om någon af förenämnda omständigheter inträffar, derom genast underrätta Advokatfiskalen i vederbörande Hofrätt, som hade att fjorton dagar före början af hvarje riksmöte lemna Riddarhus-direktionen del af de inkomna underrättelserna, med åläggande derjemte för Advokatfiskalerne att hålla hand deröfver, att domstolarne ordentligen fullgöra förenämnda föreskrift. Stockholm den 11 November 1865. Wilhelm Fredrik Dalman. Af Herr Du Rietz, Fredrik Gustaf, om uppförande på Statens bekostnad af lämpliga bostäder vid lotsstationerna å Gotland. Ar 1827 och följande uppgjordes med hemmansegarne kring Gotlands kuster kontrakter om upplåtelse af jord till lotsarne vid hvarje lots-station, för hvilken Kronan årligen, efter den tidens värden derpå, betalar en nu ringa s. k. jordskyld; — Dessa större och mindre jordlotter till lots-stationerna, äro dels bebyggda af lotsarne sjelfva, då deremot de mera försigtige hafva, endera inköpt eller arrenderat jord i närheten, hvarpå de uppfört sin ofta trånga, osunda och kalla bostads-koja. Större delen af dessa lotsjordar äro särdeles väl belägna för uppassning å ankommande seglare, andra åter mera afsides. Då nu en lots, som nästan alltid på skuld bebyggt sin boställsjord, faller undan eller afskedas, icke efterlemnande ogift son, som är anstäld i Kongl. Lotsverkets tjenst vid samma station, och den afgångnes plats rekryteras med oskyld person, har dels den antagne eller befordrade lotsen icke medel, eller ens vill inköpa enkans och de oförsörjde, ofta minderårige, barnens gamla stuga, deri vanligen hela deras förmögenhet består; eller och missbjuder han enkan för huset, väl Motioner hos Ridderslcapet och Adeln 1865.
Kammarherren N. N Jordsborg medunderlydandehemman 20 25 16 7 — 1 39 30 982 50 79 Handlanden N. N Pålsby 3 * Do 4 Brukspatronen N. N Strömsfors 15 ... Enkefru N. N:s arfvingar Lidabro 69 13 i Bevillningsbeloppet nedsatt till 61 frdr, enligt Kongl. Maj:ts Befall(ningshafvandes resolution den (Bilaga JW 4, till Herr Stuarts reservation.) TAXERINGSLÄNGD öfver 186 ... års Inkomstbevillning inom stad (socken af härad) i län. O: <-i CD CO Af Bcvillningsbercdningcn Af Taxeringskomité» Af Pröfningskomité)! Stället Den skattskyldige. B 2. § §* uppskattad inkomst föreslagen bevillningsafgift uppskattad inkomst påförd bevillnin gsafgift §§ i Taxeringskomiténs protokoll. ändrad och fastställd bevillningsafgift. ea Anteckningar och eller egendomen. *4 ‘ *73 crq 5? CD 03 utaf kapital. utaf rörelse, näring eller yrke. utaf tjenstbefattning. utaf pension eller understöd. efter 50 öre för 100 rdr. efter 70 öre för 100 rdr. efter En rdr för 100 rdr. utaf kapital. utaf rörelse, näring eller yrke. utaf tjenstbefattning. utaf pension eller understöd. efter 50 öre för 100 rdr. efter 70 öre för 100 rdr. efter En rdr för 100 rdr. efter 50 öre för 100 rdr. efter 70 öre för 100 rdr efter En rdr för 100 rdr t» HJ O: •3 B* a £■ o oq ar s. upplysningar. I tjenst 1,400. » M 5. Formulär till Debetsedel. N. N. socken af N. N. härad (N. N. stad; qvarteret N. N. huset eller gården JV2 0.) N. N. Personer. Mankön. Qvinkön. Riksmynt. Riksmynt. Debet. Credit.