Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemför man hvarje års tackjernsblåsning inom Länet, fördelad på årets alla blåsningsdygn, så befinnes att, då under förra qvinqvenniet 1846—1850 blåsningstiden per medium var 513 dygn för ett tillverkningsbelopp af i medeltal 10,978 skeppund, medelproduktionen för hvarje blåsningsdygn uppgått till 21,38. och för 1850 af 12,636 skeppund på 509 dygn till .. 24,83. hvaremot 1851 per dygn tillverkats i medeltal 19,60. 59 185 1853 22,78. 1854 26,12. 1855 . 22, 3. och per medium under nu slutade qvinqvennium 22,76 skeppund för hvarje blåsningsdygn. Under de fem år, som denna underdåniga berättelse omfattar, hafva vid mas ugnarne i Länet följande qvautiteter gjutgods blifvit tillverkade: år 1851 83. » 1855 516. eller tillsammans 1,081 skeppund tackjernsvigt, utgörande i medeltal 216 skeppund årligen, eller vid pass 34 mera än föregående qvinqvennium, då tillverkningen utgjorde 908 skeppund, med ett medeltal af 182 skeppund för året. De inom Länet varande stång-ämnesjernsoch manufakturverk hade vid 1855 års utgång följande antal hamrar och härdar: Med bestämd tillverkningsrätt. Med oinskränkt tillverkningsrätt. Smälthärdar. Stångoch ämnesjernstill verkning. Hammarskatt å privilegierade smidet. Smälthärdar. Stångoch ämnesjernstillverkning. Då nu tillverkningen under qvinqvenniet utgjorde per medium vid 66 härdar 32,379 skeppund, men under föregående qvinqvennium vid 72 härdar 31,934 skeppund, har, ehuru härdarnes antal varit 6 mindre, tillverkningen stigit med 443 skeppund om året i medeltal. Jernmanufaktur-tillverkningen har under qvinqvenniet varit i skeppund bergsvigt: år 4831 3,060.
Å det för undsättningar i missvextår, vid 1828—i83o årens Riksdag, anvisade och sedermera, till hela sitt belopp lyftade kreditiv af 1,000,000 R:dr hafva 5o,ooo R:dr, under sisth år, blifvit återbetalda, äfvensom enahanda summa, i afbetalning å detta kreditiv, under innevarande år, blifvit till Riksgälds-Contoret aflemnad, så att det oersatta kreditiv-beloppet numera är minskadt till 900,000 R:dr. Genom de, under åren 183g och 1840, inbetalda summor å tillsammans 3oo,ooo R:dr, har Riksgälds-Contoret erhållit full liqvid för det af Rikets Ständer, vid 1834 och 1835 årens Riksdag, beviljade och 2 — 10 — af Conloret ulbelalda särskilda kreditiv för spanmåls-undsältningar , hvars belopp af Rikets sist församlade Ständer nedsattes från 4°o,ooo R:dr lill 100,000 R:dr. Det, till inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande, på Riksgälds-Conloret, sedan 1828—i83o arens Riksdag, anvisade och af Rikets sist församlade Ständer till 3oo,ooo R:dr ökade kreditiv bar, enligt hvad räkenskaperna utvisa , oafbrutet, fastän vanligtvis endast till en mindre del, varit begagnadt. De å detta kreditiv uttagna medel utgjorde vid 1838 års slut . R:Jr 38,56o. „ 1839 års d:o • „ 36,260. „ 1840 års d:o , 19,360. samt den 3o September innevarande år „ 17,460.
Län, samt de åtgärder, hvilka, i afseende på Restantierne derå blifvit vidtagne; äfvensom att afgifva det utlåtande, hvartill denna Be. 4.254 Stats Utskottets Fetankanderi, rättelse kunde föranleda och huruvida någre ytterligare upplysningar frän Rands-Gontoiret borde infot dräs, Ti 1 följd häraf inkommo Commlssarierng med Memorial, dateradt den 16 Novefnber , hvarvid voro fogade dg af Commissarierne författade Extract af Ränets och Riksgälds-Gontoirets Räkenskaper samt i grund deraf upprättade ordentlige Riquidat inner öfver 1813 °ch 1814 årens Bevillning samt 1815 ars Gapitations-afgift, hvilka, i anseende till förhållandet med Uppbörden, visade andre Resultat, än RandsContoiret yrkat, och tillstyrkte Commissarierne uti samma Memorial att bestämda svar och uppgifter matte Rands-Qontoiret affordras öfver foR jamie omständigheter, nemligen: 1:0 När Taxeringarne för hvarje år blifvit begynde och fullbordade. <20 När Uppbörds-Stärnmorne i hvarje Stad och Fögderi blifvit haline. 3:0 När RestantieStämmorne på samma ställen blifvit utsatte och förrättade, 4:0 Huru mycket vid hvarje Stämma uppå löpande årets Bevillning serskilt och serskilt Uppå föregående arens Bevillning hos hvarje Uppbördsman influtit och 5:0 Borde upplysas orsaken till de skiljaktigheter , sorn uti Commissariernes Memorial blifvit anmärkte emellan de från Rands-Cantoiret inkorrine Räkenskaper och Rands-Contoirets till Kongl. Kammar Collegiurn afgifne utlåtande, i anseende till Restantierne, efter 1 H 1 3 års Summariska Redogörelse, af hvilket utlåtande Stats-Utskottets Betänkanien'. 13 5 5 Kongl. Kammar-Collegium låtit meddela Herrar Fullmäktige en afskrift.
Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 437, angående Banco-vinstens utdelning till Rikets samtlige Län. (U. A.) Stats-Utskottets ofvannämnde Utlåtande N:o 437, i anledning af väckt fråga om Banco-vinstens utdelning till Rikets samtlige Län, har Blifvit återremitterad! af Bonde-Ståndet; men som samma Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 3 och af Borgare-Ståndet den i sisth April samt af Preste-Ståndet den 11 förutgångne Mars; hvadan ärendet, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, är genom Tre Stånds beslut afgjordt; så kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning. Stockholm den 4 Maj 1841. Ank. tillExp.’ Utsk. den 4 Maj 1841, kl. 3 e. ra. Utlåtande, i anledning af väckt motion, att enahanda grunder för afskrifning eller godtgörande af skulder för undsättnings-spanmål måtte uti Rikets samtlige Län blifva gällande. (I. A.) Med föranledande af Expeditions-Utskottets gjorda anmälan, att emellan de af Rikets Ständer under den 22 Augusti förlidet år och den 20 sistl.
Detta taget i betraktande, med hvad mera i motionen är anfördt, och med exemplet för ögonen, som citerats, af Englands till vidt aflägsna länder utsträckta omsorg i förbemälda hänsigt, så vill mig synas alldeles tydligt, att äfven vi åt studiet af ifrågavarande vetenskap böra egna synnerlig uppmärksamhet. På dessa skäl sluter jag mig äfven tili dem, som yrkat bifall till motionen, och att det deri begärda anslag till en lärostol i geologi vid Lunds universitet måtte beviljas. Hr Mann ersk antz, Carl Axel: Skälet sorn förestafvat det beslut, hvartill så väl K. M:t som Utsk:t kommit, är sparsamhet, och det är en regel, som jag gillar och verkligen biträder; men jag kan icke finna annat än att ett undantag i detta fall bör göras. Den geologiska vetenskapen är af väsendtlig vigt för det yrke, jag liksom största delen af nationen utöfvar; och inrättandet af en profession i denna vetenskap i den sydliga delen af landet, der jordbruket ernått den största utvecklingen, måste vara af behofvet påkalladt. Då denna motion blifvit af Consistorium academicum och Kanslers-embetet förordad, och, såsom jag förut sagt, troligen endast sparsamhet afhållit K. M:t att framkomma med Propos. i samina rigtning, samt fråga är om ett litet anslag och ett stort behof, så kan jag icke finna annat än att man med godt samvete kan till motionen lemna det bifall, hvarom jag hos E. o. Ad. vågar anhålla. Gr. Sparre, Erik: Jag är af den mening, att orri man har tvenne universiteter, så bör man dela lika mellan dem. Sker icke detta, tillsättas professorer vid det ena, utan motsvarighet vid det andra, så får det förra en öfvervigt, hvarigenom det sednare helt och hållet förtryckes. Geologien är en vetenskap, som vinner allt mer betydelse och är af vigt icke blott i materielt hänseende för industrien, utan äfven i afseende på vår jords och till och med vårt slägte» historia. Den är af Den 26 April f. m. 569 stor nytta för jordbruket, i afseende på hvilket
Sandin, Elisabeth, fröken, Göteborg. Sandström, Anna, fröken, Stockholm Santesson, Hilda, fröken, Saii tosson, Janna. fröken, ~dnl&amp;ing. Schartau, Georgina, fru, Visby. Schenström, Holmboe-, W., fru, Stockholm. Scherini, Tliea, frölcen, Norrköping. Schiött, Hilcliir, fröken, Vestervik. Schiött, Mathilda, fru, Kristiania. Schmidt, Louise, frii, Stora KBrret, Horred. Schmiedte, Scl~na, frölten, Stockholm. Schmitz, E., fru, Malmö. Scholander, Carin, fru, Stockholm. Schröder, Lotten, fru, Gefle. Schröcler, Maria, fröken, Stockholm. Schubert, Anna, fröken,, Schuldliei~, Anna, fröken, Örebro. Scliuldlieis, Elisabeth, fröken, Stockliolm. JY Schuldhcis, Olga, fröken, Schulzenhcim, von, Nonny, fröken,, Schöning, Gabriel, konsul, Soderhamn. Schöning, Hilda, fru, n Scbardt, Karolins, fru, Stockholm. Sebell, A., fru, Arboga. Sederholm, E., ydsegare, Hlberga. Sederliolm, E., ru, Segerstedt, Albrekt, fil. dokto;: Karlstad. Segerstedt, Helmina, fröken, Luiid. Segerström, Anna, fröken, Vernamo. Settervall, Sophie, fru, Stockholm. Siberg, Pnnny, fru, Söderhamn. Sidner, Hedvig, fröken, Stockholm. Silfverstolpe, Aug., generalmajor, Stockholm. Silfveratolpc, Augusta, fru, Silhersvärd, Ch, fru, Skårby, ~ödertelye. Sillén, af, O., fru, Stockholm. Silow, Matliilda, fröken, Stockholm. Silvandcr, Rosalie, fröken,, Sjiilander, Karin, fröken, Geflc. Siöberg, Cornelia, fru, Krageröd. Sjöberg, Agnes, fru, Landskrona.
Dftober l;afme 2Öi anhållit, bet tädteö Äottgl. 93taf:t, till utrebaitbe ide altenaft af f feif ma grunbfatfen, §urumiba förbena frigöranbc från gruubffatter, genom fapitaltfering elter på annat fått, må mara för (Staten od; för ben ettffilbe förbelaftigare, ån numaranbe fättet att utgöra benna ffatt, utan äfmctt om, uttber förutfättning att få more, utföranbet beraf fatt anfeö mara förfnippabt meb få olööliga fmårtgl;cter eller på ett få oromädattbc fått in* gripa uti nu bcftåcnbe förbållaitbett, att eitbaft bcrför tanfen på förbena befriattbe från gruubffatter bör öfmergifmaö, i ttåber förorbna en Åoutité af faffuttnige per* fotter, för att taga benita fråga uti liela bcp mtbb t noggrannt öfmermägattbe od; tid näft fammanträbanbe Stänber låta öfmerleuttta rcfultatet af en få bcffaffab un* berf öfning, femte förflag till be beflut, font beraf funna förattlebaa. § 13. ©eban ilo ng t. 93taf:t, i aflåtctt itåbig fPropofitiort, föreftagit, att, bå, i fötfb af febnaft rttfärbabe 23emtHnittga 3Jlaj:t i betta amne afgifna unberbåniga ffrifmelfe omförmalaS. § 14- 3 öfmerenSftämmeffe nteb bmab Jtongl. 9ftaj:t uti nåbig fPropofition Sjj före* flagit, l^afmc 28i beflutat: l:o att åfottgf.
Men det gör jag aldrig om igen. – Hvad var det då? jag såg det inte. Berätta! Tala om! Jag älskar att höra dig tala. – Allra käraste – Hvad du kan vara söt! — Jo, det var en studie i lera, som jag hade arbetat länge på och hvars ämne jag smickrade mig att förstå. Det var “Rolla“. Han satt i fönsterkarmen, i profil, med armen öfver hufvudet – stödd mot fönsterposten. Han var klädd i öppen skjorta, benkläder och skor efter trettitalets façon. Åh, jag hade gjort mig så mycken möda med det arbetet! Jag hade försökt att återge “L’enfant du siècle“ så som jag tänkte mig honom – hans fina, smala hand, nervöst klamrande sig till fönsterposten, den sammanfallna ställningen, trött af nattens vällustfeber, öfverväldigad, nästan yr af den starka, svala morgonluften. Jag hade försökt att lägga geniets börda på hans panna, och lifsledans smärtsamma tungsinthet öfver hans halfslutna ögonlock, och i linierna omkring munnen hade jag velat rista lidelsernas och hånets fåror, och på läpparne – veka och trötta – hade jag velat lägga aftrycket af tusen kärleksnätters hetsiga kyssar. Naturligtvis – jag lyckades inte till hälften som du väl kan förstå. Men min “Rolla“ var i alla fall ett godt stycke bättre än alla deras ammande dygder och lungsigtiga blomsterflickor eller melodramatiska vallpojkar. – Det var i alla fåll en menniska, och en menniska, som hade lefvat. Att jag blef utskäld af pressen och publiken, det tog jag mig lätt, ty jag hade aldrig väntat mig annat. Men hvad jag inte kan glömma, det var den känsla af förtviflad vanmakt som betog mig, när mitt arbete var färdigt. Der var något, som fattades och detta “något“ kunde jag inte sätta dit – om jag så ville taga lifvet af mig, jag kunde inte ens säga hvad det var. Men jag begrep att jag inte dugde till konstnär. Alice hade glidit ned på mattan bredvid soffan. Hon låg med armbågarne stödda mot hans knä, hakan i händerna, och såg upp till honom med stora, uppmärksamma ögon. När han slutade, tego de begge några minuter.
För öfrige Disconträtt ägande Manufacturister, hvilkas tillverkningar för förledit år utgör 2,083:023 upptages å 31 Procent « t I t ~ —* S u rn rn a I24,8?5 — “ 24,750; 200,000 188,645 100,000 44,526 863,937, M5L713', Lit. D. Till StatsUtsk. Betänk. N:r 272 i 4:de Sami. af Bihang till RiksStånd. Prof. 1817—1818- År i g r 5 <len""Utte och påföljande dagar uti September månad blef, i anledning af Konungens Befallningshafvande» skrifvelse den 6:te Mars detta år , efter öfverenskommen och Lagligen kun* .gjord Termin , Skattläggning in Loco företagen af undertecknade Andre Landtmätare, Kongl. Bäntemästare och KronoFogde samt Häradsskrifvare med biträde af underskrefne Nämnd, uppå ali inom Wermlands Höfdingedöme, Philipstads Bergslag och Gåsborns Socken, Heilio,s Silfveroch Jernverkslntressenter upplåtne RecognitionsSkog; hvarvid, till underdånig följd af Kongl. Majus Nådiga Bref den n Julii I8XI och den 21 Januarii 1813 samt HögloflKongl, Kammar* Collegii Skrifvelse den 20 December 18XI och Kongl. Majlis öfver berörde Höga Bref Nådipsc afgifne förklaring af den 14 Februari 1815, Skattläggningen kommer att verkställas på det sätt att Grundräntan både af Inägor och Skogsrymd skall beräknas etster Savolaxska methoden till minsta afgiften, elier § öre S:mt för Tunnelandet, jemte KronoTionden af de Hemman som få inägor uti Aker bestående , hvaremot sådane Hemman *om komma alt bestå endast af Skogsmark från KronoTionde befrias, intill dess Silfveryerket med vederbörligt tillstånd kan få nedläggas.
I ändamål att bereda understöd åt Majoren C. A. Fahlstedts enka är vordet hos Rikets Ständer anfördt, att Majoren Fahlstedt, hvilken år 1793 blifvit antagen till volontär vid f. d. Björneborgs regemente, under fälttåget 1808, då han tjenstgjorde såsom Adjutant åt General Sandels, vid stormningen af Wirta bro blifvit svårt blesserad i venstra armen och ena skulderbladet, hvaraf han hela sin återstående lifstid varit lidande; att han detta oaktadt deltagit uti 1813 och 1814 års fälttåg mot Norrige, hvarunder han tjenstgjorde som place-major i Fredriksstads fästning; att han sedermera varit adjutant i krigs-kollegium och ledamot i direktionen för Arméens pensions-kassa, och erhållit nådigt afsked 1834; samt att han, vid sin den 24 Juli 1841 inträffade död, ingenting efterlemuat åt enka och minderåriga barn. På grund häraf och då enkan Fahlstedt icke af staten erhållit mera än 54 R:dr i årlig pension från Arméens pensions-kassa, af hvilket obetydliga understöd hon icke kom i åtnjutande förr än flera år efter mannens död samt med kännedom om hennes nu mera försvagade synförmåga, hvarigenom hon urståndsatts att såsom hittillt förtjena sitt uppehälle med färgläggning af kartor o. a. d., har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte bevilja bemälda enka ett årligt understöd af 300 R:dr. Med afseende derå att Major Fahlstedt med erkänd utmärkelse deltagit i tvänne fälttåg och föröfrigt under sin långvariga tjenstemanna-bana ådagalagt mycken verksamhet i statens tjenst, hafva Rikets Ständer, enär af tillgängliga handlingar styrkt är att hans enka vid uppnådda 61 år med försvagad helsa befinnes urståndsatt att sig vidare försörja, ansett staten böra lemna något understöd till hennes framtida bergning, hvadan Rikets Ständer beviljat Majoren Fahlstedts enka, Sofia Euphrosyne Fahlstedt, född Schméer, en årlig pension af 300 R:dr å allmänna indragnings-staten. 64:o
Endast hvad angar det anförande af dem, att en före 1809 åtnjuten frihet eller lindring i roteringen samt BergsmansStåndets uteslutande rätt till Bergmanshernmans besittning varit förlände såsom en ersättning mot tvånget uti Tnckjerns försäljningen, förklarar Utskottet detta destomin E5 1 dre grundadt, som, utom det ingen författning sådant utvisar, det är sökanderna kändt, att den nya Roteringen öfvergick, efter enahanda method, alla slags Hemman i Riket, utan följd eller, rättighet till förändring i deras öfriga förhållanden, samt att, pä sätt Utskottet haft tillfälle, i anledning af annan väckt fråga, förklara, tillåtelsen för andra än personer af BergsmansStåndet att inköpa RergsmansHemman, på intet sätt hvarken lindrat eller försvårat de skyldigheter, som åligga Bergsmannen. 15:0 Från OeconomieUtskottet, af den 6 Juli, i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande angående [yrkad ändring af Tjenstehjon# Ridd. o. Ad. 658 Den 14 Juli. /. m. flyttningstid. Ut<koitet yttrar sig tro, att hvarken olägenheterna af närvarande flyttningstid, eller de svårigheter, soia skulle inträfla för dess utsättande till den 1 November, skola äga ruin, derest densamma varder bestämd till den 15 October samt för Stockholm, der tvänne flyltniiigstider äro, tillika till den ts April, i hvilket lall jemväl Uppsägningstiden borde en half måna d förlängas. Anseendes Utskottet likväl, sedan Betänkandet blifvit af de öfriga trenne RiksStånden bifallet, sig icke tillständigt att frångå hvad samma Betänkande innehåller, utan öfver! em nar vördsatnligen till Höglofl.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från det Högvordiga PrestStåndet af den 29 Maj, hvarigenom, i anledning af en utkommen Stridskrift under Titel: Fjerde Akten af Baron Ludvig Boyes Dinor Historia: hvad han gör och lider hos de verldr« Jiga Domare , och står till rätta på Rådhuset, Ståndet inbjuder sina respectiva MedStånd till det beslut, att, genom särskild underdånig skrifvelse till Kongl, Maj:t, på Svenska Folkets vägnar uttrycka, jemte en billig förtrytelse öfver ofvannämnde gäckande Titel, dess varma nit för Christna Religionens helgd och för Tryckfrihetens sorgfälliga och kraftfulla vård till afböjande af oredor och af de för Samhälls-ordningen skadliga följder, som genom Tryckfrihetens missbruk och särdeles genom lättsinnigt behandlande af heliga ämnen ofelbart uppkomma» Härvid var bifogad en från Högvordiga PrestStåndet särskildt öfverlemnad underdånig skrifvelse till Kongl. M tjtt, innehållande hufvudsakligen, att Ståndet, sorn förmodar att Författaren till nämnde Skrift redan är ställd under Lagligt tilltal, åtmindstone enligt 3 3 mom af TiyckfrihetsLagen, anhåller det Hans Kongl. Majit täcktes i nåder anbefalla vederbörande Embetsmän, att med sorgfällig uppmärksamhet och kraftig åtgärd följa denna. Den 8 Ju™’ *53 tfak, så att den brottslige icke måtte sakna den näpst, hvartill han enligt Lag gjort sig förtjent, och så att hans exempel må blifva v varnande för andra. Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Med anledning af det Högvordiga PrestStåndets nu upplästa ProtocollsUtdrag, 6amt dess underdåniga Skrifvelse, får jag för Höglofl. Ridderskapet och Adeln den äran tillkännagifva, det jag i kraft af mitt Embete hänskjutit detta mål till JustitieCanzleren, hvilken ock töfordnat Actor att deråt gifva den handläggning, som kan finnas vara med våra Lagar öfverensstämmande. Friherre Stael von Hollstein'.
Barometrar och Thermo* metrar 5° Bastebom se väfnad af halfsiden Bast 35 fe 5 0 „ Rep *5 5 ! 187 Inkom Utgå- Tr anmand ende sito TullTullTullProc. Proc. Proc. Eattist Se väfnad af Linne Battens Se trädvirke Bassin Se väfnad af Bomull Beck i> i Tunnor 50 3 „ i Barkar 50 3 >, Olja 50 3 Ben i, Elfenben, oarbet2dt 5 )i >, Credit upplag 500 R:dr 1 ,« „ mer och mindre arbetadt w. 2 0 „ brandt eller bensvarf och bister 25 „ Hvalfisk oarbetade eller Border 15 t „ „ arbetade W. 30 „ alla andra slag oarbe* tade 1 0 5 „ arbetade W» 50 j „ Span 1 5 Bernsten, rå och oarbetad 3 0 , arbetad W. 15 Bilder, gjutna eller huggna W • 25 s 85 tak0m Utgå- Ti anmande ende S: tO Tili - T 1 - T Lt I - Proc. bröe. bröe. Fprfardigatle af Svenska konstnärer WI 0 R. Bildhuggarearbeten WBiscuit Se porcellaine Bister Se ben Blod, Ox .*5 s 1, Blommor, artificiela alla slag WBlomsterlökar WBlomster,torkade alla slag W. Blonder Sti ] L. „ nrbetädt alla slag W „ Aska Se aska 25 J Blyarts 50 3 Blyglete eller Silfverglitt 3 0 Blysocker 35 Biar L. „ Hamp „ Credit uplag lo Sti 20 ] 1 n Ij > n 50 1 „ , Creditupplag io Sti 3 L. Bleckpulfver eller Substance W. 2 5 LBokguld äkta och oäkta W. L. Boksilfver äkta och oäkta W. Bokspån Se Spån 2å 18g Inkom Utgå- ra; ma cl.- e n ri •-* sito TullT ullT ali» Proc. proc. Prof.
Att den ej i betydligare mån förekommer i våra närmaste farvatten, är en känd sak, och Komitén har derföre i densamma ej funnit något hinder att föreslå jernfartyg för alla de ändamål så i krig som fred, hvilka hufvudsakligen afse tjenstgöring å dessa farvatten; men då Komitén ansett vår flotta böra ega en cert fartyg utan pansarbeklädnad, hvilka, bland andra ändamål, skulle hafva att befara aflägsnare haf, der de kunde komma att uppehålla sig längre tid utan tillfälle att verkställa nödig rengöring af bottnen och derå befintliga ångmachine - 9 rict tillhörande rör-öppningar, har Komitén trott sig ej kunna undgå tillstyrka, att dessa fartyg byggas af trä, för att kunna kopparförhydas, till hvilket byggnadssätt, hvad denna särskilda cert beträffar, ett ytterligare skäl förefinnes deri, att dithörande fartyg skulle nära nog ständigt vara rustade och derföre ej kunna erhålla den vård, hvarigenom jernfartygs varaktighet kan blifva betydligt större än träfartygens. I alla öfriga fäll anser Komitén de här ofvan omförmälda fördelarne af jernfartyg, hvartill ytterligare torde böra räknas den att medgifva möjligheten af en hastigare rustning, då de ej erfordra den uppdrifning, som för träfartyg, särdeles när dessa en längre tid varit å land förvarade, medtager ej ringa tid och arbete, vara så öfvervägande, att Komitén funnit sig böra tillstyrka, att, med undantag allenast af nyssnämnda fartygscert, vår flotta framdeles må utgöras endast af jernfartyg, och att således äfven de fartyg må byggas af jern, å hvilka pansarklädnad, lemnande någorlunda säkert skydd, ej, enligt hittills vunnen erfarenhet, ansetts kunna anbringas. Efter denna öfversigt af de förändringar och förbättringar, som under den sednaste tiden vidtagits inom andra mariner, samt af deras inverkan på sjökrigsmaterielen äfven hos oss, anser Komitén, innan den öfvergår till frågan om deras mera speciela tillämpning på vårt sjöförsvar, böra taga i betraktande de ändamål detta har att fylla.
Följande tabell, utvisande antalet af de under Lay-Utskottets Betänkande, N:o 25. 51 hvarje manad al de 4 sista åren samt innevarande år till Svea Hofrätt inkomne mål af ifrågavarande art, torde åskådliggöra förhållandet. Men ehuru betydligt Hofrätternes göromål således blifvit ökade, är det likväl Utskottets öfvertygelse att för arbetets fortgång hufvudsakligen endast tarfvas förbättringar i rättegångsordning och arbetssätt. I förra hänseendet hafva rikets Ständer redan fattat ett beslut af vigt nemligen det, hvarigenom domfört antal i Hofrätt blifvit så bestämdt att Hofrätterna kunna fördelas: Svea och Götha hvardera på 5 och den Skånska på två divisioner, utan att nya ledamöter erfordras i mer än den sistnämnde, sorn, för berörde händelse, skulle behöfva två. Genom en dylik fördelning sättas Hofrätterne genast i tillfälle att afgöra dubbelt så många vädjade saker som de hittills medhunnit, hvilket, enär, enligt hvad ofvanupptagne tabell utvisar, antalet af till Hofrätterne inkommande vädjade saker nu mera ungefärligen fördubblats, skulle vara tillfyllestgörande för behofvets afhjelpande; och om de väsendtligaste hinder emot skyndsamhet i Hofrätternes arbete, som förefinnas i rättegångsordningen och antagne arbetssätt, derjemte undanrödjas, i enlighet med hvad Utskottet ofvan tillstyrkt, så egde 52 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 25.. man än mera visshet derom, att det med Lagmansoch Kämnersrätternes indragning åsyftade mål skulle vinnas. Stockholm den 16 Reservationer: af Hr Cederschiöld, 11. Th.l Uti den del af Lag-Utskottets ifrågavarande utlåtande, som rörer frågan om Domstolarnes ombildning, har jag ej instämt, icke derföre att jag ansett Utskottet nu hafva bort tillstyrka antagandet af det utaf Rikets Ständers Justitie-ombudsman i berörde afseende framställda och af Herr Ribbing, medelst derom väckt motion, Rikets Ständers pröfning underställda förslag.