Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna undersökning kostade aö.ooo R:dr B:co och medförde intet resultat till jemkning för Roteringen, utan tvertom en förökad Ordinarie Rotering, i stället för lindring i den redan förut varande. Jag afstyrker således undersökningen, med tillägg, det jag tror, att om behofvet af rättvisa är för handen, lärer det bli Kyrkornes och Hospitalernes egen sak, att sjelfve föranstalta om målets utredning, och dess öfverlemnande derefter till Kongl. Maj:t och Rikets Ständer. Jag förenar mig således med Herr Hjerta uti anhållan, att propositionen måtte blifva delad, samt tillstyrker bifall å deli förra; men afslag å den sednare delen deraf. } i66 Den 24 Apri) f, m. Herr Rosenblad: Jag kan ej godkänna jemförelse!!, som den siste värde Talaren uppställt emellan denna fråga cch Ständer* nes anhållan 1823, om undersökning af Roteringen. Ehuru jag ej är medlem af StatsUtskottet, tror jag mig dock kunna svara, hvarföre Utskottet ej sökt upplysningar i KammarCollegium, Herr Hjerta torde lätteligen sjelf inse, hvad tidsutdrägt det sko* lat medföra för Collegium, att anställa en sådan undersökning, som måste grunda sig på hundraårige handlingar från flere Län, Här är blott frågan om att få veta, hvad som är rätt. Kyrkornes anspråk på rätt grunda sig på allmän Lag, på de gamla privilegierne och Malmö Recess, bekräftade genom Presterskapets privilegier af år 1723, som genom 114 §. RegeringsFormen ega kraft af Grundlag. Då man blott begär en undersökning om en rätt, helgad genom sjelfva den högtidliga akt, som sammansmält det gamla Sverige och de nya i Roskildska freden förvärfvade provincer, numera delande lika kärlek till det gemensamma fäderneslandet, så är väl icke denna begäran obillig. Frågan må föröfrigt gerna delas. Jag anhåller om bifall till båda delarne.
St. Då detta sedan återkom, var målet i ungefärligen samma skick som förra gången. Meningen med återremisserna har visserligen varit god, då den åsyftat, att i det längsta söka åstadkomma ett förslag sådant att det af samtlige RiksSt:n kunde oförändradt antagas; men erfarenheten har tillräckligt ådagalagt, att medlet icke varit svarande emot det ändamål som sökes, alldramest vid de sednare riksdagarne, då opinionerna inom de särskilda RiksSttn varit mera utbildade och mera bestående. Hade man då ägt tillfälle att antaga betänk, med förändringar, då detsamma första gången förevar, så hade i min tanke sammanjemkningen ingalunda blifvit svårare, än sedan beslutet först efter flere månader, genom remisser, återremisser och efter betydlig omgång genom skrifveri, tryckning och tal både inom Stånd och Utsk., blifvit fattadt. Jag vill icke vara vidlyftigare; jag hoppas, alt få ledamöter inom Ståndet vilja bestrida ett så nyttigt förslag och tillstyrker detsammas antagande. Hr Lefre'n, Johan Pehr: Jag har begärt ordet, för att 40S Den 23 September. säga ungefärligen detsamma som de två sista ledamöterna redan yttrat, och vill således icke upphålla R. o. Ad. med att omsäga samma sak. Jag förenar mig med dem i allo och tillstyrker antagandet af den föreslagna förändringen. Jag hoppas, att om denna grundlagsförändring väl och förståndigt användes, så skall den leda till riksdagarnes förkortande i betydlig mån. Hr Gripenstedt, Joli. Aug.: Äfven jag har ämnat att förorda det förevar, förslaget. Jag skulle tro, att man genom ett abstract philosopherande svårligen kommer till någon öfvertygelse om det är skadligt eller nyttigt. Om man deremot vill se på de facta, som erfarenheten erbjuder, så visar det sig, att af de betänk., som blifvit återremitterade, är det ganska få som undergått några väsendtliga förändringar, utan de fleste äro vid återkomsten just i samma skick som förut, och detta måtte vara det säkraste beviset på, att hela denna omgång är öfverflödig, och att det således vore en stor fördel att derifrån befrias genom antagande af detta förslag, för hvilket jag röstar.
Brukets räkenskaper utvisa nemligen, att vinsten å bruksrörelsen, bestående af dels värdet af tillverkadl papper utöfver meddelade förskott och dels förökning af Brukets rudimaterier, machinerier, inventarier och fordringar, uppgått: år 1846 till R:dr 65,539: 22. — „ 1847 „ ... „ 75,510: 19. 4. Tillsammans Tillsammans 2. synes att Bankens vinst å bruksrörelsen vid Tumba för åren 1846—1855, eller under 10 år, uppgått till '. B:ko B:dr 353,008: 16. 10. och således per medium för hvarje år till omkring B:ko R:dr 35,300: — Skillnaden emellan vinsten, beräknad efter Brukets och Bankens räkenskaper, återfinnes hufvudsakligen deruti, att i de förra såsom fordran upptages eli förskott till Direktören C. Wallman för reparation af och insättning af nytt macbineri i nedra Verkhuset, om utbetalning af hvilket förskott rättegång uppstått; och som detta förskott, ehvad utgång berörde rättegång än må erhålla, kommer att uti Brukets böcker från vinsten afföras, sä har Utskottet, såsom grund för sina beräkningar, antagit vinsten elter Bankens räkenskaper, eller det lägre beloppet. På sätt ofvan är nämndt, har Tumba bruk under åren 1846—1855 lemnat en vinst al' B:ko R:dr 353,008: 16. 10. eller i medeltal för år omkring R:dr 35,300: om härifrån afdrages ränta, beräknad efter hvad Banken i allmänhet har i behåll å sina utlånade fonder, eller 4 procent, dels å det värde, hvartill Bruksegendomen med åbyggnader och lästa inventarier, enligt Banko-Utskottets beslut af den 29 Juni 1840, i Transport R:dr 35,300: 6 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 25. Transport
PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE VID JTflflttmrt llikeJjrtgfn i Åren 8853—8854. / Tolfte tSiiffet. Plenum kl. £ 10 f. m. Justerades 6 prot.-uldr. för den 13 dennes, samt pleni-prot. för den 17 sisll. Juni f. m. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i StatsUlsk. efter N:o 173. Hr Lode, Thorsten Wilhelm; och befanns dertill hafva blifvit utsedd : N:o 1,661. Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar. Med tillkännagivande att Hr Hedenstjerna, Joh. Fredr., som varit ledamot i Bevilln:so. Exped:sUtsk:n, samt Suppleant i LagUlsk., återlemna! sin Riksdagsmanna-pollett, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer^ att efter honom utse en ledamot i BevillntsUlsk. en ledamot i Exped.Uisk., samt en suppleant i LagUtsk., samt tillika välja en ledamot att inträda i StatsUtsk. under Frih. Åkerhjelm, Carl, beviljad 14 dagars ledighet, räknad från denna dag. Företog H. R. o. Ad. val af 14 ordinarie Ledamöter och 4 Suppleanter till Förstärkt Coust,Utsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 8. Gr. Oxenstjerna, Full. Frih. Åkerhjelm, Carl, med 24 röster; N:o 55. Gr. Cronhjelm till Flodsta, Fullm. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel, med 24 röster; N:o 118. Gr. von Essen, Fullm. Gr. Sparre, Erik, med 24 röster; N:o 120. Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik, med 24 röster; N:o 122. Gr.
Utom ofverskotten på Tullmedlen eller hvad de samma för år 1824 och följande åren utgöra mera, ån hvartill Behållningen af de samma uti RiksStaten år beräknad, och hvilka, enligt Riksens Ständers fattade beslut qvarstadna i Riksgålds-Contoiret, komma afven of - a66 Stats-Ot skottets Betänkandeti. verskotten på andra Stats-Verkets beräknade Inkomster för år 1824 och följande åren, att från Kongl. Stats-Contoiret till Riksgålds-Contoirec aflemnas. Deremot och, i fall brist för något år skulle yppas uti samfåldta beloppet af Stats-Verkets beräknade Inkomster, uti den vid innevarande Riksdag faststålde Riks-Staten; äfvensom derest större eller mindre brist sig företer uti de å Stats Intraderne på det hela påräknade och till Militaire behof anvisade Ofverskotts medeln, till belopp af Två Hundrade Trettio Tre Tusende Tre Hundrade Trettio Tre (233,333) Riksdaler Sexton (16) skill ingar, ^<ola till desse bristers fyllande, erfordeilige medel uti Riksgålds-Contoiret hållas Kongl, Stats-Contoiret tillhanda. 5 Morn. Å de Summor, hvilka ifrån och med år 1824 skola hållas Stats-Verket tillhanda, nemligen: a) Utaf Allmänna Bevillningen, En Million Sex Hundrade Femtio Fern Tusende C1,655,000) Riksdaler till Stats bristens fyllande, b) Ett Hundrade Femtio Tusende (1 50,000) Riksdaler till afbetalning å Ban» Hens fordran, och Stat.s~ Utskottets Betänkandeti. 267 c) Utaf Tullmedlen, En Million Åttatio Ett Tusende Tex Hundrade Ellofva £1,081,611) Riksdaler 32 sk.
Dan 25 Junii e. m. tiga omständighet kommer i öfvervägande vid Domstolarnes nya, förändrade inrättning; och dä det vid alla arganisitionsförslag är magtpåliggande, att de af den verkställande magten eller Regeringen godkännas och gynnäs, så täger jag mig friheten vördsamt föreslå: Att Riksens Högloflige Ständer ville genom en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t uttrycka deras önskan, att, vid den nya Dom* stolsorganisationen, serdeles afseende måtte fästas vid Förlikningsåtgärdernas skiljande från Domstolarne, och uppdragande åt serskildta Nämnder; samt att, om Kongl. Maja skulle med Riksens Ständer instämma uti en lika åsigt af saken, åt LagCommitiéen måtte uppdragas, att i enlighet dermed uppgöra nödiga förslag. Lades på bordet. Vid förnyad föredragning af Lagutskottet» den 4 dennes under N:ris 87 och 89 afgifne, samt d. 18 derpå följde e. m. på bordet lagde Ut« låtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistledne Februarii och den 18 sistledne Mars under N^ris 4t och 20 meddeidte Betänkandes: 1:0 Angående hembud , då Frälse skattehemman utom börd försäljas; Deri 25 Junti e. rn. 56 7 a:o Rörande tjenlige författningar mot allmänna förbrytare. Fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingirne. Föredrogs å nyo och bifölls Ljgsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den ao sistledne Maj under N:o 83 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, öfver yrkade utvägar att förekomma löse men arbetsföre personers kringstrykande och bettlande i skydd af de pass, som i ett eller annat lagligt hänseende, samt i stöd af gällande författningar, kunnat för dem blifva utfärdade. Herr Rofenblady Bernhard:
ständig bild af våra dagars Sverige. Litet hvar veta vi mycket väl, hur förhållandet är. Den svenska konsten, den Förslag därom Hela denna idé torde i själfva verket ha råkat i baklås genom den i stort sedt misslyckade » The Womens Building » svenska industrien, hela vår kultur, den må i Chicago. ge hvartill det skall tjäna att skilja på mansig uttryck i konstnärens och vetenskapsMan kan också med skäl fråga, mannens verk eller i ingeniörens och fabriligt kantens arbete, skall icke väcka utländinmänna lifvet ha så många gemensamma begens öfverraskning. röringspunkter, och då de på en utställning Man skall i oss se sin jämlike, men icke sin öfverman. Men hvad och kvinnligt arbete, då de i det allgenom att uppträda sida vid sida just geicke det manliga arbetet kan göra, det är nom möjligt för det kvinnliga. hela lif och omväxling. Detta är hvarken ett tomt ord eller en innehållslös artighet. nog sin olikhet bidraga till att skänka det Det Det finns verkligen Ursprunget röjer sig själft utan alla yttre åtgärder. är i Nordiska museet och dess vackra ett område, där vårt land intager den obetillbyggnad till höger om själfva hufvudenstridt första platsen. tréen, som de kvinnliga utställningarna komoss, Man har sagt det åt vi själfva ha sett det, utlandets stora utställningar ha ådagalagt det. 1888 Vi sågo det i Köpenhamn, vi fingo det bekräftadt ma att inrymmas jämte grupperna uppfostran, undervisning, vetenskapliga hjälpmedel och hälsovård m. m. Men äfven i stora Hvarken våra grannländer, hvarIndustrihallen kommer plats att beredas för ken Tyskland, Frankrike, England eller Amestörre kollektivmontrer af kvinnligt arbete. i Chicago. rika kunna med oss. på detta vackra område täfla Det är ett faktum och kan icke Jag har mig bekant, att Iduns redaktion m e d dess vakna blick och lifliga intresse för allt, som rör kvinnans verksamrubbas af vår blygsamhet. träffa het, ämnar följa de förberedelser, som göras på det kvinnliga handarbetet i någon afseför att värdigt representera den svenska kvinvärd blomstring.
Cederström, Anders, haft, nemi. att man borde förmoda det Hr Frih. o. Landtm, skulle anse frågan hafva kommit uti ett helt och hållet förändradt skick genom den, sedan votering begärdes, vunna upplysningen, alt (vänne Stånd icke haft tillfälle att pröfva den första skrifvelsen. Hr Ridd.SecreCn liar för sin del förklarat, alt det icke var genom misstag, som skrifvelsen, sedan R. o. Ad. beslutat återremiss deraf, öfvei lemnades till PresteStåndet. Jag vågar då fråga: var det misstag eller icke missta", att skrifvelsen icke äfven gick till Borgareoch BondeSltn? eller har kanske någon särskild grundlag blifvit stiftad, enligt hvilken rättigheten att pröfva och granska det första förslaget lill skrifvelse uti något ämne endast tillkommer de två första men ej de (vänne öfriga Stånden? Det torde således vara till öfverflödighet utredt, att misstag ägt rum deruti, att icke de tvänne sista Stånden erhållit del af den första skrifvelsen. I sammanhang härmed, och då en värd talare åtskilliga gånger upprepat, att jag misstagit mig, som trott att Exped.Utskts första skrifvelse vore af tvänne Stånd bifallen, anhåller jag att uttryckligen få förklara, att jag misstagit mig uti min förmodan, som jag grundade på det af talaren uppgifna förhållandet; och då sålunda saken just genom upplysningen örn mitt misstag kommit i ett förändradt skick, vågar jag hemställa till Hr Frih. o. Landtm, om icke Hr Landtm , under förklarande att den framställda propostn lill bifall å nu föredragna skrifvelsen, vid det upplysta förhållandet att tvänne Stånd icke erhållit del af den första skrifvelsen, således icke kan anses ledande till ändamålet, täcktes meddela piopos. till återremiss af förevar, skrifvelse. Hvad min första begäran innehöll, kan vara likgiltigt, då jag tvänne gånger sedermera yrkat, att contra-propostn måtte blifva återremiss och nu ytterligare förklarar mig icke kunna afstå från denna anhållan. Gr. Anckarsvärd:
tA andra kanske trenne rum och kök, stå på för att nå upp, och moraliskt, ty det » Just som om hon skulle få röra vid våra o är fruktansvärdt, hvilken viljekraft, hvilket konstsalcer,&gt;•&gt; hon lade en stolt tonvikt på det o4 ena sidan laler och visiter, tålamod och ihärdighet det kräfves. Med den sista ordet. » Men du — inte såg du, att här lilla borren har jag borrat sju hål, innan » Snödroppens » armbåge var borta? » flvem skall då segra? Xyden mig den gåtan, jag fick bredden på gardinkäppen att passa » Ja, då den där lilla gröna slingan ligger iA andra endast hushållslråli och stök. 3 klara stjärnor uppå himlens hvalf! till krokarne, och så har jag trott, att det öfver, så att man ej ser den —! » varit bra, och krånglat mig ner och börjat » Nå, det är ju med flit gjordt, förstår du! » Skall Slmors vackra fjäril lyfta vingen bifva på snöret, och surr — så har jag haft » Det är väl något fel med » fiskargossen » iych lämna fältet fritt — för &lt;Arons kalf? hela gardinen öfver mig och hållit på, att bli också, » frågade mannen oeh granskade missihjälslagen af järntenen nere i ändan på den troget föremålet för sin fråga. på köpet. Men ser du mm / » » Å h, ingenting, » ifrade hustrun, » ett par Och så började hon sin sjömanöver igen, tår. Det var j u bristen på dem, som gjorde i det hon ofrivilligt drog undan sitt hufvnd att jag fick den efterlängtade pjäsen så billigt. och med ögon och öron uppmärksamt följde Som den nu är placerad, märkes ingen skada. Den första fläcken. den högra gardintrissan. Men jag, som vet, att han är utan tår, och |et är märkvärdigt, huru fru B. alltid är Han drog henne häftigt från fönstret, och ser, huru lycklig han kan vara ändå, jag fin och ren. Aldrig en fläck, ehuru.klädtycker, att han är älskligare och rarare än hon följde med gardinsnöret i handen. » Gud bevare dig för sådana dumheter, någonsin.
I afseende på den första händelsen, har det understundom inträffat, att Domare, under åberopande af dessa stadganden, fällt den brottslige att böta 8 gånger tjufnadens värde, eller i brist af böter, att, utom kroppsplikt, uträknade efter tjufnadens dubbla belopp, undergå straffet för iteration, utgörande 5 pär spö, dubbelt med 10 par, hvaremot andra Domare ansett böterne för hvad som från husbonden blifvit tillgripit, ej kunna bestämmas till mera än 7 gänger, eller 4 för andra resan stöld, och 3 gånger, såsom dubbelt mot enkel tjufnad första gången, samt att ansvaret för iteration ej kunde fördubblas, och har denna se - 444 Den 3 Martil. nare straffbekännelse synts mig mäst öfvered-, stämmande med lagstiftarens mening, hälst derigenom iagttages ett rättvist förhållande i bestraffningens stränghet mot hvad för enkel stöld i allmänhet äger rum. Rörande andra händelsen, eller straffets utn sättande för den person, sorn begår hustjufnad andra gången hafva meningarne hos Domare varit ån mera delade, så att somlige, med antagande al den grundsats, att den bot lagen för iteration af tjufnad bestämdt icke kunde, genom det tjufudden jemväl i öfrigt vore qvalificerad, undergå någon förändring eller tillökning, utan sjudubbla böter för ifrågavarande förbrytelse, och om dessa ej kunde erläggas, dubbel kroppsplikt efter stöldens värde, med tillägg af fern par spö eller 4 par ris för iteration, en del åter förklarat de i 3 §. af 40 Cap MissgerningsBalken omförmälte böter böra fördubblas, men i händelse af bristande tillgång, iterations-ansvaret i spö eller ris icke skulle förändras3 andre åter ansett både kroppsplikten efter stöldens värde och iterationsstraffet böra fördubblas; samt ändteligen några Dornare trott, att böterna böra blifva dubbla emot för hustjufnad första gången och således 12 gånger stöldsumman, samt enahanda förvandling sorn sistnämndt är, böra iägttagas.
Extra statsreglerings-anslag 629,845: 1,813,725: » af spanmål och pro— . 1,813,725: .— viant 80,664: Fordringar 325.112: — Utestående kronouppbörd: Balans den 31 December 1853: Riks-staten påräknar. Öfverskott. Brist. Räkenskaperna upptaga. Tillkomma: Inkomster, i Riks-staten eg 'påräknade: Kobolt-tionde 2**®: * —~~ 2^®: — Bilaga Litt. A. till 4855 års Revisionsberättelse, angående Slals-verkets, sid. 3, t För år 1&52. Ordinarie Inkomster: Ordinarie ränta Afrads-spanmål Tionde-spanmål Tionde-spanmålslösen efter bestämda priser . Arrende-medel Silfver-tionde, myntare-lön och slagskatt Koppar-ränta Tiondeoch hammarskatts-jern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde v Mantalspenningar Bötes-medel Kavalleri-regementernas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementerna Tillfälliga rotevakansoch mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Fourage-afgift af indelta kavalleriet Trosspassevolans-afgift Båtmans-vakans-afgift Krutoch salpeter-försäljnings-medel Kontrollstämpel-medel Båkoch lots-medel Danska fyrings-medel Konvoj-kommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aflöning Observations-medel •. Extra medel och uppbörder Intresse-medel Riks-staten påräknar. öfverskott. Brist. Ekrtvaovdinarie Inkomster: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom bevillning. Sjötullsmedel • Tillkomma: Bilaga Litt. B. till 4855 (irs Revisionsberättelse, angående Stals-verket, sid. 5. För ar SH33. Ordinarie Inkomster. Riks-staten påräknar.
På tionde dagen i denna sjunde månadenom är Försonedagen; den skall ibland eder kallas helig, att I tillhopakommen. Då skolen I späka edra kroppar, och offra Herranom. Och skolen intet arbete göra på denna dagen; ty det är en försonedag, att I skolen försonade varda för Herranom edrom Gud. Ty hvilken icke späker sin kropp på denna dagen, den skall utrotad varda utu hans folk. Och hvilken på denna dagen något arbete gör, den skall jag förgöra utu hans folk. Derföre skolen I intet arbete göra. Det skall vara en evig rätt till edra efterkommande, ehvar I bon. Det är edar store Sabbath, att I skolen späka edra kroppar. På nionde dagen i månadenom om aftonen skolen I hålla denna Sabbath, ifrån aftonen och åter intill aftonen. Och Herren talade med Mose, och sade: Tala med Israels barn, och säg: På femtonde dagen i denna sjunde månadenom är löfhyddohögtid i sju dagar Herranom. Den förste dagen skall kallas helig, att I sammankommen; intet tjenstearbete skolen I göra. I sju dagar skolen I offra Herranom. Den åttonde dagen skall ock kallas helig, att I sammankommen. Och I skolen göra edart offer Herranom; ty det är samlingesdag; intet tjenstearbete skolen I göra. Desse äro Herrans helgedagar, de I skolen heliga hålla, att I sammankommen, och gören Herranom offer, bränneoffer, spisoffer, dryckoffer, och annor offer, hvart efter sin dag. Förutan det Herrans Sabbath, och edra gåfvor och löfte, och friviljoga gåfvor äro, som I gifven Herranom; Så skolen I nu på femtonde dagen i sjunde månadenom, när I hafven i hus samlat årsväxten af landena, hålla Herrans högtid i sju dagar. På första dagenom är Sabbath, och på åttonde dagenom är ock Sabbath. Och I skolen på första dagenom taga frukt af skön trä, palmtelningar, och qvistar af tjockqvistadt trä, och pilträ; och vara glade i sju dagar för Herranom edrom Gud;
Nyss uppkommen, erkänner jag till en början, att jag icke så noga har reda på ämnet; men då jag hörde Herr Printzensköld anföra, att man, i afseende på Konungens sanction, yttrat att den lade hinder i vägen för publicitetens införande, så får jag vördsamt nämna, alt, så vidt jag nu kan påminna mig, yttrade Konungen, att ehuru han väl fann åtskilliga anmärkningar alt göra vid Lagförslaget, ville han likväl ej, genom ett icke antagande deraf, lägga något hinder i vägen för publicitetens införande genast vid nästa Riksdag, utan antog Konungen derföre hela förslaget; förbehållande sig, alt under loppet af nästa Riksdag föreslå de ändringar deruti, som kunna pröfvas nödvändiga. Herr von Hartmansdorff: Jag medgifver, att LandtMarskalken bör äga den rätt lill åhörares nflägsnande, som Utskottet föreslagit; men jag hemställer lill Grefve Frölich och en hvar, om det är lämpligt att ålägga LandtMarskalken, till Protocollet upp - Den i r Mars e. ra. gifva skälen, hvarföre lian önskar Åhörares oflägsnande. De skola ju derigenom på förhand få veta skälen; ehuru mål kunna komma att föredragas af natur, att åhörarne lika litet böra få veta hvari de bestå, sorn afhöra föredragning och öfverläggning derom, På denna grund tillstyrker jag bifall till Utskottets förslag. Friherre Sprengtporten, Jacob Wilhelmi Så vidt jag fattat Grefve Frölicbs förslag, är icke meningen den, att LandtMarskalken skulle göra sitt tillkännagifvande af motiverna förr än åhörarne afträtt. Jag kari icke finna annat, än att Grefve Frölicbs anförande i detta afseende är helt enkelt tillämplig, och ett ganska oskyldigt correctiv, hvarföre jag får detsamma tillstyrka. Herr Rosenblad, Jernhard: Det är mig icke obekant, att vi lefva i misstroendets tidehvarf; meq jag skulle tro, att de tomma skrifna orden här föga uträtta, om man icke något får lita på de moraliska bevekelsegrunderne hos män, stahla på den plats,som Ordföranden för Rikets irsta Stånd innehafver.
All ödejord i Länet bär under de sednare årdJ efter hällne undersökningar antingen kommit i bruk eller med Kongl. Kaia1' mar-Collegii tillstånd blifvit ur Jordeboken afförd. Ägodelnings-rätterne äro fullt sysselsatte med de Laga skiften, sönå.1 allmänhet förekomma. Verkan af den Kongl. Förordningen härom diar nu. icke hunnit visa sig. — Hemmans-klyfningar och jords-afsöndrinf3^ från hemman bidraga visserligen till odlingarnes förökande, men i e» s‘ mager och stenbunden ort, som denna, är jordens styckning i smärre l°ltf icke fördelaktig, särdeles när dermed ofta är förenadt vilkoret af ett ga,lS _ drygt lifstidsundanlag åt föräldrar, som vanligen öfverlåta tidigt sin eSetl dom till barnen. - Ä fi:, s AttLätttSiSF* viJ Laf “">* SsäStjäS SÄ r-Ä "t: fits fe - intli"Sar “ icl“ ÄÄ -UU f J. deraf „lg4- Ser, hörer roleringen till det skraf ' KroL-uldvlSrne^fv™! ”«*** ÄZ’ ^ Vld räkeuskaps-äeets slut rester™ alltid varit fbelydfig^6'1 1,alVa ^rättelse, finMs^ppaget’ elleMFYra'^ RiksTf^R1 ’ ''Vati ‘ föl'ra Rustningsoch Roteringf-kostiiadernV samt Rusti Ml B.anco per h.emm*nhients-räntor finnas i Tabellen unoförde De "'StammaiS och Å»3- »otefrihetsmedel äro nu meia endast ? M m !