Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Besv. och Ekon.-Utskottets Betänkande M 19. lämplig person uppläsas, hvilken person, om den ej kunde på annat sätt utväljas och erhålla godtgörelse för sitt bestyr, det borde vara pastor raedgifvet att utse och förordna; dock på pastors eget ansvar, att uppläsningen ordentligen fullgjordes; hvarjemte borde bestämmas, att de kungörelser, som under en föregående söndag blifvit upplästa, skulle derpå följande söndag, genom klockarens försorg, hållas uppspikade eller på annat lämpligt sätt finnas tillgängliga uti kyrkans vapenhus eller församlingens sockenstuga.» Herr Wilt, som anser det vara opassande, att efter en uppbygglig predikan och när orgelns sista toner förklingat, under det församlingen ännu är försjunken i andakt, predikanten på samma heliga rum förkunnar om åtskilliga verldsliga bestyr af den mest hvardagliga beskaffenhet, äfvensom obehöfligt att derom anlita predikanten och dertill ändamålslöst, då dels predikantens stämma vanligen är af talandet uttröttad, dels nutidens författningar ej kunna genom ett hastigt uppläsande inpräglas i åhörarnes minne, föreslår: »att Rikets Ständer måtte i underdånighet framställa den önskan, att Kongl. Maj:t täcktes förordna, att all uppläsning från predikstolarne af författningar, kungörelser och tillkännagifvanden rörande verldsliga angelägenheter förbjudes, att sådana handlingar en fjerdedel. ? timme efter gudstjenstens slut uppläsas af klockaren, placerad på gången nedanför koret, samt derefter uppfästas i kyrkans vapenhus, i sockenstuga eller på annat tjenligt ställe, der de hållas tillgängliga vissa tider för dem af församlingen, som vilja läsa dem; till hvilket ändamål det vore nödigt, att tvänne exemplar af Svensk författningssamling och andra officiela kungörelser lemnades hvarje församling, det ena att, likasom nu sker, förvaras i kyrkans arkiv, det andra att på förenämnda sätt användas.» Herr Bohmansson, som instämt med Herr Witt, har tillika föreslagit, att viss tid af en vecka, eller från den ena söndagen till den andra, borde bestämmas, hvarunder de kungjorda handlingarne skulle vara för allmänheten å tjenlig plats anslagna.
Sig icke kunna gilla och antaga berörde 6 §., såsom stridande emot de i Regerings-Formen stadgade grunder; men då det var af mycken vigt, att Rikets Ständers ifrågavarande Ombud, vid förvaltningen af en betydlig del af Bankens Rörelse-Capital, icke skulle sakna en Ansvarighets-Lag, samt det dertill uppgjorda förslaget, såsom inkommet efter Riksdagens slut, icke kunde erhålla den behandling, som uti 87 §. Regerings - Kongl. Maj.'ts Nådiga Propos. N.o Go. 2 Formen omtalas, och dessutom den ifrågavarande §. icke fanns innehålla Stadmanden, hvilka stodo i oskiljaktigt samband med förslaget i öfrigt, så att, genom uteslutande af samma §., rubbning i förslaget i det hela komme att ega rum, fann Kongl. Maj:t, hellre än att ali fråga om serskild Ansvarighets-Lag för Directeurerne i Discont - Contoiren skulle förfalla, Sig höra vidtaga den utväg, att, med uteslutande af 6 §. i berörde Lagförslag, detsamma i öfrigt antaga och till efterrättelse låta utfärda, i enlighet hvarmed en slik AnsvarighetsLag, under den 8 April 1824, blifvit till allmän efterrättelse kungjord. Då likväl ett lika beskaffadt stadgande, som det Kongl. Maj:t sålunda, i afseende å Directeurerne i Discont-Contoiren, förklarat Sig icke kunna antaga, befinnes uti de, under den i Maji 1810, utfärdade tvänne Ansvarighels-Lagar för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, anser Kongl. Maj:t Sig böra, till vinnande af enhet i Lagstiftningen, å detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. Kongl. Maj:t, som icke i minsta måtto åsyftar någon inskränkning i den rätt, 66 och 67 §§. Riksdags-Ordningen tilläg - 4 4 Kongl.
M:ls förslag, skulle ökas för den förre frän 1,570 R:dr 50 öre lill 2,000 R:dr och för deti sednare från 1.237 R:dr 50 öre lill 1,500 R:dr, böra, enär de ega alldeles ena handa tjenstgöring, erhålla lika lön och, under samma benämning af förste Amanuenser, i staten uppföras lill det belopp, som för förste Amanuenser i Riksarkivet är af Rikets Ständer. faststäldt, eller 1.800 R:dr för hvardera. Dä sålunda den erforderliga anslagsl illök ningen uppgår lill 6,402 R:dr 50 öre, har nuvarande anslagssumma för Kongl. Bihliolhekel blifvit med sagde belopp, 6,402 R;dr 50 öre R:mt, förhöjdt, att utgå på sätt tabellen N:o 3 utvisar. Med afseende å behofvet af förbättrad själavård inom Tvngsjö till Malungs pastorat i Dalarne hörande kapellag, har E. K. M:t funnit en särskild predikant der böra anställas och löreslagil, atl, såsom bidrag lill dennes aflöning intill dess kapellboerna blilva i tillfälle alt sjelfve densamma bekosta, eli årligt belopp af 600 R:dr målte anvisas; hvarjemte E. K. M:t äskat all, för inköp af boställe åt denne predikant, Rikets Ständer ville anslå eli belopp för en gång af 4,500 R:dr. På grund af hvad utaf del vid E. K. M:ls Nådiga Proposition fogade protokoll öfver Ecklesiaslik-ärendeu för den 30 Augusti 1856 inhemlas, hafva Rikels Sländer, med bifall till den Nådiga Propositionen, dels å Riksgälds-konlorct anvisat, för en gång, 4,500 Exjjedilions-Ulskotlels förslug till willérd. Skrifvelse, N:o 222. 7 R:dr R:mt lill inköp
Kartongen är hvit eller crémefärgad med förgylda kanter. För herrmiddagar gifves det allehanda nytt i denna väg: menyer med kråsnålar i emaljimitation, med stockholmsvyer i litografi eller aqvarellmålning, eller ock med ett qvinligt porträttgalleri. För damernas räkning har man kommit på en ny idé, lika förträfflig som originel; det är menyer, som angifva, icke blott hvilka rätter, som skola serveras till middagen, utan äfven huru dessa rätter tillagas. Till bröllopsmiddagar prydas menyerna af myrtenbuketter, vid silfverbröllop af sädesax i silfver och vid dopmiddagar af illustrationer till den bekanta storksagan. Till ett festligt smyckadt bord höra ovilkorligen prydligt brutna servetter; i denna väg gifves en mängd allmänt kända variationer. Den hvita bordduken, som skall hänga ned / m. på sidorna om bordet, bör, innan den lägges på, brytas, så att ett stort kors af krusveck uppstår tvärs öfver hela duken. Kuverterna ordnas på ett afstånd af 50 cm. från hvar andra och bestå af en flat och en djup tallrik; i denna ställes servetten, hvari, förutom blombuketten, äfven brödet instickes, om brytningen på servetten det tillåter. Tvänne omgångar, en större och en mindre, af knif, gaffel och sked lägges på hvardera sidan om tallriken. Till hvarje kuvert hör vanligen fem glas: ett ölglas i midten, så ett glas för champagnen, ett för rödvin, ett för fiskvin och ett för vatten. I Paris har man bannlyst alla glas från bordet. De ställas fram och tagas bort på samma sätt som tallrikarna, allt efter som de behöfvas. Midt emellan hvarje kuvert placeras ett saltoch ett pepparkar. 1 4 Fruktskålarna kan man efter behag placera antingen på stora bordet eller ock på ett litet sidobord. Menykorten ställas mot saltkaren, eller om hvarje gäst skall hafva sin meny, emot glaset, bredvid platsanvisningskortet. Bordlöpare användas blott vid goutéer, då allt slags kulört och broderadt duktyg kommer till heders. Vid middagar och supéer passar endast det bländande hvita damastduktyget.
Efter vidare framstäldt förslag till fullständiga grunder för detta arbete med tillhörande plancher och åtföljande tekniskt-rkonomisk beskrifning, har Styrelsen beräknat, att kostnaderna för utgifvandet af en upplaga till 1000 exemplar skulle belöpa sig till 44,980 R:dr eller 44 R:dr 95 öre för hvarje, samt för en upplaga af 1,300 exemplar till 51,665 R:dr, eller 34 R:dr 44 öre för hvarje exemplar; varande af Styrelsen härvid i underdånighet anfördt, dels att genom försäljning af förslagsvis 500 exemplar för 30 R:dr stycket eller af ett något större antal för ett till 25 R:dr nedsatt försäljningspris, 15,000 R:dr skulle kunna återbekoinmas på den utgifna föriagskostnaden, dels ock att kostnaderna för ett dylikt verk öfver de andra stambanorna måste blifva betydligt mindre, emedan antalet af plancher kunde i det närmaste inskränkas till sådana öfver banornas längdprofiler och några få derutöfver, helst hela den rörliga materielen, som vore densamma för alla stambanorna, redan i det ifrågavarande verket funnes fullständigt upptagen, och endast de husbyggnader och bryggor, som företedde någon skiljaktighet med de redan aftecknade, behöfde intagas, hvarförutan en högst betydlig lättnad och besparing i kostnad uppstode genom det ä de nu under byggnad varande stambanorna enligt nådig skrifvelse den 20 Maj 1864 anbefallda förändrade räkenskapsföringssätt.
Statens rätt att afskeda en tjensteman utan hans egen ansökning, eller att han skulle, i följd af vansinne, blindhet eller lamhet, under tre på hvarandra följande år oafbrutet varit urståndsatt att sin tjenst förrätta, utan att anledning vidare vöre för handen, att han kunde återvinna tjenstbarhet och att detta förhållande blifvit genom föregången ransakning utredt och styrkt, förekomme Sammansatta Statsoch Lag-Utskottets Betänkande M 51. 3 att, då ett sådant bestyrkande icke kan bestå i annat än ett af läkare utfärdadt embets-intyg, men erfarenheten gåfve vid handen, att äfven läkare understundom voro blottställde för misstag i sina omdömen om en sjukdoms utgång, häraf sannolikt ofta skulle blifva en följd, antingen att en samvetsgran läkare högst sällan meddelade intyg om obotlighet, i hvilket fall det föreslagna sladgandet icke medförde den dermed åsyftade verkan, eller ock att, om en tjensteman, som blifvit afskedad såsom obotlig, likväl återvunne helsa och tjenstbarhet, han, det oaktadt, funne sig beröfvad både tjenst och tillfälle att egna Staten sin verksamhet. För sådan händelse vore väl i nåder föreslaget, att den åter tjenstbar blifne tjenstemannen sk lie, uppå skeende ansökning, tillgodonjuta den tur och befordringsrätt han före afskedet innehaft; men då tillfälle måhända icke alltid skulle yppa sig för honom till erhållande af annan plats, torde genom nämnde stadgande oförskyldt lidande för en sådan tjensteman icke vara förebygdt; — I anseende hvartill, och då, enligt Rikets Ständers tanke, sådana fall, som i den nådiga propositionen omförmälas, icke torde inträffa så ofta, att något allmänt stadgande derför erfordrades, och Rikets Ständer vore öfvertygade, att den tjensteman, som såge sig för någon slags sjuklighet urståndsatt att sin tjenst bestrida, skulle finnas beredvillig att sjelf begära sitt entledigande, om han egde att sedermera påräkna tillräckligt understöd, äfvensom att, derest Kongl.
Men för att undvika onyttiga voteringar öfver onyttiga motioner, skulle jag önska att Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, huruvida han anser Grefve Horns framställning för en ny motion eller icke; ty i förra händelsen lärer det ej kunna förnekas Grefve Posse alt få den hvilande på bordet. Grefve Frölich: Lika med Grefve Posse och Herr von Hartmansdorff hade jag, om jag trott fråga vara derom, ej kunnat bifalla BondeStåndets beslut. Men när blott fråga är om att gifva svar till BondeStåndet, och att Ridderskapet och Adeln skulle bevilja remiss efter de ordalag, som nu af Grefve Horn äro föreslagne, kan jag ej annat än finna, att Grefve Horns förslag ej kan anses för en ny motion, utan såsom ett ämne, på hvilket Herr Grefven och LandtMarskalken kan göra proposition, så vida han ej finner, att deremot är i Grundlagen något hinder, i hvilket fall skälen äfven torde böra uppgifvas. Grefve Horn: Jag anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes tillkännagifva, om ej mitt yttrande omedelbarligen tillhör samma fråga, som innefattas i BondeStåndets Protocollsutdrag. Herr CrusenstolpeMagnus Jacob: Sedan discussioneu nu öfvergått från Bonde - Den 26 Janualii f. tn. Ståndets inbjudning till Grefve Horns så lialiade nya Motion, anser jag mig böra tillkännagifva, i afseende på den förra frågan, att jag väl i formen respecterar Herr Grefvens och LandtMarskalkens opinion, men i saken tänker lika med BondeStåndet. Jag anser det så mycket mera vara på sitt ställe att yttra detta nUj som Herr Tham kallat BondeSlåndets beslut grundlagsvidrigt och Herr von Hartmansdorff kallat det en onyttig Motion. Det är nödigt att allmänheten ser, att Ridderskapet och Adeln, åtminstone ej enhälligt, yttrar sig på detta sätt om sine MedStänder.
tets teknik och förmåga att själf besikter att om några år kunna bilda ett döma mötande situationer, är han hem. Hon höll mycket af honom och förtjänt af tillåtelse att sköta sig på drömde om en framtid vid hans sida. egen hand — en tidpunkt, som unMen så hade hon också en annan friare, der inga förhållanden bör anses vara en sådan där romanernas rike friare, som uppnådd förr än vid — låt oss säga har föräldrarnas samtycke, de lönehungriga Nutidsskildring af Emil Linders. brödernas bistånd och föremålets dolda I dessa trenne punkter tror jag mig ogillande och hvars många år uppvägas af et var i dagarna för den stora kvinnohafva sammanfört de för denna frågas b e - tungt packade penningpåsar. strejken, — jag kallar den så, därför dömmande viktigaste momenten. I viss Och allt detta stod ganska mycket i mån torde föräldrarnes gossen gifna tillå- att det var vår första större strejk, vid sammanhang med frågan o m Elin skulle telse böra tilläggas karaktären af kontrakt, hvilken de strejkande voro kvinnor. återta sin plats eller dela de utestängdas Elin Löman var anställd vid det stora i det att bestämda villkor fastslås, hvilkas öde. Miste hon platsen, kanske hon ej öfverträdande omedelbart medför särskild bolag, hvars personal proklamerat strejken, skulle kunna få en annau, och att gå straffpåföljd (t. ex. förbud att på något sätt hon hade som de hundratals andra lidit af hemma sysslolös skulle ej gå för sig: det enerverande arbete, som stal bort det idka skytte under l år). Sådana villman var i hennes familj van vid att döttkor kunna rent af uppsättas skriftligt för bästa af hvad ungdomen skänkte, hon hade rarna antingen togo platser eller också underlättande af den unges minne. Hit sparat och försakat för att kunna göra det gifte sig, ett tredje tillät ej ekonomin. stora underverket att reda sig själf på den höra t. ex.: Å h, hvarför hade &lt;man ej kunnat ge dem lilla aflöningen; när det blifvit för svårt, den lilla förhöjning de velat h a?
Går man härefter till omförmälta förslag, så finner man, huruledes Utskottet i 5 § föreslagit, att lagligheten af böckers och skrifters innehåll dädanefter skulle pröfvas, icke af ordinarie domstol, utan af en jury eller nämnd. Vidare innehåller detta förslag, huruledes denna Nämnd skulle väljas, jemte flere andre nödige föreskrifter, af hvilka här upplysningsvis intagas följande: a) »Sedan Åklagaren eller Målsegaren, som vid vederbörlig domstol tilltalar någon för brott emot denna lag, uti skriftlig stämningsansökning tydligen bestämt brottets beskaffenhet och den § eller moment af Tryckfrihetseller allmänna lagen, hvarefter han yrkar brottet böra anses, hvilken rubrik han under rättegången sedermera ej eger förändra, och Domstolen i anledning deraf kallat den tilltalade att öfver angifvelsen höras och sig förklara, åligge det Domaren» . b) »Sedan Nämnden sålunda blifvit nedsatt till det bestämda antalet, sammanträde densamma dageligen före och efter middagen intill dess att alla erforderliga upplysningar af densamma utforskade blifvit. Derefter afiägge Nämnden denna ed:» . c) »Nämnden må derefter icke åtskiljas, innan omröstning med slutna sedlar blifvit verkställd öfver frågan: År skriften brottslig efter det lagens rum Åklagaren åberopat? Rösta två tredjedelar af Nämnden eller derutöfver ja, och de öfrige nej, skall protokollet öfver hvad inför Nämnden sålunda sig tilldragit ofördröjligen öfversändas till den domstol, hvarest målet blifvit instämdt, hvilken dermed efter lag och beskaffenhet vidare eger att förfara; utfäller voteringen annorlunda, underrättas endast domstolen derom, att målet i afseende på den tilltalade anses förfallet, hvilket domaren bör parterne kungöra, jemte förklaring, att ingen annan åtgärd dervid mera eger rum, än pröfningen af den rekonventionstalan, som den anklagade emot sin vederpart må finna sig befogad anställa. Derest Nämnden förklarat skriften så brottslig, att författaren till urbota ansvar fä lies, bör namnsedlen genast brytas; hvarefter det åligger Justitie-ombudsmannen, att innan Nämnden åtskiljes skriftligen fordra vederbörande exsekutors åtgärd till författarens gripande och insättande i häkte» —.
Litt. d), rörande reseoch tractamentskostnader för Städernes Magistratspersoner och Borgare vid besigtningar, har blifvit återremitterad af Preste-ståndet, på grund af den förekomne anmärkning, att, om äfven Magistratspersoner kunde anses vara pligtige att utan serskild ersättning biträda vid sådane besigtningar, som börjas och slutas inom dagen, billigheten dock fordrade, att för Borgare en sådan ersättning medgafs, samt af Borgare-ståndet, med förklarande, att ifrågavarande ersättning må lemnäs till Magistratspersoner och städernes handtverkeri-idkande Borgerskap; men som Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet godkänt Utskottets yttrande i denna del, anser Utskottet sig böra detsamma vidblifva. Litt. ej och f) äro af alla Riks-stånden bifallne. Litt. g), angående anslag till skrifmaterialier samt ved och ljus för Krigs-Collegium m. fl. Verk, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitterad, men af de öfriga trenne Riks-stånden godkänd; i följd hvaraf och med stöd af 75 §:n Riksdags-ordningen Utskottet finner återremissen till ingen åtgärd föranleda. Litt. h) är af samtlige Riks-stånden godkänd. I afseende å de ifrågasatte, till ständiga behof icke hänförlige, anslag att utgå för tre år med en tredjedel årligen har återremiss af Första punkten, angående anskaffning af sängar, sängklädes-persedlar, husgeråd in. m. för Instruclions-cotnpagnien vid Indelda Infanteriet, blifvit meddelad af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, under åberopande af dessa Riksstånds beslut, i fråga om det årliga anslaget för Instructionscompagnien, jemte det inom Ridderskapet och Adeln föreslagits, att, på det serskild
Inköp af spanmål, proviant, förbruknir lar och inedikamenter . Kontant behållning Fordringar Af särskilt upprättade räkningar inhemtas, att den stuteriet tillhörande fasta egendom lemnat i afkastning: år 1846. år 1847. Kålrötter — .—. — 199: — Rofvor 370: — Hö Lif. 54,496: — 68,352: — Halm 21,640; — 39,600: — Ull //. 1,308: — 1,400: — | Balkar 25: — Skogsprodukter 169: — 126: - (Lass 298: — 206: — Värdet härå är icke uti redogörelserna upptaget. Räkenskaperna innehålla följande uppgifter i afseende å de vid stuteriet irca t ur: befintliga — 129 - år 1846. år 1847. Behållning tillkomst afgång behållning Behållning tillkomst afgång behållning fran förra under under vid årets från förra under under vid årets året. året. året. slut. året. året. året. slut. Någon anmärkning vid stuteriets räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. Fljingc och Balhy kungsgårdar samt hlngst-depot. Af räkenskaperna, hvilka i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskade för år 1846 mod samt för år 1847 utan anmärkningar, inliemtas följande förhållande: år 1846- år 1844. Uppbörd: Utgifter: Balans till påföljande året: Summa 11,449: 47. — 11,264: 7. — Arrendet af Flyinge och Dalby kungsgårdar har, enligt särskilda redogörelser, för hvartdera åt et utgjort: Råg T:r 114. Korn „ 114. Hafre „ 614. Halm LM. 8,300.
JM 46, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JM 13, öf ver väckta motioner om ändringar i domstolsinrättningen å landet. Utskottets i Usta punkten aTgifna yttrande ladcs till handlingarne och det i sednare punkten framställda förslaget bifölls. JM 47, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JM 16, öfver väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum. Utskottets i Usta punkten till andru Riks-Stånd gjorda hemställan lades lill handlingarne och dess sednare hemställan bifölls. S. D. Föredrogs Högvördiga Pieste-Ståndets protokollsutdrag, JM 184, för den 27 sisllidne April, med inbjudning till Ridderskapet och Adeln att biträda Prcste-Ståndets beslut öfver Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande JM 73, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JM 39, angående väckta motioner om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter; och ansågs denna inbjudning icke kunna föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Bctänkanden och Memorial: JM 82, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Jagtstadgau den 21 Oktober 1864. Bifölls. JM 83, i anledning af väckt motion om ändring i gällande stadgande i fråga om ersättning åt militie-boställsinnehafvarc för å bostället för Kronans räkning huggen ek. Utskottets förslag bifölls endast med den förändring, att meningen »på sätt deri stadgas beträffande det ersättningsbelopp, som för exproprierad jord tillerkänts ett boställe», uteslöts. JM 84, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndeus skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JM 39 och Utlåtande Hih. till B. St.
Men, om sålunda, med hänseende till dessa åtgärder, hvilka ej äro stämplade hvarken af lagstridiga rådslag eller af ett mot Rikets sannskyldiga nytta stridande handlingssätt, ingen anmärkning emot Stats-Rådets Ledamöter och den Föredragande kunnat eller bort af Utskottet framläggas, har dock Utskottet ej saknat anledning att underställa Riksens Ständer, om icke dem skulle täckas till K:gl. Maj:t ingå med den gemensamma underdåniga önskan att, vid möjligen i framtiden skeende Organisationer af sådana enskilta penninge-verk, som kunde äga inflytelse på allmänna crediten och penninge-rörelsen, de ConsL. Utsk. Betänkanden. v iog grundsatser och det system måtte följas, hvarigenom på en gång Nationen befriades från deltagande i des Aa Verks af en origtig förvaltning härrörande obestånd, samt Konungens Rådgifvare från det svåra val att nödgas tillstyrka dylika Verks öfverlemnande åt ödet och tillfälligheten, eller ock deras upprätthållande med Låne-biträden af allmänna medel. Utskottet har nu tillika besvarat Herr Hertz enil] ehns mot ifrågavarande åtgärder rigtade anmärkning, och får särskilt härvid upplysa , det Ridderskapet och Adelns anmodan till Utskottet, att inom nästlidne April månads utgång meddela dess utlåtande i detta ämne, så mycket mindre kunnat efterkommas, som den, emot innehållet af Riksdagsordningens 44 §■> Utskottet förelagda tid redan vid först infallande Session hade tilländalupit.