Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1 skålp. 1 skålp. — 4 — 5 2 24 — färgadt, tviunadt eller dubblerad t 16 1 16 — Gordereller Sejler 1 skålp. — 12 — Kamullseller Redgarn: 1 12 — ofärgadt, otvinnadt och odubbleiadt ... 1 skålp. 6 — 2 24 — färgadt, tviunadt eller dubblerad t l skålp. — 16 — > F ri a. Kardulls: 2 ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt l skålp. 1 skålp. 24 — 2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt . 16 _ — 36 — Linneofärgadt 1 skålp. — 12 — 1 16 — färgadt l skålp. 18 32 — Segeloch Bindl skålp. 8 — 15 Gips 1 skepprd 1 24 — F r i. Gipssten F r i. Glas: Bouteiller, Burkar och Flaskor (Carafmer härunder ej inbegripne) till och med i;dels kanna 2 10a st. — 32 ) 7 — deröfver till och med i kanna . 10Q St. 2 16 } F r i a. 14 af större rymd Bouteiller, Burkar och Flaskor, på hvilka varor inkomma och som icke, enligt särskildt stad100 St. 1 4 F 32 ri a. I Garn, tviunadt, se Tråd. Gaze, sc Väfnader. Geniévre, se Bränvin. Gentianarot, se Apotheksvaror Gevär, se slöjdeyaror. Gipsarbeten: Bilder, som ej utgöra konstnärsarbeten, se Bilder, andra slag, se Slöjdeyaror. Gjutstenar, se Sten - 14 Bil. lill Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.-o 21. Tulh 'ärde. Qvantitet för Tullber. Illf.- Tu 1. Utf.-T ull. R:dr s. r. Glas: R:dr 5. ' R:dr s. r. gande i Taxan, inbegripas uti F vigten för tullberäkningen.
S. D. Till handlingarne lades Förstärkta Stats-Ulskottetsden agsistlsdne Maj på bordet lagde Memorial K;o 553, angående verkställd omröstning öfver den i Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial K:o 195, upptagne voterings-proposilion. S. D. Lades till handlingarne Stats-Utskottets den 29 sistlidne Maj på bordet lagde Utlåtande Klo 552, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet K;o 514- S. D. Återremitterades Stats-Utskottets den 29 Maj på bordet lagde Utlåtande K:o 54o, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition, angående villkoren för nedläggandet af Korrtelje Gevärs-factori; S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets den 29 sistlidne Maj på bordet lagde Memorial och Utlåtanden; Njo 558, angående aflöning för den bos Hemliga Utskottet anstälda betjening; 4<P Prof. Utdr. den 1 Juni x 8^ * • N:o 55o, i anledning af Kongl. Maj:Ls Nådiga Skrifvelse, angående en uppstådd brist i 184.0 års anslag till Bevärings-manskapets vapenöfningarj N:o 551, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 5o8; N:o 543, angående reparation af det till local för Riksgälds-Contoret nu anvisade hus; N:o 54i, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å ApothekareSocietetens underdåniga framställnings rörande vilkoren för det af Rikets Ständer till en pharmaceulisk läro-anstalt beviljade anslag. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Expeditions-Utskoltets den 29 sistlidne
Uppmyntningen af Silfver har, lill de i Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse angående Myntfoten af den 25 Junii i83o fastställda Myntsorter, successive fortgått, med iakttagande af den förändring, i följd af Kongl. Förordningen om Myntfoten af den 9 sistlidne Maji, att Rulrs-stycken sedermera icke blifvit utpräglade. Bankens förråd af Silfvermynt uti större och mindre General-Cassorne, utgjorde, vid nyss omförmälde Inventering R:dr 566,96b: 16. •—i gammalt mynt, hvartill kommer förrådet af nya Tolftedels Riksdalersstycken, som hädanefter icke eller från Banken utväxlas, i52,85o R:dr, samt 2,3o3,7oo R:dr präglade efter nya Myntfoten, nemligen 189,600 R:dr uti hela, 264,800 R:dr uti halfva, i,i3i,j5o R:dr uti fjerdedels, 699,100 R:dr uti åttondedels, och 19,500 R:dr uti sexlondedels Riksdalersstycken. Årsräkningar och Qvartalsuppgifter från Myntverket (i83o års BancoReglem. pag. 87, 1835 års Banco-Reglem. §. x34) hafva i stadgad ord - 22 ning lill Banco-Fullmägtige ingått och blifvit med Bankens Räkenskaper och Anteckningar jemnförda. Inventeringar af Myntverkets Guldoch Silfverbehållningar (i83o års Banco-Reglemente pag. 56) hafva, med deltagande af Ombud från Banken, ägt rum den 26 Januarii i834 och den 19 Januarii 1835; och komma de härefter blifvande Inventeringar att ske på sätt och i den ordning 1835 års Banco-Regleiflentes §.
T I L L M O N T E R I N G: SILKESPLYSCH 2: 1 0 metern, SIDENSARGES 1: 5 0 metern, SIDENBAND, alla färger och bredder, BRICKDUKSSPETSAR 1 6 öre me.tern, ANTIMAKASSARSPETSAR 3 0 öre metern, breda TYLLSPETSAR till Lampskärmar, SIDENTAFT i alla färger och LAMPSKÄRMSSTÄLLNINGAR m. m. O B Som jag framdeles icke kommer att föra HANDSKAR, SOLFJÄDRAR, TEATERMÖSSOR, BORTSLUMPAS hela nuvarande nyss inkomna lager till och under inköpspris. S (Hvem vill behaga? En vänlig rådgifvare för alla, der författaren valt till motto Schillers vackra tänkespråk: SKÖNHETEN VINNER BEUNDRAN — BEHAGET VINNER KÄRLEK. Boken har i sitt hemland, Danmark, väckt stort uppseende: första upplagan Irer utgått med 1 0, 0 0 0 exemplar. Pris: 1 krona. Bokens innehåll är följande: I. Pannan. Ögonen. I I I. Näsan. Munnen. Hakan och kinderna. Öronen. Hyn. V I I I. Bysten (barm, hals och armar). Armar och händer. Figuren och fötterna. Hår och skägg. X I I. Minspelet. X I I I. Sätt, hållning oeh röst. X I V. Toiletten. [695) r SPARSAMMA FRUAR. HÄRMED TILLKÄNNAGIFVES ATT JAG EFTER MIN MODER FRU B, SUNDEMANS FRÅNFÄLLEÖFVERTAGIT DEN YLLEAFFAR HON BEDREF I N:R FL ARTILLERIGATAN, ULL OCH GAMMALT YLLE MOTTAGES HÄ- E M M A G J Ö R L I N G, DANEFTER TILL SPANAD. VÄFNING AF TYGER, SCHA[682] LAR, FILTAR M.
Under anförande, att Götha Canal-Bolag för Cana lens byggnad af egna medel sammanskjutit öfver 3,140,000 R;dr banco och sedermera för anläggning och utvidgning af Motala verkstad uppoffrat öfver 300,000 R:dr, samt att all ilen utdelning, Bolaget någonsin erhållit, utgjort, år 1828, 2 procent, 18't 7, 2 procent, 1840, 1 procent, 1841, 1 procent och vid bör - Bevillnings-Ulskoltets Betänkande, IV.o 11. 27 ian af 1843 likaledes 1 procent, eller inalles 7 procent för bästa classens adier och 4 i förden andra, har Herr Rosenblad, Bernhard, inom Högloft. Ridderskap*? och Adeln föreslagit, alt, uti blilvaude BevifluingsForordning, i den «, som kommer-alt motsvara den 145:te i nuvarande Bevillmngs-forordning, bland dem, som åtnjuta frihet från bevillning efter 2.dia Artikeln, måtte införas: "Götha Canal-bolag för den utdelning, sorn icke öfverstiger En procent å Actie-Capilalet. Då Stals-Verket genom directa anslag redan mast vidkännas högst betydliga uppoffringar för Götha Canal-anläggning, och de flesta nuvarande delegare i Canal-Bolaget blifvit innehafvare af adierne mot ett capilalvärde, ungefärligen motsvarande procent-utdelningen; sä enär, vid sistnämnde förhållande, förmonen af den ifrågasatte bevillning-friheten, orri den bevi 11judes numera icke skulle tillgodokomma dem, sou. med euskildle uppoffringar hufvudsakligen bidragit till Canal-Verkets fullbordan, men deremot föranleda enahanda anspråk af andra associationer for enskildta foretag, dllSUytskoUet sjff ic^e kunna tillstyrka bifall till ofvannämnde motion.
Då nu den ena af dessa anses kunna indragas, och det derjemte inträffar, att Hr Lovén snart är pensionsmessig, samt förlusten af hans upförande på indragningsstat skulle för statsverket endast utgöra 20 proc., men vinsten deremot skulle vara, att regleringen af nämnde embetsverk kunde genast försiggå, så, i händelse R. St:r haft någon mening med sin förut gjorda framställning hos K. M:t, föreställer jag mig, alt det vore skäl, att R. St:r nu också bifölle, hvad Utsk:t har föreslagit. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Det är ganska sannt att R. St:r gjort underd. framställning om indragande af en byråchefs-befattning inom Just.-StatsDepart:t. Denna önskan af R. St:r är så gammal, att den uttrycktes genast vid samma riksdag, då den nya organisationen af sagde Dep:t egde rum, eller vid införandet af den s. k. Departemental-styrelsen. Dermed var dock R. St:rs mening att åstadkomma en besparing, och icke en ökad utgift. Resultatet af den nu ifrågasatta indragningen blir dock alldeles motsatt. Under det nemligen nuv:de anslag för Just.-Stats-Expedit:n skulle till oförminskadt belopp utgå, komme derutöfver Hr Lovén att tillerkännas hela sin lön på indragningsstaten. Den person, som vore afsedd att öfvertaga hans tjensteåligganden, skulle genast komma i åtnjutande af sitt arfvode, hvadan således aflöning för samma tjenstebefattning komme att Den 29 Augusti f. m. 307 till två personer samtidigt utgå. Detta synes mig vara nog fri kostigt, och då härtill kommer att Hr Lovén, som är född 179 5 och således i år fyller 65 år, kan få pension enligt de för tjenstemän i allmänhet gällande grunder, derest han ej vidare har helsa och krafter att sin tjenst bestrida, kan jag ej finna ringaste skäl för R.
I köket sken det af koppar och messing, alla golf v o r o skurade bländande hvita, alla öfverdrag voro tagna af ljuskronorna, där granris var inflä- tadt mellan vaxljusen. I den långa raden af rum två trappor upp, som i allmänhet kallades högtidsrummen, voro flygeldörrarne öppnade, så alt man såg de olika salongerna, den hvita, den gula, den röda efter hvarandra. Julbrygden och julbaket voro slutade och hade utfallit till fru Elisabeths stora belåtenhet. Julmiddagen skulle äga rum nere i matsalen, som låg på nedre botten bredvid vestibulen, och därefter skulle man bege sig upp i festsalarne och utdela julgåfvorna. Alla gästerna sutto församlade kring det stora hästskobordet. Baron Henrik och friherrinnan Elisabeth presiderade vid midten af bordet. Vid ena ändan tronade onkel Jonas mellan Tony och Anne-Sophie, vid andra ändan stodo de mindre barnen med servietterna bundna om halsen. Måltiden hade varit mycket munter. Risgröten, lutfisken och refbensspjället hade ätits och berömts. Hembrygdt öl och mumma gingo flitigt omkring tillsammans med franska och spanska viner Betjänterna buro nu in de stora smörtårtorna, och barnens ögon lyste af glad förhoppning. Ljusen hade brunnit till hälften ned i armstakarne. Herrarnes " ansikten flammade af vin och glädje. Baron Henrik hade tagit friherrinnan Elisabeth o m lifvet, utan att hon satte sig däremot, som hon vid liknande tillfällen brukade göra. » Låt oss nu få en visa! » ropade baronen till onkel Jonas. » Ingen sjunger en visa i ett gladt lag s o m du! » Onkel Jonas smålog, sänkte sin röda isterhaka ned i den vidlyftiga halsduken, som var snodd så många gånger kring hans hals, som om en ovän 9to€ert ®itzinger IDUN 288 Vid omkvädet i hvarje strof, som ljöd s ä: » Vänskap är det ö m m a baud, S o m oss huldt förenar, » stämde hela sällskapet i. Baronen kysste sin hustru, barnen skramlade med gafflar o c h skedar mot tallrikarne, och alla sjöngo af full hals.
Desse Handlingar äro tillfyllestgörande, att läggas till grund för bevillnings påförande; och borde det få ankomma på hvar och en alt, utan tvång till uppgifters meddelande och personlig inställelse, underkasta sig debitering till bevillning, efter kända förhållanden, eller ock att sjelf, eller genom ombud, deri söka ändring och rättelse, då rättvisa och egen fördel sådant fordrade. Skyldigheten för de fattigare på landet, att stundom gå flere mil till en mantalsskrifning, äfvensom den, att vid uppbördsstämma tillkännagifva, att Kronoutskylderna icke då kunna erläggas, och detta vid äfventyr af böter för uteblifvande borde äfven skäligen upphäfvas. Likaledes tillstyrker jag upphäfvandet af föreskriften i 3 Art. i 5 mom. af förslaget till BevillningsFörfatt-. ning, angående ansvar för ofullständiga uppgifter på de å ägorne boende inhyses-personer, nemi., såsom i allo öfverflödig, då Kyrkooch Förhörs-böckerne upptaga hvarje person till ålder och bostad. Då det lätt kan hända vid en större Egendom, att en sådan icke skatlskrifven, eller annan person, på en vidlyftigare förteckning kan blifva uteglömd, är det obilligt, att husbonden, för välviljan att hysa sådane personer, a46 Den 3o Mar* f. ta. skall, enligt förenämnde moment, för så beskaffad försummelse beläggas med böter, och hvad som är obehagligäre, förolämpas genom, tillvitelsen att vara beträdd med oriktig uppgift. Föreskriften, att afgifva förteckning öfver fastigheter på landet, är äfven öfverflödig, då vederbörande Embetsman hafva Jordeböckerne och Taxeringslängderne till rättelse; och som skyldigheten för jordägare, att uppgifva prsesumtiva värdet å sitt Hemman, är utan allt ändamål, då på Taxeringsmännen allena beror att derå göra afseende eller icke, hvilket i alla fall är obehagligt för dem och jordägaren, emedan uppgiften oftare icke godkännes, så anser jag derföre dessa åligganden, utan all olägenhet, kunna upphöra.
I Utlåtandet står följande Redaction uppgifven: Att Lagens föreskrifter j om fordringars bevakande i Concurs och efter Ar sstämning, icke må lämpas till sådana från Banken mot pant utgifva af särskild beskaffenhet varande lån, för hvilka gäldenär icke aflemnar någon förbindelse, utan deremot sjelf af Banken erhåller ett bevis, eller så kallad pantsedel. Någon annan redaction har jag ej ansett behöflig. Om Utlåtandet bifalles, finnes deruti redactionen. Man kan icke uppgöra en Lagförändring, då intet lagbud finnes att upphäfva. Det är just för bristen derpå, och den olika tydning Lagen derigenom varit underkastad, som Banken ibland blifver kallad att bevaka dylika fordringar; man önskar nu en förklaring, hvilken befriar Banken ifrån sådant onödigt besvär. Förra Ständer, hos 54II. s* 11G Den ai December f. m. hvilka frågan äfven förevarit, ansågo Lagen så tiar, alt ingen förklaring behöfdes. Men då erfarenheten bevisat motsatsen, och man utan olägenhet för någon kun vinna det åsyftade ändamålet, vet jag ej, hvarföre man skulle fortfarande göra saken besvärligare, än som behöfves. Herr Cedersclijöldj Pehr Gustaf: Jag är förekommen af den sista talaren, och utber mig få fästa uppmärksamheten på ordalydelsen i Utskottens Utlåtande. Utskotten tillstyrka: Att en Lagförklaring, sådan den i BancoUtskottets förrberörde Memorial No 3y blifvit föreslagen, må i Grundlagsenlig ordning blifva utverkad. Förslaget är således inom Utskotten uppgjordt och godkändt, samt öfverlemnadt åt Rikets Ständer för att till verkställighet befordras, Om Utlåtandet bifalles, går allt det öfriga af sig sjelf. Friherre Cederström'. Då det undantag, som här är i fråga att göras, ifrån ett allmänt stadgande, naturligtvis bör intagas i Lagen, för att ej göra Lagverket mera inveckladt, än det redan är, är det naturligt att om Rikets Ständer besluta LagfÖrändringen, måste den §. förändras, som får tillägget.
Således förnyar jag min hemställan, om icke uti återremissen kunde ingå, att förslaget om förändringen införes •uti 79 §, i stället för uti den 28ule, med den redaction, som Hans Excellence Herr Grefve Mörner föreslagit; och torde till förmån för MedStånden böra stadgas, att Suppleanter skola inträda ej blott, då ordinarie Ledamot är hindrad af laga förfall, utan äfven då han erhållit permision. Herr von Hartmansdorff: O n man skulle utvälja Suppleanter, utan att begagna dem, när de behöfdes eller då ordinarie Ledamöter ute - Ben 23 Oclober j, m. blifva; så inser jag ej, hvartill det skulle tjena, att antaga de förra, Det synes mig vara en motsägelse att föreslå flere Suppleanter, och likväl inskränka deras inträde i Utskott, blott till händelsen af ordinarie Ledamöters laga förfall. Mig synes då bättre, att ? b'ott Ledamot fattas, fylla hans rum, genom Suppleant, på sätt redan lärer hafva skett bland Bonde-Ståndets Ledamöter, Hvad voteringen per capita angar, så är det visserligen stridande emot en sjelf—enIig grundsats att votera annorlunda i Utskotten än inom KiksStånden. Men för att få slut på sakerne, har man nödgats afvika från grundsattsen; dock Ii3r Grundlagen i sådan händelse ansett nödigt, att alla Utskotts Ledamöter skulle vara tillstädes, och derföre har fråga om Suppleanter blifvit vackt. Jag kan ej med Herr Hjerta tro, att det är likgiltigt; om flere eller färre Ledamöter af de särskilta Stånden äro närvarande, och det ej af Stånds-intresse, utan af nit lör sakernas behandling. Jag hemställer, huruvida frågan om Skol-ordningeri skulle blifva bäst handlagd , i händelse BondeStandets
Ty här är bestämdt sagdt, att, utan afseende på om det verkligen behöfves eller icke, så åligger det Fullmäktige, när större silfverultagningar från Banken äga rum, att minska utlåningen genom Handelsoch Näringsdisconten och att afslå alla ansökningar om creditiver; men icke nog dermed, det öfverlemnas åt deras eget omdöme, när de anse Bankens ställning i öfrigt det påkalla, att, på grund af sina individuella farhågor, indraga den ena efter den andra af Rikets alla lånerörelsegrenar. Betänkligheten häraf lemnar jag derhän, äfvensom huruvida man icke har att befara såsom följd en alldeles motsatt ytterlighet af den näst derefter sammanträdande lagstiftande makten; men då detta Utsk:s betänk, lärer vara till större delen bifallet af 3 Stånd, endast med den förändring af BorgareSt., att orden ”samtidigt härmed” i början af mom. c) blifvit borttagna, hvarigenom man ytterligare skärpt stadgandet, emedan denna åtgärd sålunda först i tredje rummet skulle få anlitas, och då således endast en liten lindring i detta hänseende återstår, så inskränker jag mig till att instämma med Hr Lagerhjelm deruti, att litt. c) måtte uppflyttas näst efter litt. a), så att derigenom blir klart, att samtidigt med åtgärden under litt. a) böra Bancofullm. anlita den i litt. c) omförmälde utväg innan de tillgripa litt. b) att helt och hållet inställa all utlåning i detta fall och dessutom indraga på utlåningen å reverser. Gr. Frölich: Efter de åsigter om bancoväsendet, som jag förut yttrat och som äro för R. o. Ad. bekanta, skulle jag icke Den 18 April f. m. 519 kunnat någonting hellre se, än ett sådant*stadgande, som denna § innehåller, och som, då det lärer af 3 Stånd vara bifallet, också kominer att i bancoreglem. intlyta. Ty detta stadgande skall ofelbart hafva den verkan, att det visar nationen, att hela detta bancoväseudet alldeles icke duger.
StatsUtskottets Betan - 44 kande, IV 6. s3i5 — 3i8, bif. af Adeln, IX 3. s 23o, af BorgareStåndet, IX 3. s 23g, af PresteStåndet, IX 3. Brödbakning, besörjd vid Kronobageriet till understöd för Hufvudstadens nödlidande, II s 585, 586. StatsUtskottets Betänkande öfver denna åtgärd, IV 2. s 107g, 1080, bif. af PresteStåndet, IX. s 345, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 351, af Adeln, IX s 363. Bureau, om inrättande af en statistisk ; Motion, remitt. till Statsoch EkonomiUtskotten, II s 1184. Utskottens Utlåtande, IV 5. s 820 — 838, återrem. af Adeln, 1X3. s 98, bif. af BondeStåndet, IX 3. s i3a. Ytterligare Utlåtande, IV 5. s 515 — 5ig, förkast, af Adeln, IX 3. s 3go, lagdt till Handiingarne af PresteStåndet, IX 3. s 4°2, af BorgareStåndet, IX 3. Byevägar, om ny grund för delning af, Motion, remitt. till Lagoch Ekon, Utskotten. Om anläggning och underhållande af. LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 322 — 3a4, bif, af PresteStåndet, IX s 3og, af BorgareStåndet, IX s 3i3, af BondeStåndet, IX s 3i5, af Adeln, IX s 328. Byggnader, angående infordrande af upplysningar om Kronans; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1885. 45 Utskottets Betänkande, IV i.
December 1851, bemälde Enka tilldömda ersättning för uppkomna bristfälligheter uti den henne tillhöriga, af Kongl. Majit och Kronan förut till Embets-lokal åt Öfverståthållare-Embetets Kansli förhyrda, men numera afträdda egendomen N:is 5 6 7 och 8 i qvarteret Iris emellan Westerlånggatan och Prestgatan här i staden, utgörande berörde ersättning, jemte ränta, 396 R:dr 35 sk. 4 rst. 2:o. Till Landshöfdingen, Grefve K. A. Posse, ersättning för under åren 1839 —1847 oriktigt erlagd kronotionde-spanmål för åtskilliga under Rergqvara Säteri lydande Rå- och Rörshemman, med 611 R:dr 44 sk. 6 rst. 3:o. Derjemte öfverlemnar Kongl. Majit åt Rikets Ständer att ersätta de 6,000 R:dr, hvilka från Slats-kontoret likaledes af under händer hafde medel förskjutits till betäckande af Kongl. Theaterns förlust genom skådespelens inställande i följd af Hans Kongl. Höghet, Hertigens af Upland timade frånfälle. Kongl. Majit förhlifver Rikets Ständer* Stals-Utskott med all Kongl. Nåd Och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAH. C. 0. Palmstjerna. STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1853. Kongl. Majus Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 1 Utdrag af Protokollet ofver Juslitice-dcpartemcnts-urenden, hållet infor Hans Majit Konungen u/i Stafs-rädct ä Stockholms Slott den 9 November 1855. Närvarande: Hans Excellens Justitiae-Statsministern Herr Grefve Sparre, Siats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhraus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
fr %n scenen Antigone. Sonett I Björkallén Poem Ama Värn Spörsmil Poem .. Jane Gemandi Ruth Skizz ... Signe. Rink .och. hennes aGrenl@n&amp;re~ .. Salôme En grönländsk kärlekshistoria . Svenska skaldeförsök inom B den stora konsten&gt; Tor Hedberg: Judas S-e Lotten v. Kraemer: En kis ' t@ande ande MJ e PS Fredrika-Bremer-Förbundets samqväni . i. Idun Stockholm. Iduns Kungl. Hofboktr. N:r 26 (549) Prenumerationspris pr år: Idun ensam kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., månadsuppl. J Bamgarderoben &gt; Fredagen den 1 juli 1898. Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. ll:te årg. Utgifningstid: Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påtörjadt tiotal stafv. Lösnuramerpris 15 öre (lösnrr endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. hvarje fredag. Charlotte von Schéele. Kjellbergska skolan i Göteborg! Och kunde det väl vara på annat sätt? Eedan tidigt hade hon visat utpräglad håg för m u s i k. B a u c k och van B o o m samt Ludvig Norman och Herman Behrens. A. I Filipstad bestred den u n g a organisten, på församlrngens uttryckliga begäran, äfven kantorsbefattningen. Gud bevare oss! så skulle bli en ö d e öken. människorna dö ut V o r e de det, och världen Thackeray. Lördagskväll. mifti prästgåVn allt är fejadt, (^ g C fint och pyntadt på allt vis, blommor uti alla vaser, farstu ' n strödd med hackadt ris.
Efter erhållen del af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss den i8:de sistlidne Mars med Handlingarne uti den af Eder Kongl. Maj:st och Rikets Kommerce-Collegium i underdånig» het anmälda fråga otn tillökt anslag å Stat fou de i Eandsorterne varande Spinnhusens under-; hållande, har Riksens Ständers Stats-Utskott framställt detta ämne till Riksens Ständers pröfning. Då Riksens Ständer af Handlingarne inhemtat, huruledes det sedan år 1815 till under-! hållande af Spinnhusen i Norrköping och GcH theborg af allmänna medel bestådda belopp 10,000 R:d årligen i anseende till fångarnes med 40 ä 50 personer ökade antal varit otillräckligt i den mån, att, enligt bifogade öfverslag, utgifterné vid dessa Inrättningar förlidet år 1817 öfverg stigit tillgångarne roed 4,049 R.d 24 sk. 4 r:sf.,' samt Spinnhus-fångarne utgöras af sådane, som 244 Underdåniga Skrifvelser. för brott dömas till fängelse på lifstid eller visa sa år, och StrafflagarUes tillämpning och verk* ställighet alltså fordra, det Staten vidkännes den för deras underhåll .nödiga kostnad, hafva Riksens Städder funnit skäligt bevilja en förhöjning af 5000 Pudr årligen uti förta anslaget till nämnde Inrättningars underhåll* att vid nti skeende , Statsreglering uppföras; Och* hvad åter angsr den för nästlidet år Uppkomne brist 4)°4ä R Maj:tä Nådiga åtgärd att låta godtgöra dessa åréns of* Verskjutande utgifter med 8,100 R:dr Banko tits af Öfverskott på Stats - Verkets Inkomster föf tamina år. Riksens Ständer' framhärda &c. K;r läth Uppl. oell godk. bos Ridd. och Adelli cl. 8 Maj l8i8< Öfriga Riks-Stånden d, g — Riksens Ständers Underdåniga Skrifvelse angående medel för Kr ono* Korrektions* huset i Stockholm.