Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t täckts infordra Direktionens öfver Allmänna Garnisonssjukhuset underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om år rP^i förrättad Stats-Revision, i Evad densamma röt er nämde Sjukhus lör åren 1838 och r8?<p; så får nu Dit ektionen underdånigst anmäla, hurusom Direktionen icke har något att tillägga utöfver hvad Direktionens underdåniga Årsberättelser och till Kongl. Kammar-Rätten algifna Räkenskaper innehålla , helst Rikets Ständers Revisorer, vid kalkjl och uppgifter i öfverensstämmelse med Räkenskaperna,t icke haft något att emot förvaltningen erinra.- Birektionem framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, S&ormi&k tigs te Allernådigste" Konung! Eders Kongl. Maj;:ts usderdånigste och tropligtigste tjenare och utidersåter, G. F. LORICHS SxEllJiA-St MoRIfEKV Ch. Em. RUDBECK, C. Åkerhjelm: A',. HlBranting;- T. M. Lemche»,- t. f. Öfvei-Fältläkare. Stockholm den 28’ Maj 1842’. Åug. Grandinson. — 47» Öfver Ståthållare-Embetets underd. Utlåtande, i anledning af Revisnrernes anmärkningar vid Öfver-Ståthållare-EinföetefS' Kanslis Räkningar•• Stormaktigste Ållernådigste Konung! Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af den 22 December 184?. hvilken den g Februari detta år kom Öfver-Ståthållare-Embetet tillhanda, med transumt af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om den år 18*41 förrättade Stats-Revision , rörande ÖfverStåthållare-Embetets Kanslis Räkning för Kronans Publika Hus istockholm sami öfver-Stå t hållare-Em betets Kanslis
Maj:ts eget Nådiga förordnande kunna anbefallas ; Och enär Utskottet ej kan annat än med behjertande anse det lidande, som, genom de öfverklagade täta förändringarne, tillskyndas Rustoch Rothållare, tror Utskottet sig äga full anledning, att nu förnya detta vördsamma tillstyrkande; Hvilket dock allt till Riksens Höglo!!. Ständers eget godtfinnande vördsamt öfverlemnas. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Betänkande, i an - 96 Bcsv. och Vkon. Etsk. Betänkcindan. ledning af gjord hemställan om Comtnu nistrarnes befrielse ifrån Shjutsningsskyl• digheten för sina Boställen under Krigs_ tider. T ill Utskottets handläggning, har ett Memorial i detta ämne af Herr Prosten D. Aspelin ifrån Högvördiga PrestStåndet blifvit remitteradt, deruti, med åberopande af PrestStåndets den 2Öde Juni 1809 gjorda Goncessioner, och det derstädes anförda villkor, att Gomministrar icke derigenom måtte med någon för dem ny tunga besväras, hemställes, om icke både med rättvisa och billighet vore öfverensstämmande, att Comministrarne befriades från all Skjutsning ; och såsom stöd för rättvisan af ett sådant yrkande åberopas n4de §. uti Regeringsformen, som låter det bero vid samtliga Ståndens öfverenskommelse!' ock Konungens bifall, om ändringar och jemkningar i Ståndens Privilegier skola ske; hvadan Comministrarnes skjutsningsskyldighet, såsom ett Privilegii*mål, ej kunnat dem åläggas annorlunda än med samtliga Ståndens, det vill säga, äfven PrestStåndets begifvande; hvilket enligt ofvannämnda samma Respectiva Stånds Protocoll icke ägt rum, utan voro Comministrarne deruti, äfvensom uti Concessionen, från skjutsningsskyldigheten befriade; hvarförutan, såsom grund för billigheten häraf, anföres, att
– Ha–a–ans majestät! Konungen var icke längre det bländade och undrande halfvuxna barnet från fordom. Endast den gosselika gestalten med de smala axlarna var den samma. Rocken var sotig och smutsig. Vecket kring den uppåtstigande öfverläppen hade blifvit djupare och en smula grinande. På näsan och ena kinden hade han frostskador, och ögonlocken voro rödkantade och svällda af långvarig förkylning, men rundt den i förtid kalnade hjässan stod det uppkammade håret som en uddig krona. Han höll skinnmössan i båda händerna och sökte dölja sin förlägenhet och blyghet bakom en stel och kylig kruserlighet samt bugade sig småleende för hvar och en af de närvarande. De bugade sig gång på gång ännu djupare och när han hade hunnit fram midt på golfvet, stannade han och bugade besväradt ännu ett par gånger åt sidorna, fast litet hastigare och synbarligen helt och hållet upptagen af det han ämnade säga. Därefter blef han en lång stund stående alldeles tyst. Sedan gick han fram till Rehnskiöld och grep honom med en kort bugning i en af rockknapparna: – Jag vill bedja, – sade han, – att excellensen skaffar mig ett par tre man af de gemena till betäckning på en liten excursion. Jag har redan två drabanter med mig. – Men, ers majestät! Trakten är öfversvämmad af kosacker. Redan att från ers majestäts kvarter rida hit in till staden med så liten betäckning var ett vågstycke. – Åh! Lappri! Lappri! Excellensen skall göra som jag har sagt. Någon af de närvarande generalerna, som är ledig, kan också sitta upp och taga med en man af sina. Lewenhaupt bugade. Konungen betraktade honom en smula villrådigt utan att svara och blef kvarstående på golfvet, sedan Rehnskiöld skyndat ut. Ingen af de andra i ringen ansåg det tillbörligt att bryta tystnaden eller röra sig. Först efter en ganska lång stund bugade konungen sig åter för hvar och en särskildt samt gick ut i det fria. – Nå? – sporde Lewenhaupt och klappade fänriken på skuldran med sin återvunna naturliga godmodighet. – Fänriken skall följa med!
Vi ha ej velat afstå från en skisserad skildring af denna verkstad, hvilken redan är känd i utlandet. Krupp i Essen, den store kanonkungen, har beställt ett par af de vackraste, här nämnda gobelinerna, i dagarne har en stor beställning ingått från England, och det gäller alster värda tusentals kronor. Sedan flere år tillbaka har fröken Giöbel till specialstudium att frambringa färgernas hållbarhet i förening med deras finaste nyanseringar. De äro döda nu, forna tiders allmogekvinnor, som aflockat naturen hemligheten om, hur man i örterna skulle finna de kraftigaste färgmedel, och deras dyrbara recept torde till det mesta vara förr komna. De gamla allmogemönstrens kraftiga motstånd mot tidens grånivellerande åverkan har onekligen något af vikingalynne hos sig, det ligger mer djärfhet än finhet i konsten. För nutidens mer utvecklade konstsinne fordras lugnare färgtoner, och att eviggöra dessa, därpå går Selma Giöbels konst i den vägen ut. Knappast torde de människor, som lefva hundra år efter oss, kunna döma om, huruvida hennes profetia slagit in, att hennes gobelinväfnader då ej skola ha undergått en nämnvärd skiftning. Men det är vackert så, att hon på sitt program upptagit dessa experiment och med den soliditet, som utmärker hennes arbete, sträfvar att rädda en stor del af vår textilkonsts ädlaste alster från en förtidig död. " Redan i gobelinsalen, där en gyllenläderskärm med furstlig prakt lockade blicken till sig, trädde oss till mötes ännu en framstående mönsterkompositör, herr Sidney Gibson. Stiliserade påfåglar voro här i skärmen hans motiv. I nästa sal för konstsömnader framstod af samma hand å en portiére ett förtjusande och originelt mönster för påläggssöm, hvita orchidéer med ljusgröna blad. Bland redan kända namn lyser här vid hans sida å sömnadsområdet fröken Maria Adelborgs genom den nobless, som alltid utmärker hennes kompositioner. Nya lofvande förmågor äro fröken Frida Lönngren, som presterar utmärkta saker, samt fröken Cederborg, allt i en riklig samling dukar, portierer, gardiner, kuddar m. m.
Stlr skall för RlgsContoiret utfärdas, har Utskottet likväl ansett sig böra, för tidens vinnande, till R. H. Stms granskning och godkännande afgifva Förslag till berörde Reglemente i de delar, som kunnat uppsättas af lista, aldra, 3;dje och 4^e Afdeluingarne. Vid öfverlemnande af berörde Förslag, har Utskottet skolat vördsamt anmäla följande omständigheter, hvilka Utskottet ansett sig böra R. II. Stirs ompröfvande serskildt underställa, ilo 3.-eije Afdelningen 53 rörande Länet till Staden Borås. Uti Statsoch BancoUtskollens, af R. H. Silf bifallne Utlåtande (Nio 3o sid. 3g6) heter deti ”att ”Staden Borås, under alldeles enahanda vilkor, sorn ”de, hvilka, under 1828 års Riksdag, blifvit stadgade ”för det Staden då beviljade Låne-biträde; må åter - Betänkanden, ]\~:o 4°8* 4^1 '‘bekomma hvad af samma Låne-understöd redan ingått, eller till R.gsContoiret vidare ingär/* Enär den upplysning erhållits, att alla Lånesummor, hvilka varit intecknade uti de år 1827 afhrände husen, blifvit till R:gsContoiret inbetaide; och endast dessa kunna komma i fråga att till Staden återgå, men de orden eller till R.‘gs Contoir et vidare ingär skulle vid nämnde förhållande kunna föranleda till den misstydning, att icke blott Capital-afbetalningarne på de Lån, som qvarstå i egendomar, hvilka icke afbrunnit, utan ock de Capital-afbetalningar, hvilka framdeles komma att i föreskrifven ordning erläggas på de lån, Staden från R:gsContoiret återfår, höra i låneväg Staden å nyo tillhandahållas, så äro merberörde ord: eller till R.gsContoiret vidare ingär uteslutne ur Förslaget. 2:0 file Afdelningen §. 61 rörande Creditivet till Spant ncmäls anskaffning vid inträffande missväxt. Uti StatsBancosamt Allm.
Majit m. m. jemte Riksdags-Beslutet. & & sc & b v. tun*10<*0 Hil\c& ^tänltcre SttoiUnfng fot åt t$&2 ud> be påföljande intill flutet af bet åt, bå en form) ad 35etoiltning&0tad« ga af 9£ifcts etander toarder antagen; ©larl» od} famil) dt ioid lagtima 9£d$dagen i Ztodhvim beit 8 Sunil 1841. — nS3-":»Ä)'X«->-CS2Q Ojj ett beremot fmaranbe 23emtllnittg af Stoft SMltottet Dlifébafet* 33attC0/ oberäfnabt be till 0tata-(£ontoret infTptanbe 23eroiflntngamebel, nemligen: 0jö4£uHa*afgtfteti, fjmtlfen efter färs fFilb författning fomtner att utgå, ©afmStccifen af 3£ifeta 0täber, ^3oftmehlen, 0tämplabe ‘jpappera^afgiftett ocf) Sränmina-bränningémeblen, 2Si, för utgöranbet af bett Stffmänna 23emilfningen, öfmerenéfomniit om föl» janbe flabganben: 33if). tift 9t. 1. <£rlaggeö af alla inom ©werigeö Dvife t mantalölängD jfatt(Ftifne perfo* nev, utan affeenDe på ftånD elke förmögenhet.
Mars 4 848 meddelade inteckning å tillsammans 20000 Rdr Banko dädanefter vore gällande, innefattat sådan åtgärd, hvarigenom samma inteckning lagligen upphört att gälla för mera än det anförda beloppet 4000 Rdr nämnde mynt; i följd hvaraf och då Ryttmästaren von Scheven anmält sig hafva genom ofvanberörde, af honom i hufvudskrift företedda Gravationsbevis blifvit missledd till inlösande af den intecknade fordran 6000 Rdr Banko, som för honom blifvit i Protokollet vid fastighetens försäljning å konkursauktion upptagen, men, i anseende till de äldre inteckningarnes verkliga belopp, funnits icke kunna med köpeskillingen betäckas; hvilken anmälan vid de i målet förekomna omständigheter, e. m. t, icke kan till riktigheten ställas i tvifvel; jag, som icke finnér skäl att i afseende på beloppet af de Domhafvanden ådömde böter göra ändring i Hofrättens utslag, deremot, med ändring deraf, så vidt angår det af von Scheven väckta ersättningsanspråk, pröfvar rättvist förpligta Domhafvanden, att. till godtgörande af den skada, - han genom den åtalade tjensteförseelsen vållat, till Ryttmästaren von Schevens rättsinnehafvare betala hvad af hans ifrågavarande intecknade fordringsbelopp till kapital och ränta styrkes icke hafva vid behörig fördelning af den för fastigheten influtna köpeskilling von Scheven tillfallit; vid fullgörande af hvilken betalningsskyldighet Domhafvanden äger att undfå öfverlåtelse af skuldebrefvet» Justitieråden Gyllenhammar och Engelhart instämde uti den af Justitierådet Södergren sålunda yttrade mening. Då Rikets Ständers Justitie-Ombudsman år 4 856 besökte Jönköping och genomgick dervarande
Hvad Utskottet vid §§ 24, 45, 142, 144 och 145 yttrat och hemställt, blef af Ståndet bifallet. Den vid § 37 till Preste-Ståndet framställda inbjudning antogs. Med bifall till Doktor Säves å 8 sidan omförmälda motion beslöt Ståndet en årlig bevillning af 2 R:dr Riksmynt för egandet af hvarje hund-kreatur, af hvad slag det vara må, samt alt, i händelse denna beskattning af Rikets Ständer varder bifallen, Bevillnings-Utskottct må sammanträda med Statssamt Allmänna Besvärsoeh Ekonomi-Utskottet för afgifvande af förslag rörande dels användande af denna skatt, dels sältet för dess utgörande. Utskottets i Betänkandet N:o 5, vid §§ 67, 71 och 109, afgifna och här vidhållna yttrande, så vidt det alser Herrar. Stolpes och Sandströmers samt Kontraktsprosten Tegnérs motioner, godkändes; hvaremot Ståndet ej fann skäl att, på sätt Utskottet föreslagit, biträda Höglofliga Ridderskapet och Adelns beslut i fråga om lydelsen af den föreslagna underdåniga skrifvelsen, utan vidblef Ståndet sitt i detta hänseende fattade beslut. Beträffande yrkad redaktions-förändring af §§ 72 och 73. godkändes Utskottets å 12 sidan afgifna yttrande, äfvensom Ståndet biföll Utskottets hemställan med anledning af Herr Gahns å 13 sidan omförmälda framställning. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskoltets följande Utlåtanden: N:o 30, i anledning af förre Hemmans-egaren Anders Bjurmans m. fils ansökning om eftergift af öfver-ränta å ett diskont-lån; N:o 31, i anledning af ett utaf förre Bruks-egaren Otto Fredrik Dalman gjordt ackords-anbud; och N:o 32, i anledning af f. d. Bokhållaren i Riksgälds-kontoret J. Lindbergs ansökning om eftergift af öfver-ränta å 2:ne diskont-lån. S. D.
Ständer antagna värderingsgrund; och dä före^krjfyet är, att Brännvinsbränningen i Städerna skeri mon af jordens värde, har sådant föranledt förslaget, att jorden skall , serskildt värderas) hvadan Utskottet tror så mycket mindre grundadt skäl till klander härvid förekomma> som uttryckligen bestämmes, att för öfrigt enahanda grunder, som för Landtegendomars värdering, böra följas; hvarföre ock Utskottet i dessa delar icke kan frångå det gjorda förslaget. Pag. 6y. (.,§\ 1/^36) Då Utskottet vidtagit den här förekommande förändring i Pröfhings-Comiténs personal, uti öfverensstämmelse med Comitéernas nya organisation, vidhåller Utskottet, Oansedt det inom Borgare-Ståndet gjorda anförande om förändringens o'etydlighet, sitt härom gjorda förslag. Pag. 68. 1.453) Inom Välloflige Bor gare-Ståndet är anfördt, att, sedan Utskottet föreslagit i procent af den i ,HufVudstaden utgående Bevillning till Taxe* rings - Bevilln.-TJtskts Utlåtande, N:o 66. 41 rings-kostnadernes bestridande, det icke tillhört Utskottet att, på sätt som skall skett, befatti sig med fördelningen, äfvensom yrkadt, att Sjömanshusets Ombudsman borde, för sin möda vid debitering, erhälla ersättning af omnämnde J procent, ehuru sädant, vid derom gjord ansökning, skall blifvit honom förvägradt^ hvarjemte, inom Hedervärda Bonde-Standet, Casper M-Cjkrnan_, tinder anförande, att Lands-Kamererare skall tillegnat sig betydlig del af denna provision, begärt, att, till förekommande häraf, Utskottet mätte inkotnma med förslag till fördelning af ifrågavarande Bevillnings-procent, med iakttagande dervid, att den synnerligast borde komma Häradsskrifvare till godo.
Vid 8:de punkten angående Raket-corpsen: Af Herr Prosten Astrand: ”Då Utskottet i sitt Betänkande Nio 78 föreslagit, att besparingarne under Riks-slatens Hufvudlitlar icke må användas till förhöjning af EmbetsWerks eller Corpsers ordinarie Lönings-stater, och detta .stadgande måhända kunde antingen tydas ända derhän, att besparingarne å 3:dje Hufvudtiteln, hvilka förnämligast kunna uppkomma inom de personela anslagen, icke finge af Kongl. Majit anlitas för sådane ändamål, sorn underhållande af den redan upprättade Raket-corpsen, hvars nytta och behöflighet jag ieke kan bestrida, eller ock leda till det missförhållande, att permanenta löner för sådane nya corpsers Officerare blefve af besparingarne anslagna till vida f högre belopp, än som i staten är för deras vederlikar stadgadt; så skulle jag, till förekommande af obehagliga tvister och onödiga anmärkningar vid Stats-revisionerne, hafva vid denna punkt önskat tillagd den af Utskottet antydda,•' men icke klart uttalade modification i ofvannämnda v j Sirt!-XJ' skottets XJt'. iXio g!. 23 stadgande, att Kongl. Maj.t må vara oförhindrad, ali lill sådane ändamål, som det ifrågavarande, använda de genom indragningar å personela ansiagen inom 3:dje Hufvud titeln vunna besparingar, dock under förbehåll, att lönerna för hvarje grad i den nystiftade corpsen icke förhöjas utöfver hvad för samma grad inom andra corpser är i staten bestämdt. Jag skulle icke vilja, att Kongl. Majit blifver, genom det allmänna stadgandet om besparingarnes användande, förhindrad alt genom indragningar i titelns personela anslag vinna medel till ändamålsenliga nya organisationer och förbättringar i Krigsväsendet”. Vid i2ite punkten j rörande Kongl. Lifbeväritigs Regementets reglering: Af Herr Lundgrent L. J.: ”1 hvad som rörer Lifbevärings-Regementet kan jag ej instämma rned Högloft.
St:r hade ganska väl haft tillfälle, att vid granskningen af Revisorernes berättelse finna, hvad som varit användt till dessa arbeten, och någon anmärkning deremot framställdes icke, och, på sätt jag äfven hört flere andra talare yttra, hade det varit Regeringen fullkomligt obetaget, att på det till neutraliteten lemnade kreditiv äfven lyfta de summor, som här äro i fråga. DeparbsChefen ansåg dock, för sin del, grannlageuheten fordra att helt öppet framlägga hela förhållandet för R. St:r och derjemte uttrycka den förhoppning, att, då kreditiv-medlen blifvit återlemnade, skulle Ständerne, under erkännande af det grannlaga i detta sätt att gå till väga, bevilja hvad Depart:sChefen önskade. För min del skulle jag äfven tro, att många skäl tala för beviljandet af detta anslag. Det kan väl 142 Den 7 Juli e. m. icke vara skäl att sedan så mycken kostnad blifvit nedlagd på en fästningsbyggnad, låta densamma förfalla; och hvarifrån skola de medel tagas, som erfordras för att ersätta KrigsColl. de förskotter, som redan blifvit af detsamma utbetalde? K. M. har i sin Propos. äskat två särskilda anslag, om jag så får säga: det ena för att ersätta det belopp KrigsColl. lemnat, och hvilket rätteligen upgår till 39,800 Rdr, samt det andra det belopp, som erfordras för att fullborda fästningsbyggnaden. På de skäl jag nu i största korthet tagit mig friheten framställa, vågar jag hos It. o. Ad. vördsamt anhålla, det R. o Ad. matte, med bifall till hvad K. M. föreslagit, bevilja det äskade anslaget till ifrågav:de fästningsbyggnad, dock med den rättelse, som till följd af Utsk:s uplysning måste vidtagas, eller att från det af K M. begärda beloppet måtte afdragas 26,468 Rdr. Frih. Leijonhufvud: Vid de allmänna sammanträdena redogjorde Hr af Klint fullständigt för upkomsten af Slitö befästning. Jag anhåller att få tillägga blott några ord rörande vissa omständigheter derstädes.
RegeringsFormen star, att JustitiaeCanzleren skall vara föredragande StatsRåd för Grundlagsoch JustitiaeÄrender. Det synes mig ej vara principenligt, att den förste åklagaren i Staten tillika skall vara föredragande i Justitisemål hos Konungen i StatsRådet. En obestridligt rigtig princip måtte det vara, att Åklagare aldrig hör deltaga i målens afgörande. Det är af detta skäl jag icke kan bifalla den föreslagna redactionen af 5 och G §§. RegeringsFormen och i följd deraf icke eller 8 och g §§. Jag anhåller derföre om afslag å den nya redactionen af alla desse fyra paragrapher. Herr von Har tm ans dorff\ August: Jag är till en del förekommen af Friherre? Cederström; och delar ej eller de farhågor för MinisterStyrelse, hvilka Friherre Boije yttrat. Méningen med uttrycket Ministrar i ConstitutionsUtskottets Förslag är ej annan, än att till föredragande StatsRåd göra StatsSecreterarne under denna benämning. Jag vet då icke något skäl, hvarföre man i densamma vill se sådane skräckbilder. — Men jag är emot att upskjuta desse Grundlagsförslags afgörande till nästa Riksdag, såsom Herr Rosenblad yrkat; ty de äro så upgjorda, att de lika litet då som nu 43 Den 23 Februarii f. m. lära kunna bifallas. Derföre torde det vara bäst att de nu pröfvas och afslås, för att lemna rum åt något tjenligare förslag, antingen från Konungen eller från enskilte Riksdagsmän. Jag finner detta så mycket nödvändigare, som det icke lärer gå an, att, på sätt Herr Rosenblad velat, ConstitutionsUtskottet skulle upgöra alternativa förslag till förändring i Grundlagarne. Yi hafva ju afskaffat omröstningen Ståndsvis i Utskotten, till förekommande af alternativa förslag, emedan blott ett kan hafva de flesta rösterna för sig; och emedan Stånden eljest kunna dela sig, så att 2 stadna för hvardera alternativet, hvarigenom ingen bestämd mening blifvit uttryckt.
— Löner till kassans embetsoch tjenstemän samt betjente 60. 3,687: — •— Arfvoden till kassans embetsoch tjenstemän 62. 933: 16. —- Reseoch traktamentspenningar 64. 556: 33. 1. Anslag af lotsverket 31. Inskrifningspenningar .. 39. F. Lindbom. W. Brum. Rätt transsumeradt betygas. Carlskrona af Am:ts-krigsmans-kontoret den 15 Februari 1856- F. Lindbom. 296 — Transsumt af Kongl. Amiralilets-krigsmanskassans hufvudbok för gralialfonden år -18!)2, utvisande alla fondens inkomster och utgifter för nämnde år. U t gifter: Anslag af statsverket för förlorade armoch lastpenningar i Pomern 29. 3,000: Passagerare-afgift 31. 4,473: 43. F. Lindbom. W. Bruun. Rätt transsumeradt betygas. Carlskrona af Am:ts-krigsmans-kontoret den 15 Februari 1856. F. Lindbom. Transsumt af Kongl. Amiralitets-krigsmanskassans hufvudbok för gralialfonden år 1853, utvisande alla fondens inkomster och utgifter för nämnde år. Utgifter: Nådegåfvor . 407: Gratifikationer 2,000: — —• Inqvarteringspenningar 122: 32. — Arfvoden 350: Extra utgifter 1,776: — 4. Bevillningsafdrag å räntor 307: 35. Anslag af stats-verket för förlorade armoch lastpenningar i Pomern 31. 3,000: Passagerare-afgift 33. 1,972: 16. F. Lindbom. W. Bruun. Rätt transsumeradt betygas. •Carlskrona af Am:ts-krigsmans-kontoret den 15 Februari 1856. F. Lindbom.
För några år sedan hände sig att en skrifvelse från ett Landshöfdingeembete hlef adresserad till ett orätt Kollegium. I stället för att sända brefvet omedelbarligen till rätt ställe, blef det först registreradt, så remilteradt lill Kontor och i Kollegium formligt föredraget, hvarvid beslut fattades att skrifve,'sen skulle till behörigt Kollegium öfverlemna^. En månad efter ankomstdag blef berörde skrifvelse slutligen öfverlemnadt från Kollegium A. till Kollegium B., men detta sednare expedierade redan samma dag Den 23 September f. m. 337 dag hufvudsakligt svar till LandsböfdingeEmbetet. Det ena Kollegium behöfde således en månad för att öfverskicka brefvet till det behöriga Kollegiet; men detta sednare, som var organiseradt efter en nyare och ändamålsenligare plan, emottog och besvarade skrifvelsen på en och samma dag. Häraf ser man huru långsamt som statsmachineriet kan komma att gå. Sådana, och flera andra svårigheter undvikas derigenom, att man åt en enda person öfverlemnar både ansvaret och bestyret, och ehuru det icke låter sig göra med afseende på Kollegierna, der det är fråga om »mitt och ditt», så kan man likväl mycket väl göra det, då det endast är fråga om siffror. Oaktadt frågan redan är afgjord, anhåller jag om propos. på det af mig väckta förslag. Hr Printzensköld: Att R. St:rs underd. framställning blifvit öfverlemnad att pröfvas i en Komité, att denna Komité handlagt frågan, och afgifvit ett vidlyftigt Betänk., hvari den utvecklat skälen för sin åsigt huru ett sådant embetsverk borde inrättas, det är mig icke obekant, men det må tillåtas mig betvifla det denna Komité, med afseende på sina åsigter, innehar en så hög grad af ofelbarhet, att alla, som stått utom Komitén, skulle jemförelsevis ingenting förstå af hela saken.