Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
för det andra, huru stor har den nominela uplåningen varit? och för det tredje, huru mycket af uplåningen har lemnats i Svenska penningar och huru mycket har utländningen i osynlig måtto tillskjutit. Känner man ej dessa 3 faktorer, kan man ej komma till ett riktigt omdöme i hvad mån denna inhemska uplåning haft framgång eller icke. Jag har min egen tro i detta fall, och styrkes deri afen upsats, som jagsett i dag på f. m., men hvars innehåll jag, i följd af ett gifvet löfte, ej kan meddela. Skulle jag dock misstaga mig i min åsigt, bör jag dock anmärka att den uplåning, som gjorts af åtskilliga privata associationer, har ett betydligt företräde framför de slags inhemska uplåningar, som i den Kongl. Propos. föreslås. Det har nemi. blifvit föreslaget att Riksg.Kont. skall uptaga lån för 3, möjligen 5 mill., mot förbindelser utgifna af Staten, men för hvars inlösen man ej anvisat någon fond, utan de skola inlösas vid lägligt tillfälle. Deremot hafva alia de associationer, som uplånat penningar, bestämt tider, då de skola betala dem, och de flesta äro, såvidt jag känner, stälda på ntlottning. somliga pä längre och andra på kortare terminer, så att. lånegifvaren vet att han förr eiler sednare inom en bestämd tidrymd skall få sina penningar tillbaka. Man frågar, är Svenska Staten ej säker, så att den, som lånar Staten, med säkerhet kan påräkna att få lånet åter? Jobevars! Och det vore opatriotiskt att tvifla derpå. Men just derföre att Staten säger: ni skall få edra penningar, när jag finner lägligt återställa dem må man ej anklaga mig för bristande patriotism, om jag erinrar om hvad erfarenheten lärt, eller att Staten mången gäng lofvat rundt och hållit tunnt, såsom ordspråket säger, och man må då ej förtänka den person, som har kapitaler, om han heldre, än att lemna Den 15 Febrnari e. m. Staten sina penningar, placerar dem säkert pä annat hålt och der han vet, när han får dem åter.
Jag får slutligen härvid anmärka, hvad som är af stor vigt, att kartan utgör det enda men säkra medlet att beskatta penningekapitaler, ehvad de utlånas på inteckning eller emot sedel. Den 26 November e. m. 441 Jag anhåller vördsamt om remiss till vederbörligt Utsk. Remitterades till Bevilln.Utsk-.t. 3:o. Jag och många med mig iiro icke fullkomligen belåtne med Bankens sednast utgifue sedel-valörer, hvilka icke åro låtta att igenkänna. — Det vore likväl ej svårt att förekomma alla möjliga misstag häruti, såvida man, som förut, använde olika färger för olika valörer, t. ex., om man låter nuv:de 1,000 rdrs-sedlar förblifva sådane de äro, så kunde de 500 rdrs sedlarne tryckas på tviirn öfver sedeln, hvilket tillräckligt skiljer dem ifrån den förre, och begge kunna således förblifva af hvit färg. — 100 rdrs-sedlarne tryckes på gult papper, 50 rdrs sedlarne likaså, men tryckes på tväru; 25 rdrs-sedlarne på rödt papper; 10 rdrs-sedlarne på grönt papper; 5 rdrs-sedlarne på blått papper, men af större dimensioner än de nuv:de 3 rdrs-sedlarne, och 1 rdrs-sedlarne för blifva sådane de nu äro. Hvad utmyntadt silfver beträffar, tror jag bäst vore, att Banken icke myntade mindre valör än 25 öre. Jag vill äfven anmärka den förbistring, som eger rum, när man jemför den mångfärgade massan af all slag privatbank-sedlar; och ansåge såsom en stor förbättring, om desse sednare bankers sedlar trycktes vid Tumba, och höllos de samme tillhanda, emot den lindrigaste ersättning för trycket. — Man kan då gifva åt PrivatBanksedlarne enahanda kulörer, som blifva antagne för RiksBankens egna sedlar, så att endast ProvinsialBankens vapen och inskrift skiljer dem ifrån hvarandra.
Contracts-Prostarnes skrifvelse!’ i embetsärende!', om Portofrihet för. Se Portofrihet. Controll-mätning af fartyg. Se Fartyg. Controllstämpel-afgiften å guld-, silfveroch tenn-arbeten, om nedsättning i. V. 13. 224, 326. A. 3g 1. X. U. 3g4. XI. 110. A. 170. ( 6a ) ControllVerkets räkenskaper, angående verkställd granskning af. Se Revision. Convoj-afgiftens utgörande, om förändringar i. Se ConvojCommissariatet. Convoj-Cassan, angående 2tne i dess räkenskaper afskrifna, till CabinettsCassan utbetalta summor. IX. B. 206. A. 35 Convoj-Commissariatets förvaltning oell räkenskaper för åren 1831 och i83?, angående verkställd granskning af, samt om förändring i Convoj-afgiftens utgörande och disposition, m. m. Se Revision. Correctionsoch arbets-anstalt inora Götheborgs Län, om inrättande af. Se Götheborgs Län. Corrections-Inrättningarne vid Hufvudstaden, angående undersökning af. III. 4- R* 263. IX. B. 206. A. 352. Correctur-läsning, angående anslag i och för. V. B. 8. A. 21, 38. VI. A. 4>9- Creditif, om upptagande af ett utländskt, för Banken. Se Banken. — om anvisande af ett, för spannemåls-undsättningar vid svårare missväxtår. XII. B. 289. A. 371. XIII. E. 91. XIV. U. 184. XV. A. 236. — om anvisande af ett, för bestridande af de omkostnader, som genom farsoten Cholera föranledas. XIII. B. lög. XXII. U. 295. A. 297. Creditivet, stora, enligt 63 §. RegeringsFormen, angående. XVI.
HandclsBalken och dermed gemenskap egande föreskrifter, om förmäns rätt i fast egendom för barnarf, Kyrko och fattighus medel, samt uppbörd af hvad namn och beskaffenhet som heldst, må upphäfvas, så att inteckning i fast egendom i följd deraf förklaras gällande ehvad egendom eges af Förmyndare, föreståndare eller uppbördsman, dock alt detta stadgande ej må upphäfva hvad i öfrigt om förmånsrätt föreskrifvet är, eller ega retroactiv verkan i hänseende till delån mot inteckning, som hittils blifvit meddelade åt så beskaffade personer, som ofvannämnde äro, eller meddelas innom ett år från den dag lagförändringen genom trycket kommer till allmän kunskap; samt att uti hvarje Läns hufvudort eller den stad, der Länsstyrelsen har sitt säte må organiseras en Förmyndarekammare för länet, att i föreslagen ordning öfvertaga, vårda och förvalta alla omyndige tillhörande arfsmedel. Detta Memorial som jemväl innefattar nödige ansedde Reglementariske föreskrifter angående berörde Förmyndarekamrars organisation och arbets method, varder, i anseende till dess vidlyftiga omfattning här ej vidare intaget, utan åberopas sådant det finnes tryckt ibland Bilagorne till HÖglofl. Ridderskapet och Adelns ProloeoJl för den 17 sistlidne Februarii pag. 4* a. Vid pröfning hos Hedev. BondeStåndet al’ LagUtskottets, under den 9 sistlidne 1196 LagVtskottets BetHtikandctl, Maji afgifne Sex särskildta Betänkanden öfver gjorde Motioner, om ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818 > liar vice Talmannen Jon Jonsson från Blekinge Län, såsom anmärkningar emot dessa Betänkanden, inlemnat ett Memorial jemte förslag till förnyade stadganden om Borgenärers rätt till säkerhet och betalning . af Gäldeiiärers gods; dess förvarande genom inteckning och sättet att ur gäldbunden egendom utbekomma betalning; och jemte det berörde Betänkanden blifvit återremitterade har Hetlerv.
Det rättaste hade varit, ifall man ansett någon af de vid det förra valet på vallistorna uppförde personer icke vara valbar, att göra anmärkn. derom vid det tillfälle då vallistorna granskades, i hvilket fall hela den lista, på hvilken en så beskaffad person varit uppförd, bort casseras; men då nu listorna äro förstörda och icke vidare någon hänvisning till dem kan ske, så återstår också icke någon laglig utväg att veta, huruvida den ene eller andre personen stod på den ena eller andra listan, och till följd deraf kan det icke heller inverka på de a:ne öfrige ledamöternes rätt, huruvida den 3:djes val befinnes lagligt eller icke. Hvad åter beträffar grundlagsenligheten deraf, huruvida en embetsman i Stats-cont. kan få väljas till suppleant i banken, så får jag erinra, huru den 70 §:n Riksd.Ordn. alltid hittills har blifvit ansedd. Vid 1823 års riksdag påminner 36 D c n 8 Maj f. rri. jag mig mycket viii, att presidenten i Stats-cont. Lief vald till ord för. för R. St:s fullmäktige i Lanken. Jag medgifver, att ordalydelsen af §:n kan förstås på olika sätt; men såsom den Littills varit tolkad, Lar den aldrig ansetts lägga hinder i vägen för en ledamot af Stats-cont. att vara fullmäktig i Lanken. Jag upprepar ännu en gång, att det synes mig fullkomligen likgiltigt, huru denna fråga kommer att afgöra*. Anledntn hvarför jag i förra plenum hegärde Hr Munck af Rosenschölds framställning på bordet var ingen annan än den, att då densamma väcktes, voro högst få ledamöter af R. o. Ad. närvar., och jag tyckte icke att det var lämpligt att några få personer skulle besluta i en sådan sak. Hr Ehrenhoff, Gust. Herman: Då jag är en af dem, som underskrifvit val-prot., anser iag såsom en skyldighet att tillkännagifva min tanke ang:de rälta förståndet af 70 §:n Riksd.Ordn.
Då delta lages i öfvervägande måste antagas alt ?s eller till all säkerhet * af den för Christianstads län belöpande haimstädjan, som för år utgör omkring 74 Riksdaler Banko skall försvinna; och således i allra gynnsammaste fall för Staten återstå | eller 55 R:dr 24 skilling utgörande i Riksmynt 83 R:dr 25 öre. Uppskattar man nu det arbete som med fördelandet af berörde antagna behållna belopp, äfvensom med bollkastande af runstycken måste nedläggas vid de under granskning varande ränteförenkiings-uträkningarne — synnerligast hvad beträffar fögderiet Willands, Gerds och Albo härader, som består af 44 socknar och hvarest hvarje sockens bestämda halmslädjebelopp skall, till följd af ofika bcräkningsgruud fördelas, hvadan della fögderi ensamt fordrar mångå gånger mer tidsutdrägt än aila öfrige länets fögderier tillsamman — så kommer man ovedersägligen till det resultat, att inkomsten, genom halmstädjans behållna belopp, icke med högre än cirka 2 procent utgör ränta å det kapitalbelopp som utbetalas till jordeboksrevisionen för liden, som åtgår endast lill alt uträkna, fördela och i ny ränta omsätta haimstädjan inom Christianstads län. Dessutom skall, vid jordeböckernas utskrifvande i 4 exemplar, arbetet försvåras genom utförande af besvärliga bråktal. Sedan hela det ofantliga ai betet med omsättningen och fördelningen blifvit verkstäldt, så återstår den årliga utdebiteringen och uppbörden af ett så obetydligt belopp från nära 3,000 hemman och lägenheter. Besinnar man att de fleste hemman äro delade i många och rätt ofta ganska små delar, samt att deras öfriga grundränta är ibland indelad till rustning, boställen, civile och militäre tjenstemän samt en mängd andra ändamål, så att denna lilla afgift blir den enda som, såsom ränta, kommer ali debiteras; så lärer man, utan svårighet, kunna förstå, att uppbörden ensamt larfvar så mycket arbete, alt, om det skulle betalas, lill förräntande af det kapital som blifvit för uträkningen utgifvit återstår intet.
Det var Jericliorosen, 1ieinfo: rci af mamsell Fredrika från fjärran Österland. Nii, i julnatten började den blomina alldeles af sig sjalf. Vid skenet $kli de gnistorna shg man, att en liten och speiislig, men ganska ålclerstigen dam, satt i den stora gula f&amp;- tölj en ocli hö11 salong. Det liiincle ej vara mainsell Freclrilia sj älf, ty hon 1&amp;g och sof i god ro, och ändå var det 11011. Eon satt clar och Iiade inottagniag af in inneii; riiinmet var f ~ i l l t af dem. X ä i i i i i ~ k ~ ocli r lieni och föreinkl ocli tankar och diskiissiones konimo flygande. Bai~i~clomsnii~liien och ~iiigdonisminnen, kärlek och t k a r, ärebetygelser ocli bittert Iiån, allt kom susaiide lian mot clen bleka gestalten, som satt och såg pk alltsamnaiis nied ett goclt leeide. Hon hade ord af skänit eller vemod för dem alla. 01n natte~i få alla ting sin ratta gestalt och forin, fast nian oni clagen ej ser det, liksom man clk ej Iieller ser Iiiinlens stjärnor. Sh kmde man nn ock i skeiiet frkn Jericlioroseiis röda l i i i o p l ~ se ~ ~ en inängcl unclerliga figixrer i mamsell Fred r i k a ~ salong. Dar var den styfm wma clikre inkre~, de11 godmodiga Reata ~vardagsl&amp;, in~nniskor f f i Österocli Västerland, den sväriniska Nina, cleii eiiergiska kampande Hertlia i sin Iivita klädning. &gt;) Kan nAgon säga mig hvadör nianniskadn alltid skall vara hvitkladcl ?D slrämtade den lilla gestalten i fåtölj en, clk hon fick se heiiiie.
Tullkammaren försäljer sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion i behörig ordning hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt försäljes, införselstullen för det, som enligt tariffen förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tullprocent å auktionspriset samt för annat gods emot tariffbestämmelsen minskas i samma mån, som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas. Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptionstid, hvarinom angifningsinlagan, jemnlikt Tullstadgans 21 §, bör vara till tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest han icke genom skriftlig anmälan hos tullkammaren, inom samma tid, afstår sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för Kronans räkning genom tullkammaren försäljes. Hvad vid tullbehandlingen i öfrigt af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån komne fartyg, skall iakttagas, är i 5:te kapitlet af Tullstadgan förordnadt. § 11; I afseende på Sveriges och Norges inbördes handelsförhållanden, länder till efterrättelse hvad derom är eller varder stadgadt. 81 Motiv till (le i Tulltaxan föreslagna förändringar. Accordion har förut varit hänfördt till Slöjdvaror af sammansatta ämnen. Då Aecoraion. detta synts mindre lämpligt, enär svårighet att bestämma det ämne, hvaraf artikeln hufvudsakligen består, lätteligen vid förtull ningen skulle kunnat vålla tveksamhet i afseende på val af tullsats, har denna här blifvit utförd med visst belopp för skålpund, motsvarande tullafgiften för leksaker, till hvilka den ifrågavarande artikeln, i följd af varans sammansättning, ansetts närmast hänförlig. Affall är för närvarande hänfördt under artikeln Spillning.
Den upptages uti Riks-Staten för år 1816 till 4,000 Sk:d Stångjern, och belöper således, Stats-Vtskotteiå Betänkandetil efter då åsatt Statspris å 7 Rtdr Sk:tlet till 28,000}— -*-* Tionde Tackjernet sorn för år 1816 påräknades lill 15,000 Skid, kan nu mera ej beräknas högre äri 13,400 Sk:d., som efter nu varande Stats-pri* he» räknas till 3 R:df. Skldet, och utgör 40,200; — Tillhopa glo Alun Tiondin. Utgör per medium för åren 1814, 1815 och 1816 in alles 200 Tunnor, soot' efter 1816 års Stats-pris beräknas till 10 Rldr Tunnan, utgör således • lolmo Dylta Svafvelbruks Tionde. Likasom förar 1816, påräknas den till - lilo Kalkugns-af giften pä Gottland. Upptages lika, som för år 1816, med - 12 lo Boskapspenningar och Akerskatten af Stockholms Stad. Beräknas årligen till lika Summa, och upptages såsom hit" intill s, till - Bihang till Rikt-St, Trot. 1(17 - i$ig. 68,Sgo i lool 130; - lide Semi, N: Y22 Stats-ZJtskottets Betänkanden. 13:0 Avesta Kopparoch ManufacturTull. Beräknas lika, som för år 1816 med - 3,000: 14:0 Mantals-penningar. Uppföres till lika belopp, som år 1816 påräknades, eller till - 260,000: 15:0 Lagmansoch Häradsh öfd i nge-R antan. Upptages lika, sorn för ar » 1816, med - 54,000: 16:0 Chartte - Sigillatce Recognitions-Medel.
Då likväl med allmän och enskild fördel städse öfverensstämmer att aktningen lör laga domstols beslut och helgden af gjorda och behörigen styrkta aftal bibehållas oförminskade, har Utskottet dock icke trott sig kunna, utan all reservation, tillstyrka bifall till alla de bestämmelser, två af motionärerne, Herr Björck och Anders Nilsson frän Hallands län, i afseende å denna fråga föreslagit. Utskottet anser nemligen i Rikets Ständers blifvande beslut i ämnet böra tydligen inflyta den förklaring, att genom samma beslut ej göres någon ändring i förhållandet med de hemman, hvarom laga kraftvunnen dom mellankommit, eller beträffande egonderätten till hvilka donationsbref kunna åberopas. Ej heller anser Utskottet sig kunna tillstyrka Rikets Ständer att, pä sätt Sven Heurlin föreslagit, till Kongl. Maj:t framkomma med hemställan om öfverllyttande från Ecklesiastik-departementet till Finans-departementet af de frågor, som röra Halländska Bih. till B. St. Beseo. Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 34. kyrkohemmanen. helst förutsättningen att frågan hvilket Departement som komme att till föredragning inför Kongl. Maj:t berecia ärendet skulle å den slutliga utgången medföra inflytande, innebure ett misskännande af ett Stats-departements verksamhet och af det sätt, hvarpå Kongl. Maj:ts beslutande rätt handhafves. På grund af hvad Utskottet sålunda anfört, tillstyrker Utskottet, det måtte Rikets Ständer för sin del besluta följande reglering af de så kallade Halländska kyrkohemmanens förhållanden: 1:o) Kyrkorna i Halland försäkras om framtida oqvaldl åtnjutande af den ränta, som under namn af Landgille af ålder utgått från de numererade kyrkohemmanen i Halland, allt efter hvad jordböckerne nu utvisa.
Förseglingen skall ske med messingstråd, på det sätt, att densamma* trädes uti borrade eller stampade lina hål, och sedan hopknytes genom 22 Bevillningssamt Allm. Besv.- och Ehon.-UtsTcottens Utlåtande, N:o 5. en linnelapp, samt förseglas på båda ändarne med deras sigill, hvilka det blifvit anbefaldt att denna förrättning verkställa. Den för materialierne till förseglingen åtgående kostnad kommer att af Kronans medel från Landt-Ränterien förskjutas och ersättning derför i vanlig ordning af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contoir meddelas, emot behörig redo och räkning i Landsboken; hvaremot arfvode för förseglingsbestjret bekostas af panne-egaren, och utgår efter kannerummet, med en skilling för inmurad redskap, samt 6 rst. för så kallade lyftpannor, utaf hvarje kanna af pannans innehåll; dock må vid dessa tillfällen reseoch tractaments-penningar af förseglaren icke beräknas. §• 27* De personer, som, enligt 6 Art. 58 §.; ega att, i afseende på bränvins-bränning, visitationer och beslag göra, vare berättigade, enär de, för Kongl. Majrts och Kronans rätt och till controll emot underslef, anse sådant nödigt, att i stad eller på landet låta ånyo uppmäta förut uppmätt och stämplad bränvins-panna. Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, ansvare Justeraren, såsom ofvan i i5 och 21 §§. sagdt är, och vare egaren saklös, så framt han icke i underslefvet bevisligen deltagit. Tredje Artikeln. Om Bevillnings-afgifterne. §. 28. Beskattningen för bränvins-bränningen kommer att utgå endast efter panne-rymden, i enlighet med nedanstående tariff, som bestämmer den afgift, hvilken för sex månaders bränningstid skall erläggas för hvarje serskild dass af bränvins-brännings-redskap. För pannor under tio kannor skattas efter nio skillingar kannerummet.
Utnihd Lärarinnan vid folkskoleliirarinnesen~inariet i Falun, fröken H. K. M. Sriner, har af Stockholms stads konsistorium blifvit utnamd och förordnad till lärarinna vid Stockholms folkskole4ärarinneseminariuin, med tjenstgöring motsvarande adjunktstjenst. Afslagen ansökan. Som förut meddelats, hade fröknarna M. Widegren och A. Rosling, hvilka aflagt afgångsexamen tid högre liirarinneseminariet, hos kgl. m: t begärt att f3 förklaras som studenter 3 realiiiiien, efter att a denna linie hafva kompletterat sin examen i matematik, fysik och kemi. Bifall härtill har afsS) rkts bade af filosofiska fakulteten i Upsala och af i~niversitetens kansler, och kgl. m: t har afslagit ansökningen. Exarniaa. Fröken Hedda A~zrEersson har aflagt medicine kandidatexamen inför medicinska fakulteten i I m d, för att sedan omedellmt börja sin tjenstgöring vid 31almö sjukhus. Medicinsk filosofisk examen aflades d. vid Upsala uniwxsitet af fröken Th. Gramfro ?n, göteb. fVio qvi ?zliga st~~deilzter aro under innevarande termin inskrifna rid Upsala universitet. Af dem tillhöra I juridiska fakulteten, 2 medicinska och 6 filosofiska fakiilteten. Qvimn i riksbartke~z. Med anledning af ifrågasatt iindring i bankoreglementet, i syfte att afven qvinna skulle kunna. erhiilla anstiillning i riksbanken, har senaste bankoutskott anmodat fullmäktige att till niista riksdag afgifva yttrande. Fullmaktige hafva beslutit att i iimnet höra styrelserna för riksbankens samtliga afdelningskontor. Aker~i-zc~skolonienr lotteri har gifvit en behållning beräknad till omkring I 5,ooo kr. Griindfonden uppgår härigenoni tilj 3 5,000 kr. Till ' lotteriet såldes onlkring 25,000 lotter. Fö.reni,g,n för ~~~~~~~~~~~skor har firat sin sjette arshögtidsdag.
Förtekning pa de Embetsman och Belsetite hwilka innehafwa perrfrolier pä AUmän» ZndraguingS r e-irarcn > rd T"nln B-Nesici vch BenädningS' Stat och derjemte wld ^0ngl. Hofwrt äenjutic Läner elter pen, froner, hwilka Nu ärv begrlpne under dcr^ Summa, hwarom Kongl. Mai:t med Riksens Ständer för.betz Hofhållning i ett för allt vfwercnskommlt; och Halwa nedanstående Pensioner bllswit ulbetalke inkil! dest Kongl. Malit annorlunda kan t Nader förordna. Kongl. Hofwet ldoo tgov Zö0 Sov — Lfwerste KaMmar-JuNkaren Her Grefwe Oxenstjerna, lifs lids Pension enl. Kongl. Bref wet d. 2 Now. 1796 AörstcHvfMarskalkenM. m.Herrj Baron Munck Dito . Hof - Qwarternrastaren A t k cr. m an enl. Kongl Brefwet d. 2^ Maji 1794 i Pension . Aof-Owartermästaren Remyi belöning för trogen npKastniN. under Högstsalig Konung Gu staf;:s sjukdom efter Rong! Brefwet d. n Junii 17^2, ärligen . . Med försäkran derjemte att sa länge hars gör tjenst bibehålla denna belöning/ och otc seder Transport Dm 29 September. rrr Transport mera fä R:d. lifstids Pension ehwar han sig uppeHKcr inom eller utom Riket. Kammar. Laqyaijen Westerhausen enl. Kongl. Brefwet d. 2,; Mars 177; dest förra son Förste Kammartjenaren Robert ärlig Pension efter Kongl. Brefwet d. IL Febr. 18^1 dest förra ston ..
Hvarjemte Ridderskapet och Adeln behagade tillåta Communication med de öfrige RiksStånden af Hans Excellence Herr Friherre Tidnings Yttrande, Friherrarne Rudbccks och Ulric Cederströms samt Herrarne Rothliebs, Bergencreutz och Soops Memorial, äfvensom af Herr von Engeströms arne Memorial, af Friherre Focks Memorial, angående anslående af en Fond till inlösande af en Upsala Barnhus tillagd Kronofordran, af Friherre Carpelans Memorial, angående KronoSkogars och Allmän ni liga rs skiftande och försäljande till förman för StatsVcrket, samt af Herr Lill/ehoriis Memorial, angående ändring i SkjutsFörfattningarne. Den 10 Januarii. Föredrogs å nyo Friherre Klingsponj Fredric Philipj den 2 dennes på Bordet Jagde Memorial, angående afskaffande af den i Riddar» liusSalen anbragte Kakelugn. Grefve Possej Claes Fredric: Ehuru förevarande ämne är af mindre vigt, torde det likväl tillåtas mig få upplysa: Att den facaden af Riddarhuset, å hvilken Kakelugnens Rör utgår, är belägen åt Gårds-sidan, och således ej kan åses på så nära håll, att ett litet Rör gör någon särdeles skada; samt att något Sot eller Rök icke fästat sig på Muren, till förekommande hvaraf, ett nytt Rör blifvit ytterligare anbragt, sorn förer röken uppöfver Taklisten på det svarta Taket. Verkan af denna Kakelugn har i så måtto redan visat sig, att luften, en af de förflutna Plenidagar, då Kölden var stark, blifvit från i5 Graders köld till 3 Graders värma förändrad. Om Vapenplåtarne, på sätt blifvit anmärkt, skulle skadas, hvarpå jag likväl tviflar, får jag endast erinra, att de äro flyttbara, och kunna således på ett annat ställe sättas.