Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
FRU Dina Edling TOG I SÖNDAGS AFTON SOM MIGMISS HEALEY ÄR SLADD PÅ EN STUDIIRESA I SVERIGE NON AFSKED AF HUFVUDSTADSPUBLIKEN, HOS HVILKEN FÖR ATT SKAFFA SIG KÄNNEDOM OM UNDERVISNINGSMEHON ÄNDA TILL DET SISTA FÖRSTÅTT ATT BIBEHÅLLA DE TODEN VID FOLKHÖGSKOLORNA. STORA SYMPATIER, SOM HENNES GEDIGNA KONSTNÄRSKAP BERÄTTIGADT FÖRSKAFFAT HENNE. DEN UNGEFÄR TILL HÄLFTEN TILL SPANIEN ÅTERRESER I DAGARNE EN UNG SPANFYLLDA SALONGEN HYLLADE DEN AFSKEDSTAGANDE FAVOJORSKA, FRÖKEN DE SANZ, SOM VID PROFESSOR UNMANS RITEN MED BLOMMOR, STARKA APPLÅDER OCH MÅNGA KÄNDA INSTITUT FÖR SJUKGYMNASTIK OCH MASSAGE INROPNINGAR. HÄRSTÄDES UTBILDAT SIG FÖR ATT SEDERMERA VERKA I SITT FÄDERNESLAND. ÄFVEN TILL AMERIKA OCH AUSTRALIEN SKALL ETT PAR AF LÄSÅRETS ELEVER MED DET SNARASTE BEGIFVA SIG FÖR ATT VERKA FÖR DEN SVENSKA SJUKGYMNASTIKENS UTBREDNING DÄRSTÄDES, OCH FRÖKEN EVA RUBIN, ÄFVEN INSTITUTETS ELEV, HAR NYLIGEN FÖR SAMMA ÄNDAMÅL BOSATT SIG I LUBECK. (FORTS.); Frän kvinnornas nykterhetsstrid. SVENSKA KVINNORS NYKTERHETSFÖRENING, SOM FÖR EN DEL ÅR SEDAN BILDADES AF FRÖKEN NANNY HELGARZON M.
Och ehuru sådant kostnadsförslag ännu icke från Nerikes regemente afgifvits, bar Kollegium likväl, sedan de öfriga inkomna nybyggnadsförslagen der undergått granskning, i underdånighet hemställt, det Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer äska ett extra anslag lör en gång af 74,262 rdr 52 öre, att användas till nedannämnda dels nyoch tillbyggnader, dels förbättringar och förändringar af redan befintliga lörrådslokaler, såsom varande alldeles oundgängliga, såvida dels undvikas skall ; tt gevären, genom otillräckliga eller otjenliga lokaler för deras förvarande samt rengöring och reparation, taga skada, dels gevärsvården i öfrigt må kunna på tillbörligt sätt handhafvas, nemligen vid Första Lifgrenadier-regementet, den s. k. gymnastikbyggnadens inredning till beredande af nu saknade lokaler för gevärens besigtning och rengöring, hvarför kostnaden blifvit beräknad till Rdr 215: — Södermanlands regemente, uppförande af nytt förrådshus med tillhörande besigtningsoch rengöringslokaler samt utrymme tili förvarande af effekter, såsom tomma ammunitionsoch gevärskistor m rn., allt i enlighet med ofvannämnda af majoren Malmström uppgjorda och af Kollegium öfverlemnade ritning till dy Transport Rdr 215:~^ 110 Bil. N:o S a. till Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. Transport Rdr 215: — lik byggnad för Norra Skänska Infanteri-regementet; varande kostnaden vid Södermanlands regemente beräknad till ...» 8,548: 60- Kronobergs regemente, tillbyggnad af beväringsmanskapets förrådshus, i enlighet med en af regements-chefs-embetet insänd ritning, hvarför kostnaden beräknats lill » 2,710: — Jönköpings regemente, nytt förrådshus lika med det för Södermanlands regemente föreslagna, till beräknad kostnad af
Nu upplyses, hvad detta förslag till voter.propos. beträffar, att det har af de öfriga Stånden blifvit antaget; och då det icke kan fela, att i den slutligen afgående und. skrifvelsen till Konungen, sådana ordalag blifva valde, som äro i allo lämplige, (hvarom Exp.Utsk. icke lärer underlåta att draga försorg), så hemställer jag, om vi ej kunde slippa återremiss i och för detta ord, helst man icke kan misstaga sig om meningen. Frih. Cederström: Att verkställa någon jemkning i redactionen efter en i förstärkt Utsk. gjord votering, på grund af en justerad contrapropos, går ej an, ty expeditionen skall ordagrant innehålla den segrande meningen af proposm, eljest blir expeditionen falsk, och med en sådan lärer ej Exp.Utsk. inkomma; men man behöfver icke någon återremiss för att borttaga den icke Deli 26 Mars e. m. 485 egentliga termen contrapropos., ty R. St:s skrifvelse innehåller endast Ständernes beslut och dermed punkt. Om denna skrifvelse skulle komma att innehålla det alternativ, som R. o. Ad. föreslagit, eller del BondeSt. beslutat, det kommer voteringen alt afgöra. Frih. Palmstjerna: Jag har 1111 blifvit upplyst om rätta förståndet af ordet contrapropos.; att dermed menas lagförslag; och önskar derföre, att della sednare ord må sältas i st. f. det förra. Måhända torde Hr Ridd.secrel. kunna upplysa huru de öfriga Stånden i denna fråga beslutat. Underl. Ri dd.secret. tillkännagaf, att prot.utdr. rönde pröfningen af LagUtsk:s mern. N:o 79 ankommit endast från Välloll. BorgareSt., som godkänt voter.propos:ne och i öfrigt lagt mera. till handlingarne. Hr von Hartmansdorff: Man ser visserligen hvad som menas, men jag erkänner, alt Frih. Palmstjernas anmärkning år riktig. Hellre än att R. 0.
Emot det af Ulsk. framställda belopp har jag ingenting att erinra. Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan bifölls. 5 :o Briinvins bränning s-medlen. Ulsk:s tillstyrkande bifölls. Tidningsoch kor l-stämpel-afgifterne. Utsk:s yttrande lades till handlingarne. Föredrogs Serskildta Utsk:s den 11 dennes e. m. på bordet lagda Meni. JM 25, i anledn. af ålerremisser å dess Mern. A2 23, med förslag till voter:s-propos:r om afgifler för bränvins försäljning. Efter af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Haab, Adam Christian, begärd förnyad bordläggning af detta Mern., yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.: Vid den i dag hållna Talmans konferensen visade det sig, att Riksdagens slut är beroende af de ämnen, som af Serskildta Utsk. behandlas, samt att just den fråga, hvilken nu är hvilande på bordet, kommer att längst fördröja Riksdagen. Under sådane förhållanden vågar jag vördsamt hemställa, om icke de ledamöter, hvilka nu begärt ytterligare bordläggning af memoiialet, behagade derifrån afstå. Frih. Raab: Jag har visserligen begärt Mern. på bordet, men då jag är beredd att ingå i diskussion öfver detsamma, samt icke bar något behof af ytterligare bordläggning, afslår jag derifrån. Hr von Hartmansdorff: Jag har begärt Mern. på bordet; och då det varder plenum äfven i morgon, torde dröjsmålet icke blifva långvarigt. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron, fö/klarade sig instämma i Hr von Hartmansdorffs begäran; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att den nu af flere ledamöter begärda bordläggningen ej kunde förvägras. Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:ns den 7 och 8 dennes på bordet lagda Betänk. J\s 30, i ani. af väckte förslag till ändringar och tillägg uti de om skiftes-verket i Riket gällande föreskrifter.
Af detta antal hafva Komiterade, hvilka, med afseende på de för sjökaptener föreskrifna olika kunskapsprof, indelat desse fartygsbefälhafvare i två klasser, antagit 100 kaptener af l:sta klassen, 100 af 2:dra klassen, 100 styrmän och 600 öfrigt sjöfolk eller eller tillhopa 900 parsoner, vara i behof af pension; hvadan, då för beredande åt den verkligt behöfvande af en någorlunda tryggad, efter hvars och ens samhällsställning lämpad bergning samt med hänsigt till förhållandet af de pensionerades bidrag, Komiterade föreslagit pensionerna till följande belopp, nemligen: för Kapten af l:sta klassen 160 R:dr, » Kapten af 2:dra klassen 120 » , » Styrman 100 » , » öfrigt sjöfolk 60 » , Sjutiofyra tusen Riksdaler Riksmynt beräknats vara för den ifrågaställda pensioneringen erforderliga, oberäknadt hvad som kunde ej mindre för aflönande af pensionsinrättningens tjenstemän och vaktbetjening, än äfven för hyra af nödiga arbetsrum samt expenser åtgå. Komiterade, hvilka i sitt sednare betänkande förmält, att, enligt upplysningar 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 113. som de under liand då erhållit, det förut uppgifna antalet af pensionsbehÖfvande kunde betydligt nedsättas under det af Komitéen beräknade, hafva trott, att förberörda kostnad för pensions-inrättningens åvägabringande skulle under alla eventualiteter blifva tillräcklig.
Instructionen den 6 Maji 1813 föreskrifver, kunde anses hafva all rätt till talan iLerörde hänseende förlorat, tillstyrkte Utskotten den sedermera, genom Rikets Ständers ofvanomförmälde skrifvelse, till Kongl. Maj:t framförda underdådiga begäran, att undersökning måtte, på Nådig befallning, varda afKammar-Collegium och Kongl. Majrts vederbörande Befallningshafvande, i närvaro af hemmansegarne eller deras befullmägligade ombud, föranstaltad, till utredande huruvida, på sätt är vordet uppgifvet, ifrågavarande allmänqings-marker verkligen blifvit på tvänne serskilda sätt och vid olika tillfällen skattlagde, eller hemmansegarnes lagliga rätt 1 annat afseende för nära trädd, i hvilket fall Kongl. Majrt täcktes en rättelse derutinnan i Nåder förordna; men att, i händelse denna undersökning skulle med kost - 8 Statssamt yl lim.
Jag vill äfven, utan att frångå StatsUtskottets beräkning, yttra, att tillgångar finnas, och då Utskottet ej följt Ordförandens förslag, att i sin Den 7 October f. ra. helhet framställa de tillgångar vi äga, hafva flere tillgångar blifvit tecknade ad memoriam, såsom till exempel sådana, hvilka kunna uppkomma genom DiscontVerkens omedelbara förening, såsom departementer, med Banken, då ett års innes tående räntevinst blir användbar, Jag tror mig således, ehuru jag helt och hållet motstrider det system för beskattning Friherre Cederström framställt, kunna föreslå bifall till det begärda anslaget; och då jag ej kan frångå, att det är Rikets Ständers rätt, att bevilja eller ej bevilja, men de ej kunna ingå i specialiteter, om gevärssmiden skall hafva så eller så mycket, o. s. v., och vi just nu haft ett färskt exempel derpå i discussionen, om öfverskottet på mathållningen bör uppföras på Indragningsstateti, eller ej, får jag förnya min anhållan om proposition å en rund summa af 79,000 R:dr för hvardera GardesRegementet. Herr Nordenfalk: Jag är af Friherre Anckarswärds sista anförande uppmanad till att svara, men mitt svar skall ej innehålla något bestridande af hvad hon anfort. I hvad jag förut yttrat ligger ej något, som skulle på någtit sätt innehålla någon åsyftad inskränkning i Rikets Ständers rätt att sig beskatta. Det är naturligt, att Konungens rätt att organisera ej kan utgå från någon annan grund, än huruvida tillgångar finnas. Det beror på Rikets Ständer att bevilja dessa Den 7 Octo ber f. m. tillgångar. Specielt, och hvad denna fråga angår, åsyftade mitt svar till Grefve Horn att, då två Regementer finnas, man måtte beräkna de behof, som deraf uppkomma, och ej de, som skulle vara, om blott ett funnes. Herr von Hartmansdorff,August: Om jag ej orätt fattat Grefve von Schwerins sista yttrande, tycktes han befara, att opi någre anslag gjordes på de 210,000 Rtdrne, skulle realisationen äfventyras.
Rikets Ständer få alltså i underdånighet hemställa, ali § 9 måtte erhålla följande förändrade lydelse: “Den, som är uppförd till mindre än fem sådana fyrkar, som i § 58 omförmälas, eger ej rösträtt vid kommunalstämma; egare af i mantal satt jord likväl undantagne.“ I följd af de sålunda föreslagna förändringarne torde de vid författningen lögade formulär till fyrktalssamt debiteringsoch uppbörds-längd, äfvensom till debetsedel böra ändras, på sätt härhos fogade bilagor litt. A, B och C utvisa. Att i dessa formulär skiljes emellan “i mantal satt jord“ och “annan jordbruksfastighet", så all hvardera får sin särskilda kolumn, är nödvändigt, dels emedan en del kommunal-utskylder drabba den förra men icke den sednare, dels emedan med utöfvandet af rösträtt i vissa fall förhåller sig på enahanda sätl, dels ock emedan — till följd af bestämmelsen i § 9 att rösträtt för i mantal salt jord icke är beroende af del i samma § fastställda minimum af fyrktal — fyrklalslängden, den der tillika är röstlängd, bör tydligt utvisa, om och i hvad mån berörda § är pä någon skattskyldig tillämplig. Med anledning af hvad sålunda nu blifvit i underdånighet an förd t och föreslaget, få Rikets Ständer alltså hos E. K. Maj: t underdånigst anhålla, att ofvan upptagna §§ i Kongl. Förordningen den 21 Mars 1802 om kommunal-styrelse på landet mätte erhålla den förändrade ordalydelse, som för hvar och en af dem blifvit af Rikets Stän der föreslagen, samt alt de vid den Kongl. Förordningen lögade formulär måtte derefter rättas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 9 September 1863. O: 00 C5 CO n 05 CD n 05 CD O tö g! w ^ ~ 05: 3 ® 5T 05 O £ HL £t O” CD £{ Sc G 3 3 O O: c/) C ara ^ it»^ "? ' 39 ' “ < toy.
— De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser att’ fullgöra den, på grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalnings-skyldighet å deras aktier, böra deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län. 3:o Arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den 1 Maj året efter det, under hvilket det bolag, som för företagets utförande sig bildat, erhållit visshet att de anvisade lånemedlen finnas för bolagets räkning hos Riksgälds-kontoret att tillgå; skolande de vid jernvägs-anläggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå och utföras, så att jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl. Maj:t, vid bolagets oktrojerande, kommer att bestämma; och eger Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader att, genom särskildt af Kongl. Maj:t, på Styrelsens förslag, förordnade sakkunnige män, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt att vid verkställigheten godkända arbetsmethoder följas och fullgoda materialier användas. 4:o Innan större eller mindre del af ofvanomförmälda lån får lyftas, bör bolaget, genom sin Direktion, hafva till Riksgälds-kontoret aflemnat eller der företett: a) för hela lånesumman, jemte derå upplöpande ränta, å bolagets vägnar utfärdad skuldförbindelse, sorn af Fullmägtige i nyssnämnde verk godkännes och antages; b) utaf bolaget, genom Direktionen, ingånget samt af Kongl. Maj:t i nåder antaget kontrakt om jernvägs-arbetets utförande och anskaffandet af ail för jernvägens begagnande erforderlig materiel, i den ordning och inom den tid arbetsplanen bestämmer; c) bevis, att aktieteckningen, äfvensom den i ofvanstående 2:dra punkt stadgade deposition af deruti omförmälda handlingar, skett för ett belopp, sorn åtminstone motsvarar hälften af den föreskrifna tecknings-summan; d) bevis angående behörig verkställighet af minst
Dertill fordras ytterligare, att de nordiska folken, genom att intränga i hvarai^dras vetenskap, litteratur och konst, i hvarandras politiska, rättsliga, kyrkliga och sociala institutioner och förhållanden, lära sig att i dessa nationalitetens uppenbarelseformer se och erkänna det myckna och väsendtliga, som är ett och gemensamt, samt att ej tillmäta de under tidernas lopp utvecklade skiljaktigheterna större vigt och betydelse än de förtjena. För vinnande af detta mål kan man ej sätta sin lit allena till de utvidgade affärsförbindelser eller till de talrikare turist-färder, som tvifvelsutan skola föranledas af de lättade kommunikationer, hvilkas fulländning man med förhoppning mot - 244 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N-.o 121. ser inom en ej aflägsen tidrymd. De nordiska kultur-institutionerna böra bringas i närmare beröring och vexelverkan med hvarandra. Särskildt gäller detta om universiteterna, hvilka hafva sig det höga värfvet ålagdt att bilda de män, hvilka såväl skola på vetenskapens och litteraturens fält representera den nordiska odlingen, som ock på statslifvets område handlägga och vårda de offentliga intressen, hvilka i följd af sakernas egen natur och den närvarande tidens anda och rigtning, alltmer och mer måste blifva gemensamma för nationer, som både af grannskap och slägtskap dragas till hvarandra. Den lifliga beröringen mellan de tyska universiteten — hvilka obehindradt täflat att vid sig fästa lärarekrafter och till sig locka lärjungar från hvarje nejd, der en tysk munart talas, och hvilka ej af statsgränsorna isolerats från hvarandra —- hafva tyskarne i väsendtlig mån att lacka derför, att dem emellan, trots den politiska sönderstyckningen, en nationel enhet upprätthållits, hvilken otvifvelaktigt en gång skall hinna fram lill den enhet i yttre former, hvarför redan under loppet af några årtionden betydande förarbeten utförts. Impulsen till dessa förarbeten har utgått från den nationela enhet på det vetenskapliga och litterära området, som de tyska universiteternas inbördes gemenskap och samverkan hållit vid magt och utvecklat.
D esse till Lagutskottet remitterade Memorialer hafva hos Utskottet till öfvervägande förekommit; och beträffande först den af RiksdagfFullmägtigen Insulin väckte fråga , om skyndsam granskning och antagning af LagCommittéens förslag tili ny Rätte* 94 LagUtstiOttéts B et ankanå eii. gångsBalk; deremot den anmärkning inföf Hederv. BondeStåndet, enligt derom med» deldt ProtocollsUtdrag, blifvit af Riksdags» Fullmägtigen Anders Danielsson frajnstäldt, stt det vore mindre lämpligt, att af Lag” förslaget antaga en enda Balk på förhand, innan förslaget i sitt öafbrutna sammanhang blefve färdigt, hvaruti flere Ståndets Ledamöter instämt; så emedan en hufvudsakelig del af förslaget till nya Lagstiftningen ännu återstår, enär CrirninalLagen och dertill hörande Rättegångsordning icke hunnit af LsgGommittcen utarbetas, samt denna Rättegångsordning i många afseenden kommer att stå i sammanhang med den uti tvistemål redan föreslagne; hvaraf följer, att granskningen af den sednare icke bör företagas, innan den på en gång äfvert kan omfatta RättegångsOrdningen i Brottmål; alltså och då förslaget till nya RäftegängsBalken så nyligen utkommit, att det icke hunnit undergå den allmänna granskning, som bör föregå dess pröfning af Riksens Höglofl. Ständer; men Utskottet förmodar, att hvad ef LagFörslaget återstår så tidigt kan hinna utarbetas, att hela förslaget till nya Lagstiftningen vid nästa Riksdag må kunna i ett sammanhang komma under Riksens Högloflige Stånders pröfning; har Utskottet ansett det vara både för tidigt, och mindre lämpligt, att nu företaga den granskning af förslaget till nya RåttegångsBalken , som Insulin yrkat f hvadan Utskottet till motionen i denna del icke kan tillstyrka bifall. Lagutskottet!
Ist detta ärende är ett af de vigtigaste, sorn angå den jordbrukande delen af Nationen, hvilken i detta afseende ostridigt äger rätt att äska en nog. grann rättvisa, Detta synes mig likväl icke sä noggrannt vara »agtfagct* då Utskottet blot! Den 4 April. Sig yttrar } att sem nu gällande. Författningar grun* da sig på Riksens Ständers egna Beslut vid för• flutne Riksdagar, kan så mycket mindre tillstyrkas en nedsatt årlig afgift för Saltpetter i penningar, som det skulle motverka den förkofran af Inrikes Saltpetter.tillverkningen , sorn Riksens Ständer åsyftadt, det vill säga med andra ord: Att eftersom Riksens Ständer en gäng ansett Salfpet* ter-anstalterne böra vara som de nu äro , bott de allt framgent så förblifva, utan all ändring, på det att till Saltpetters-Näringens förkofran, de Gärdskyldige, sorn locala förhållanden och saknad tillgång till Saltpetter-Sjudare, hindra att sjelfve tillverka Saltpetter, må kunna tvingas att betala dubbelt mera än Saltpetter i andra Länder kostar, för hvilket stora föremål alltså alla, emot tvångs-lagar, varande principer af billighet och rättvisa böra gifva vika.
Må Sveriges uteslutande spanmålsodling ej bringa oss i samma bedröfliga ställning 1 Den 3 December f. m. Dii sålunda, enligt hvad jag tror raig hafva visat, vår spanmålsexport ej leranar tillgång till betäckande af de 9 mill., som måste årligen utgå, skall man säkerligen vilja för samma ändamål åberopa den andra af våra stora resurser, nemi. exporten af vårt jern. Men icke heller denna tillgång ar att påräkna; den är up tagen på annat håll, och åtgår nemi. att betacka vår import af kaffe och socker, åtminstone i det allra närmaste. Enligt den förut citerade K. KommersCollegii Berättelse infördes år 1857 icke mindre än 35 mill. $f. socker och 13,700,000 ft. kaffe. Beräknas sockret elter det i samma Berättelse upgifna medelpris af 11 sk. 8 rst, bko eller 34 öre, erhålles en summa af 11.900.000 rdr rint; sättes vidare kaffet till 50 öre, så fås derför 6.800.000 rdr. Införseln af kaffe och socker kostade således nämnda år 18,700,000 rdr. Stångjernsexporten var samma år 646,000 Skepp., men, om införseln 6000 Skepp, afdrages, återstå 640,000 Skepp., som, beräknade efter det årets höga exportpris eller 30 rdr, lemna en värdesumma af 19,200,000 rdr rmt. Således gick det året allt det exporterade stångjernet i kaffekoppen, så när som på några hundra lusen rdr! Denna stora kaffe-import är också icke något bevis på välmåga, ty kaffet är fattigdomens följeslagare och nödens vän. När köttet försvinner ur, eller måste minskas i arbetsklassens och de obemedlades hushåll, sfi stiger kaffekonsumtionen. Det är ett erfarenhelsrön från alla länder. För att betacka räntan på vår utländska skuld, torde vi således ej hafva annan utväg jin att bereda oss på en förnyad utvandring af det silfver, som finnes i Banken, och hvilket ouphörligt försvinner till utlandet, utan att någonsin komma tillbaka.
Eller hvad häfver sådant att betyda, att för år 1867 begäres till en arkiv-byggnad för Göta Hofrätt 40,000 R:dr, då detta anslag utgör allenast | af kostnadssumman; till kyrkooch skolbyggnad för garnisons-församlingarne 40,000 R:dr, dä hela omkostnaden är beräknad till 144,000 R:dr; till kasern-byggning för Svea Artilleri-regemente 250,000 R:dr, då till byggnadens fullbordande fordras 880,000 R:dr; till kasernbyggnad för Ingeniör-korpsen 55,000 R:dr af behöfliga 165,000 R:dr; till flottans nybyggnad 943,000 R:dr, då de för ändamålet behöfliga medel äro beräknade till 3,000,000 R:dr; till uppförande i Jönköping af ett landshöfdinge-residens 70,000 R:dr, då det färdigt beräknas att kosta 130,000 R:dr; m. m. hvad betyder allt detta annat än att anslagen för år 1867 till dessa behof måste anses förspillda, så framt icke den blifvande riksdagen beviljar hvad som återstår af behofvet? Men om så är; månne icke Regeringens förslag varit vida värdigare, om de nu förutsedda anslagen äskats för den vanliga treåriga statsregleringsperioden ? Men ännu märkligare visa sig åtskilliga andra företeelser i den åberopade Kongl. Propositionen, då man nemligen der finnér, att för sjöarne Vestra och Östra Siléns förening medelst kanal »Kongl. Maj:t äskar, att Rikets Ständer må bevilja ett belopp af 63,950 R:dr, deraf 12,750 36 Motioner i Preste-Ståndet 1865.
Danmark erkänner sig aldrig bokstafligen hafva iagltagit 3:dje Artikeln af förrbemälde Tractat; c) att, jemte den Christianopelska Tariffen al år 1640 — den enda, som i någon Tractat skall vara till datum citerad —, Danmark infört en annan tariff, deruti afgifterna äro bestämda efter ”bruk” eller ’\sed vanor;” cE) att, ehuru ingen Tractat lalar om Gera än två cl asser tullpligtige varor, nemligen de, som äro specificerade i den Christianopelska Tariffen, och de, som deruti icke äro uppräknade, Danmark likväl infört en tredje dass varor, för hvilka, efter Danska Tariffen, lull beräknas och utkräfves; e) att stadgandet i örte Artikeln i 1701 års Tractat, angående qvitterad räkning, som till skeppare bör afgifvas för bedömande, huruvida umgälderna uppburits, i enlighet med Tractatens bokstaf, anses af Danmark hafva blifvit modifieradt och förklaradt genom Traetaterne med Frankrike och Ryssland ; hvarmedelst den controll , nämnde Artikel åsyftar, skulle helt och hållet tillintetgöras; och y) att utöfver hrad Tractaten af år 170? bestämmer i emolument till de Öresundska Tull-tjenstemännen, Danmark pålagt de sund-passerande fartygen afgifter, till betäckande af kostnader för utomordentliga åtgärder, som sedan denna tidpunct blifvit vidtagne för expeditionernes påskynrlande och ordningens bibehållande.