Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att sammansmälta de nnwarande Ständen till noa, wore att behålla den gamla bristfälliga sammansättningen, men tillika gifwa dessa twä Ständ lw stprka, att werka i deras skadliga directioner. Den swarastc slitning skulle deraf blifwa en följd, och a ena sidan Aristocratien sträfwa till öfwerläg-^ senhet, ä den andra densamma blifwa sä förhatlig, att Ständsillskan gäfwc den democratiska andan en kraft, hwilken Monarken swärligcn skulle kunna återhålla. 7. Uträkningen nied en Monarchisk Stat, hwars Representation är delad i twänne Kamrar, är följande: Monarken har det gifna interesset att wara sä mägtig som han möjligtwis kan wara: hans önskan bör man anse wara despotism — om han är elak, för att efter behag fä wara egensinnig; om han är duglig, för att kunna obehindradt göra wal*). Hela skillnaden ligger i sättet att söka och ntöfwa despotism; men just desta former äro a ena sidan *) Männe jag här behöfwer förklara, att pä detta ställe fräga ej kan wara om nägon person, ulan om Monarkens naturliga tendance? Min öswertygelse är att ideen Monark inbegriper denna tendance, och att den ej uteblifwer hos nägon person jom upphöjes till Monark, med mindre just detta uteblifwande bcwisar att han aldrig dertill bordt upphöjas. Med samma allmänhet talar jag i nästa pkriod om Folkförsamlingens tendance. Der gäller likwäl ej samma modification som i afseende pä Monarken — den personliga dugligheten. Massans wilja är alltid laglöshet. Bilaga till Mem. N:o 36. anledningen att bedöma Monarkens bättre eller sämre afsigter, a den andra eontrolen pa hans förmåga.
Så vida denna svårighet, i jemförelse med efterapningen af småsedlarne, ické skulle ligga snarare i Transport-Sedlarnes högre valeur, hvarigenom deras besittning blir misstänkt hos sådana personer, som kunna förmodas befatta sig med sedel-efterapning, och derigenom utprånglingen försvåras, så är den en följd af sjelfva Sedelns större fullkomlighet , ej af de derföre alldeles främmande formerne för dess utoch in vexling eller bokföring, och för vinnandet af en sådan fullkomlighet, så vidt sakförhållandena tillåta densamma, skall Utskottet här nedanföre för Bankens Sedlar föreslå de förändringar, hvilkas fördel förut omförmälde rön af sakkunnige män bestyrkt. Den andra frågan, som förekommer till Utskottets besvarande, är, huruvida Cassa-systemets utsträckande till Bankens större Sedlar kan för Allmänheten eller Banken medföra ökade vådor eller kostnader, eller minskad beqvämlighet. Hvad man i detta afseende anfört Banco-Utskottcts, Memorial IV.o go. mot detta system, låter sammanföra sig till följande hufvudsakliga punkter: a) Thädan för Banken af magazinering af färdiga större Sedlar. Denna våda är ingalunda stone än den, sorn redan finnes i afseende på magazineringen af färdiga Sedelformulairer, som genom en möjlig sammansättning af de personer, på hvilkas förenade åtgärd det beror att förvandla dem till penningar, också skulle kunna missbrukas. Utskottet får dessutom erinra, att för de mecbaniska controllerna finnes en gräns, der de ej mera förmå uppfylla rummet af det personliga förtroendet.
Nio 4° öfver Hr Prosten L. G. Mittags motion om meddelande af föreskrift, att äktenskapet bör inom viss tid, efter skedd lysning tredje gången, genom vigsel fullbordas, eller ock fästningen varda upplöst; Nio i36. i anledn. af anmärknlr emot Utskis betänk. Nio 5 öfver Riksd.fullm. Per Isaksson Myrungs motion om upphäfvande af 9 § 1 cap. Gifterm.bm ; Nio 137. öfver vickta motioner om ändringar eller tillägg i K. forordn. d. 24 Aug. i83t om fylleri och dryckenskap ; Nio i38. öfver väckta motioner om upphäfvande af K. brefvet d. 17 Oct. 1778, augide förekommande af barnamord ; Nio i3g. i anledn. af anmärknlr emot Utskis betänk. Nio 37 öfver Hr Frih. Lars Sfjernstedts och Riksd.fullm. Hr S. J. Wijkmans motioner om borttagande af dödsstraffet för stöld ur bref, sorn ej äro under postinrättningens eller annan allmän vård. II. R. o. Ad. utskiljdes kl. \ till to på aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Tisdagen den 21 October 1834* Plenum kl. to f. rn. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Ex - Den ai Octoker. 24o Exped.TJtsk. inkomna förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M., nemi.:
Majris nådiga proposition förmäles, tredje bandet af sekreteraren /i. M. Strinnholm! förtjenstfull arbete ”Svenska Folkets historia från äldsta till närvarande tider”, utgörande det första af Stats-Utskollets Utlåtande> IS:o 125. t 5 svenska medellidshistorien, nu är färdigt alt lenina pressen, får Utskottet, i öfverensstämmelse med den nådiga propositionen, hemställa, att det årliga anslag af 1,000 r;dr, hvilket Strinnholm, jemlikt sednaste riksdagsbeslut, egt att till detta riksmöte uppbära i och för utgifvande af nämnda arbete, måtte beviljas att fortfarande utgå från allmänna indragningsslalen under den lid, för hvilken nu förestående statsreglering blifver gällande. a5;o 1 afseende å det af Rikets Ständer vid i84°— i84< årens riksdag å allmänna indragningsstaten uppförda anslag lill fyra professors-emerililöner vid universitetet i Lund och två sådana vid universitetet i Upsala, hvardera å 1,600 r:dr, har Kongl. Majit äskat det serskildta medgifvande, att hvad af berörda till emerili-löner åt universitetens professorer beviljade anslag kunde befinnas odisponeradt, måtte kunna anvisas till pensioner jemväl åt andre med lön försedda akademiske lärare. Vid öfvervägande! häraf har Utskottet ej kunnat förbise, att ifråga varande anslag blifvit beviljadt med afseende å vigten deraf, att professorer vid universiteten icke måtte nödgas qvarstå i sina befattningar, då ålder, helsa och krafter neka dem alt uppfylla de dermed förenade åligganden; vid hvilket förhållande, och då för andre akademiske lärare, hvilka i allmänhet icke äro pliglige att hålla offentliga föreläsningar eller alt på ett mera verksamt och mödosamt sätt deltaga uti undervisningen vid universiteten, ett dylikt pensionsunderstöd icke torde vara erforderligt, Utskottet afstyrker det af Kongl. Maj:t sålunda äskade medgifvande. 26:0
Slutligen förklarade Bonde-Ståndet, att, då de punkter i1 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JV2 118, eller frågorna om terminsafgiften vid elementarläroverken samt förhöjning af iärarnes vid dessa läroverk löner äfvensom 544 Prot,-Utdrag den 22, 24, 25, 26. 28 och 29 Augusti 1863. lärarnes förflyttning i högre lönegrad efter vissa års tjenstgöring, hvilka punkter sedan den 3 sistlidne Juni hvilat på Ståndets bord, i afvaktan af Stats-Utskottets cfvanberörda utlåtande, genom Ståndets, under behandlingen af samma utlåtande i dessa frågor fattade beslut förfallit, omförmälda punkter nu mera icke erfordrade annan åtgärd å Ståndets sida, än att läggas till handlingarne. Från Vdllofl. Borgare-Stdndel. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, JM 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel. Härvid förekommo: Punkterna 1 till och med 8. Bifollos. Afslogs. Punkterna 10 till och med 12. Godkändes. Afslogs. Bifölls. Bifölls med den förändring, att den fjerde af ifrågavarande Amanuenser afses att biträda »vid det fysiologiska laboratoriet». Punkterna 16 till och med 20. Godkändes. Afslogs. Bifölls med följande tillägg vid momentet litt. c. »dock med vilkor, i afseende å de Adjunkterna tillagda löner, att dessa lärare skola tillförbindas enahanda åligganden, som gälla för Adjunkterna vid rikets universiteter». Punkterna 23 till och med 41. Godkändes.
Domarens pröfning, huruvida han må anses berättigad, att från detta häckte entledigas; och instämde Herr Ehrenborg för öfrigt uti hvad Herr Grefve Löfvenhjelm yttrat derom, att häcktandet ej borde räcka öfver en viss, tid, eller ock ett vidsträcktare utrymme lemnäs för Domarens pröfning, än det ConcoursLagen nu medgifver; Men Herr Ehrenborg bär likväl trott sådane modificatjoner ej vara af den angelägenhet, att icke med deras vidtagande kan anstå tills den nya Lagen utfärdas; då de lämpligast kunna ske i sammanhang med, och behörigt förhållande till öfrige Lagbestämmelser, LtigUtskottets Betänkandett. Herr IVollrath Tham har erinrat, att det af Herr Hammarsköld omnämnde procenteri ej skall vara kändt i Landsorterne, ehuru penninge förlägenheten der är tryckande och skulle blifva det än mer om hysättnings Lagen upphäfdes: att oredlig Gäldenär ofta genom densamma blifvit förmådd, att betala sin skuld, dertill ej tillgång, men redlig vilja felats; och har Herr Tham för öfrigt förenat sig med Herr Ehrenborg. Herr A. von Franeken, har instämt uti Herr Thams yttrande, med. tillägg, att uti en tid, då allmänt klagas öfver brist på credit är Herr Hammaskölds förslag ej tjenligt och särdeles menligt för den, som vid låns upptagande ej har annan säkerhet att lämna än sin person.
17 full tillgång för bekostandet af de förbättrade underhålls-portioner, hvaraf Rikets Ständer ansett manskapet böra komma i åtnjutande, har Utskottet funnit någon tillökning i detta anslag vara af behofvet påkallad; och då ifrågavarande utgifter, hvilka, på sätt Kongl. Majk meddelat, för år 1858 utgjorde 244,879 R:dr, deremot under nästlidne år icke obetydligt minskats, så att de, enligt från Krigs-kollegium erhållen uppgift, för sistnämnde år ej öfverstigit 190,000 R:dr, torde en förhöjning af 25,000 R:dr i nuvarande anslagsbelopp blifva för ändamålet tillräcklig, helst Kongl. Majk, om under något år anslaget skulle öfverskridas, är oförhindrad att med andra tillgängliga medel ersätta det bristande beloppet. Utskottet får alltså hemställa att för ifrågavarande ändamål må uppföras ett till 200,000 R:dr bestämdt anslag. 19:o) Beträffande de till värfvade arméen hörande regementen och korpser, har Herr Björck, utom ofvan oinförmälda framställning om indragning af Wermlands Fältjägare-korps, under åberopande af de skäl, som blifvit anförde till stöd för dén af honom föreslagna allmänna nedsättning af embetsoch tjenstemännens löner, föreslagit, att
1 eller 3 innehafver, utöfva, skall han den afsigt å ort och tid, sorn ofvan sagda är o, skriftligen anmäla, och derjemte styrka, så val samma afsigts anmälan å den ort, der han för sin person är skattskrif ven, som ock de förhållanden, hvilka enligt förstnämnde kunna förökning af hans rösträtt medföra. Finnes han då berättigad, att all sin rösträtt i Staden eller Köpingen utöfva, varde då i dess röstlängd för all den rösträtt upptagen. § 12. Röstlängden insändes inom nästföljande Maj månads slut till Stads-rätten, hvilken under Junii månad samma år låter den å allmän sammankomst af Stadens samtliga valberättigade, i Rättens närvaro, granskas. Ofver alla de anmärkningar, som då andragas, skall föras protokoll. Anmärkningarnes pröf ning åligger Stads-rätten ; och de, som godkännas, antecknas också i röstlängden. Efter fulländad granskning underskrifvas röstlängd och protokoll af Stads-rätten samt minst fem va/berättigade. Ar röstlängden upprättad för Stad, der Stads-rätt ej finnes, eller för större Köping, insändes den inom ofvan sagda tid till Kyrkoherden, hvilken under nästföljande Junii månad å allmän stämma med de valberättigade, hvilken bör vara utlyst å tid, som för Socknestämma stadgad är, låter längden granskas. Profuingen af gjorda anmärkningar tillkommer de närvarande valberättigade. Med anmärkilingarnes anteckning förhålles, som i denna § förut är sagdt. Röstlängd och protokoll underskrif vas af Kyrkoherden och, jemte honom, af minst fem valberättigade, der så mänga finnas och tillstädes äiro, samt insändas derefter till den i i3 ,§‘ omförmälda valförrättare. Emot så granskad röstlängd ege ingen annan ny anmärkning rum, än om minskning eller upphörande af valrätt; och tjene denna längd till grund för val, både till då närmast infallande lagtima Riksdag, och till sådan urtima, som före den dernäst följande lagtima sammankallas. § 13. Riksdagsmannaval för Stad eller större Köping förrättas alltid i Staden eller Köpingen.
Som lik - 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. val dels för hamnbyggnaden, hvilken, äfven med den utsträckning densamma utöfver planen erhållit, antoges blifva fullbordad före 1862 års slut, utgått ytterligare omkring 10,000 R:dr, dels för någon muddring vid inloppet till hamnen och verkställande af genommuddring utaf en ofvanför nya hamnrännan belägen, af sten och lera bestående bank, erfordrades från 15,000 till 20,000 R:dr, — hvilket arbete icke afsetts uti den för hamnbyggnaden gillade plan, men dock numera för hamnens ändamålsenlighet funnits böra ofördröjligen verkställas — samt enär hamnafgifterna under flera år antagligen icke kunde lemna tillgång till annat, än bekostande af för hamnen i öfrigt nödiga arbeten, och således betalningen af stadens för hamnbyggnaden ådragne skuld måste ske med andra medel, samt det icke syntes rimligt eller billigt, att stadens innevånare för annan kapitalafbetalning, än en å två procent om året, skulle betungas med för flertalet bland dem i hög grad kännbara tillskott; har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja staden Falkenberg, antingen utan återbetalningsskyldighet ett anslag af 20,000 R:dr, såsom bidrag till verkställande af berörda muddringsarbete och de första årens kapitalafbetalningar å ofvan omförmälda lån från Handelsoch Sjöfarts-fonden, eller ock ett lån af 50,000 R:dr på de billigare vilkor, som kunna bestämmas, med skyldighet för staden att deraf genast inbetala nyssnämnda ur Handelsoch Sjöfarts-fonden erhållna lån; och har motionären sedermera, jemte en till Utskottet ingifven skrift, öfverlemnat dels ett af Chefen för södra vägoch vattenbyggnads-distriktet granskadt och godkändt kostnadsförslag, enligt hvilket anläggningen af en dragväg vid och muddringsarbete i och utanför hamnen beräknats till 23,608 R:dr, dels ett af bemälde Distriktchef afgifvet betänkande och förslag till komplettering af hamnbyggnaden, dels ock intyg, att kostnaderna för det nu fullbordade hamnbyggnads-arbetet den 24 sistlidne April öfverstege 155,000 R:dr.
Fisk: saltad, Sill torr, Gråsidor eller Sey Färger: Blyhvitt Cochenille 1800 skålp 1200 skålp Garn, Bomulls-: ofiirgadt largo dt, Turkiskt rödt Gryn, utom af Spanmål .. Hampa, häcklad Humle Ingefära, torr Kummin . Lin, oliäckladt häckladt Ljus: Talg Vax-, gula hvita och Spermaceti Mandel . Olja: Bomeller af Oliver . Hamp Peppar, alla slag Plommon, Cathrinoch Sviskon Pommeransknoppar och Skal Russin Salt, Kok . Socker: Moscovad, eller hrunt och gult, ordinärt Terresoch Tetes-, samt hvitt Pudersocker Krossadt Lumpoch Havanna-Terres Qvantitet flir Transiloafgiftens beräkning. Transito-afgift. R:dr sk. r:st 16 2 <50 Miniini-qvan titel för Kreditupplaget. Qvantitet för Transitoafgiftens beräkning. T ra nsi lo-afg i fl. Banko. K: disk. r:st 100 tunnor Spannemål, omalen: Korn . 1 tunna 2 4 150 skålp. The 1 skålp. 8 100 tunnor Tjära .. Blad . 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 Stjelkar . 2 1 Knaster o 8 Trädvaror : 120 kult. fot Mahogony, oarbetadt, sågadl eller tillägget Ull, okammad och okardad: I kub. fot i 2 500 skälp. grof Jutsk och Isländsk eller annan härmed jemförlig: 200 kannor J Ö ♦♦♦♦♦♦ ♦ all annan /, / in : på fastager 8 8 100 kannor på bouteljer 1 kanna i 01 Underrättelser. om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas hör. Hvad vid tullklarering af brutet skillingtal ej binner till half skilling uteslules, oell räknas deremot för en skilling hvad af sådant brulet tal stiger till eller öfver en half.
Deremot då frågan är om en Statsintrad, får den ej förfalla, hvadan den, i enlighet med 69 §. Regeringsformen, hör afgöras af Förstärkta Stats-Utskottet, hvilket blifvit föreslaget. Jag anhåller således om proposition till godkännande af Utskottens Memorial. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, under fÖrblifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af den utaf Utskotten föreslagne voteringsproposition, öfverlämna berörde fråga till förstärkta Stats-Utskottets afgörande. Bifölls. Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den i3 dennes under N:o 84 aflåtne, samt den 16 derpå följde på hordet lagde, Memorial, om sättet till slutliga behandlingen af frågan, rörande omsättnings-beloppet för Disont-lånj och fann Ridderskapet och Adeln, Den 17 December. 37 att samma Memorial borde till Banco-Utskottel öfverlämnäs. Företogs till pröfning Stats-Utskottcts den 16 dennes under N.*o 668 afgifne, och samma dag på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte yttrande, uti frågan om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag. Herr Riben, Carl Wilhelm: Genom Riddarlius-Utskottets Utlåtande öfver RiddarhusDirectionens Riksdags-Berättelse är det Ridderskapet och Adeln längesedan bekant, att af de uti Stats-Contoiret tili tryckning af 1817 och 1818 årens Pleni-Protocoller på ett mindre behörigt sätt utlämnade medel en Summa af 881 R:dr 12 sk. Banco icke blifvit till sitt afsedda ändamål använd, till säkerhet för hvilka medel 2:ne Boktryckare, Grahn och Gadelius, i qvarstad behållit en del af det Höglofl. Ståndets hos dem tryckta Protocoller.
Sin literara verksamhet fortsatte hon alltjämt, och då hon flyttade in i sitt hem, hade hon just utgifvit ett arbete om skogsoch jagtlagarna, hvilka hon anshg allt för stränga emot de mindre jordbrukarne samt mot dem, som möjligen kunde låta förleda sig att bega tjufskytte. Mycket penningar inbringade detta arbete icke, men det beredde henne en egendomlig öherraskning. Hon var nämligen i. stor förlägenhet för grästorf att lägga p % en terrass, och det hände sig att en morgon d % pigan kom ut, fann hon utanför dörrarna en stor hög grastorf, på hvars topp var fastad en breflapp, hvilken med oöfvad stil sade, att detta var en tacksamhetsgard för skriften om jagtlagarna. Frin hvem denna underliga tribut kom, blef aldrig upptäckt, men författarinnan var emellertid hjälpt ur sin förlägenhet. P % hösten 1846 emottog hon anbudet att som sällskap Atfölja några af sina vänner på en resa till Orienten. Färden gick öfver Malta till Egypten, vidare till Palestina och genom Syrien till Beyrout, hvarifran vägen %ter togs hen1 till England. I oktober 1847 var Harriet åter i sitt hem. Der började nu ett lugnt och jämnt ' hemlif med regelbundna vanor, en behaglig, verksam tillvaro, inrättad efter hennes egen smak. Hon var alltid tidigt uppe - om vintern innan det blef ljust - tog sig en duktig morgonpromenad, åt frukost klockan half åtta samt arbetade derefter vid sitt skrifbord från half nio till klockan tv %, då hon åt middag - allt detta lika regelbundet om hon hade gäster eller ej. Eftermiddagarne egnades åt sällskapslif, %t promenader, handarbeten, tidningsläsande och dylikt; afven skötte hon d % sin vidlyftiga brefväxling. Hennes gästrum hyste mhgen berömd personlighet, såsom George Eliot, Emerson, Douglas Jerrold och Charlotte Bronte. Ett par främlingar, som kommo en gRng för att göra besök och lära kanna den berömda författarinnan, funno henne staende på en köksstol, sysselsatt att tvätta förmaksfönstren. Hon bad sina gäster stiga. in, grep sin lur och underhöll dem med ett lifligt samtal om literära och politiska ämnen.
— Dä detze anmärkningar stedt utan hinder af Utskottet i dest Betänkande anförde, ännu i dest tanka giltiga skäl, att BehofsSumman först inom fä dagar, förut blifwit Utskottet uppgifwet», tror Utskottet sig nu ytterligare endast böra hänwisa de warde anmärkare till ordalydelsen af Regeringsformens 70 §- som tydeligen bestämmer, när Bewittnings-Utstottets skyldighet att öfwerlägga och förestä grunderna, widtager, och hwaraf torde inhämtas anledning till behofwet af den anwanda tiden, som icke berodt pä Utskottet att förkorta. 2:0. Är uti Högwördige Prest-Sländet orkadt grundernas förändring till likhet med dem, hwilka i förra Färfattnmgarne följdes. Utskottet har emot de tänkesätt i denna del, det trott sig känna hos pluralitetcn af Riksens Högloft. Stander, ej kunnat nu ivid den återstående korta tid, för Riksdagen tillstyr, ka afseende ä denna anmärkning, och anser sig med dest noggrant iakttagne bibehållande, af de wigtigaste delar uti principerne för den senaste BewillningsFörfattningen, med undwikande af allt hwad som förorsakat de fleste illusioner och osäkerhet, hafwa wid de nya grunders förestäcnde, bäst swarat e not Riksens Högloft. Ständers, och Statens fordringar. z:o. Bade hos Hogloftige Ridderskapet och Adeln och af Hederwärda Bonde-Ständet ar anmärkt, att den 1 procent, som förestagiis ttA lrsiktning ät Häradsstrifwaren m. fl., hwilka sä mycket > ökade göromål, är dels för stor, dels alldeles öfverslö - Den 8 Augusti. 245; flödig, och har Hederwärda Bonde-Ständet i stället förestagit ersättning för skytts samt dag-traktamente, jemte en mättelig efter bcswäret afpastad douceur för Häradsstrifwaren rc.
Jag talar för den Småländska jernvägen, endast under misströstan, alt kunna slippa honom, ehuru jag önskar det. R. o. Ad. har på f. m. redan beviljat 4| milkr R:dr, oell om vi nu på e. m. ytterligare anslå 5 milkr R:dr, så utgör den sammanlagda summan 9,500,000 R:dr. Hvar skola penningarna tagas? De skola uplånas. Sker det inom landet, så betager roan näringarna ett högst betydlig rörelse-kapital, eller ock återstår intet annat, än alt göra utländsk skuld, såsom Hypolheksföreningarna redan gjort. På grund af alla dessa skäl, fortfar jag i mitt på f. m. gjorda yrkande, att anslag af mera än 5 milkr R:dr ej må beviljas lill jernvägen mellan Götheborg och Slockholm, utan alt raan för Regeringen utpekar, hvarest början skall ske, men med förtroende öfverlemnar till henne att bestämma sådanl. Vill Ståndet anslå 5 milkr R:dr till bägge de ifrågasatta banorna, så tillstyrker jag, att 3 milkr R:dr gifvas till banan ål Götheborg och 2 milkr R:dr åt Småländningarne, emedan man då vore mera säker om de sednares röster för jernvägarne, än om de erhölle blon 1 mill. R:dr. Jag säger delta derföre, all jag på f. m. hörk. en talare yttra, det Utsk. ansett sig böra anslå 1 mill. R:dr ål Småländningarne och 4 mill. R:dr åt Skåningarne, emedan man eljest icke kunde i godo blifva al med de förre, eller få dem med sig på den rätta vägen, d. v. s. jernvägen. Om nu Skåningar och Smålänningar skola hafva 1 eller 2 milkr R:dr, hvilket sednare jag förordar, så hemställer jag, alt ordalagen i Ståndets beslut måtte blifva, alt så och så många milkr beviljas för en i riktning mot Skäne gående stambana från Jönköping till någon hamn ipom Skåne, noir om del ställe, hvarest Sundska tullen erlägges. Frih. Cederström, Rud.:
Att vägdelning må öfver hela Svea Land af vederbörande pröfvas, och, der sådant äskas, en ny vägjemkning efter de samv tsgrannaste grunder skyndsammeligen företagas, iavarvid hufvudsakligen bord© tagas till norm hemmanens mer och mindre aflägsenhet, vägstyckets beskaffenhet samt närmare eller fjermare afstånd till laggildt vägogrus afhemtande m. m. 2:0 Att ingen, som på sina ägor har öfverflöd på lämpligt fyllningsgrus, må äga rätt förneka väglagande sig deraf begagna, dock vid laga ansvar för afhemtaren, att ta« t Besh. oeh Ekon. Etsk Betcinknjiäen. 147 ga det der, och enligt den föreskrift, som egendoinsegaren meddelar. 5:0 Att alla sådana afvägar ifrån landsvägen, sorn leda till flera serskilda egendomar eller bondhemman, hvilka ej åro ind,eldta .i ordentliga Byalag, och således ännu icke kommit under benämning af Byaväg, niå behörigen hemmanen imellan proportionaliter skiftas, i lika godt stånd med Landsvägen hållas, -samt årligen v<d laga ansvar samma tider lagas och iftåndsättas.