Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Buljongen hopkokas ytterligare och slås het på värmda krus, hvilka korkas väl, öfverbindas med ståltråd samt nedsättas uti hö i en gryta med ljumt vatten, der de få koka 2 ' / 2 timme; afiyftas derefter, men få stå qvar i vattnet en stund, hartsas och förvaras i källare. Före begagnandet måste krusen stå i varmt vatten tills, buljongen smält. Mia. Ägghvita låter hastigt vispa sig till skum, om man lägger i en nypa salt. — Ab. — En synnerligt vacker och god soja, som med lätthet kan anskaffas i hvarje hushåll, erhålles på följande sätt. Ett qvarter kross-socker och ett hälft qvarter vatten kokas tillsammans under jemn omröring, ända tills det hela blifvit riktigt brynt och antagit en svart färg. Derefter tillslås ett stop kokande vatten och tillses, att det blandas väl med sockret och får koka upp, livarpå det hälles upp i ett fat och får kallna. Tappas sedan på buteljer och är färdigt att användas. Matlagning ". Klimp till hvardagssoppor. 18 kubiktum mjölk, en bit smör, helt litet saffran och 2 rågade matskedar potatismjöl röres tillsammans i en panna, som sättes öfver elden och får under liflig omröring koka upp. Då klimpen är färdig, slås den upp på ett mindre fat och garneras med i strimmor fint skurna morötter. Högdal. Ett qvarter god mjölk kokas upp tillsammans med en bit smör af ett hönsäggs storlek, en matsked socker och en nypa sait. Sedan invispas så mycket hvetemjöl, att degen blir särdeles fast och släpper pannan med lätthet. Derpå lyftes pannan från elden och degen lägges i ett fat samt arbetas med en slef, tills den blir något afsvalnad. Trenne äggulor inröras nu väl i degen tillsammans med en nypa starkpeppar. Derefter ställes degen i ett kallt rum for en timmes tid att tjockna. Dessförinnan tillsättes likväl trenne ägghvitor, vispade till ett styft skum, under det degen sakta omröres. Sedermera tages med en matsked lagom stora klimpar och läggas i kokande vatten, hvilket blifvit tillsatt med en nypa salt.
Memorial, i anledning af ett Riks-Stånds åter remiss å Utskottets Memorial JS:o i45. Enligt från HögloQ. Ridderskapet och Adeln ankommet ProtoeollsUtdrag, är, på grund af de inom samma Riks-Stånd gjorde anmärkningar, återremitteradt Utskottets, under N:o 145, aflåtne Memorial, med öfverlemnande af reglementariskt stadgande, i, afseende på liden för tillämpningen af de utaf Rikets Ständer beslutade förändrade föreskrifter angående Bankens lånerörelse; men som öfrige 3:ne Riks-Stånd Utskottets omförmälde Memorial bifallit, Högv. Presteoch Hederv. Bonde-Stånden under den förutsättning, att Utskottets tillstyrkan afsåg endast förändrade reglementariska föreskrifter, hvilket också Utskottet anser klart följa af ordalydelsen i dess tillstyrkan, finner Utskottet den från Ridderskapet och Adeln ankomna återremiss icke kunna leda till någon vidare åtgärd från Utskottets sida. Stockholm den 19 Maji 1835. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, 1835. Fdrs tirktafBancoUtskottets Memorial N',o i5®.
4 Utskottets memorial av den 4 aug. förklarades vilande till nästa riksdag. 6 Kungl. Maj:ts svar av den 14 juli på riksdagens skrivelse av den 7 juli rörande förändringar i grundlagarna remitterades till utskottet. 6 Utskottets memorial av den 12 juli rörande §§ 46 och 56 R. 0., av den 13 juli till förändringar i T. F. 0., av den 13 juli om en ny § mellan Den 7 Augusti 1815 749 3 :o af den 20 Julii, med tillkännagif vande at Ståndet till alla delar bifallit Ridderskapets oell Adelns inbjudning: at Grundlagarna vid deras omtryckning och sedan de lagligen gjorde förändringar uti dem blifvit intagne, altid må behålla sin Titel oell sitt först erhållne datum jemte tilläggning af orden: med de sedermera af Konungen och Riks. Ständer antagne förändringar. (bilägges) 4:o af den 20 Julii, i anledning af Utskottets Memorialer 1 :o rörande Friherre Stael von Holsteins gjorde anmärkning mot Herrar Stats Secreterare Grefve Mörner och Friherre Virsén. 2 :o ang :de äskad förklaring af Constitutions Utskottet, hvarföre detsamma vägrat en af sine Ledamöter at i frågan rörande décharge för Stats Rådet, vid Utskottets Memorial bifoga et serskildt yttrande och 3 :o öfver Högvördige Präste Ståndets åter Remiss af Utskottets Memorial, angående förrättad granskning af Stats Rådets Protocoll sedan sista Riksdag. (bilägges)1 5 :o af den 20 Julii med remitterande till Utskottets handläggning [af] Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition i anledning af Xorriges Rikes StorThings Svar på den föreslagne
1 g j4 och i835. 6 Smil, 2 Af cl. 4'de Häftet. 3 i8 Bancooch Lagutskottens Memorial N:o 6. till efterrättelse, si kärt dem vara ma, att vid sina privilegier varda bibehdllne, ” Bonde-Ståndet liar förklarat sig, med bibehållande i allt Öfrigt af hvad Kongl. Kungörelsen, om inrättande af enskilde Banker eller Disconler, den 14 Januarii 1824» innehåller, såsom ändringar och tillägg i nämnde Kungörelse, antaga efterföljande, dels af Bancooch Lag-Utskotten föreslagna, dels af Ståndet eljest nödige pröfvade nya stadganden, nemligen: 1:0 att tiden för beviljandet af sådan Bank-rörelses bedrifvande i Bolag får utsträckas ända till 20 år; 2:0 alt med denna rörelse åtföljer, jemte rättigheten att, i öfverens stämmelse med redan gällande allmänna Författningar, utgifva tryckta eller graverade invisningar på Rikets Ständers Bank, också att ega utfärda tryckta eller graverade creditsedlar, ställda på innehafvaren och till betalning vid anfordran, utan ränta, likväl icke på mindre belopp, än som motsvarar 4 Rtdr Courant eller Riksgälds; och böra invisningarne och creditsedlarne vara inrättade efter af Kongl. Maj:t fastställde formnlairer; 3:o att Bank icke eger att träda i verksamhet förr, än Bolaget, utom den contanta inbetalningen, som för rörelsens början pröfvas nödig, insatt uti guld, silfver, reda penningar eller sådane fastighets-inteckningar, allmänna Verks och Inrättningars räntebärande obligationer samt adier, med undantag likväl af Bankens egna, och andra Sedel-Bankers lotlbref, som
R:dr under livart dera af åren 1860, 1861, 1862 och 1865 och af stadsfastighets fonden 40,000 R:dr under hvartdera året 1861 och 1862 samt 45,000 R:dr under år 1865, genom hvilka innehållningar den förra fonden, nu utgörande 7,500,000 R:dr, skulle förminskas med 500,000 R:dr till 7,000,000 R:dr, och den sednare, som vid innevarande års slut, efter verkställandet af den utaf Rikets Ständer derå redan beslutade indragning, kommer att uppgå till 1,125,000 R:dr, skulle blifva ytterligare nedsatt med 125,000 R:dr till 1,000,000 R:dr, samt fonden på del hela sålunda vid 1865 års utgång bestämd till 8,000,000 R:dr R:mt. Då såsom följd af hvad nu blifvit föreslaget, och af samma skäl, som vid sistlidne riksdag anfördes, Utskottet funnit sig jemväl böra tillstyrka, att såväl maximum lör låns beviljande som den årliga inbetalnings-skyldigheten må förblifva vid det belopp, hvartill de då bestämdes, äfvensom Utskottet, med afseende å de i sednare åren högt uppdrifna taxeringsvärdena å en del fastigheter, ansett det vara för Bankens säkerhet mest betryggande att under den tidsperiod, hvilken här är i fråga, bibehålla nu varande stadgande, som bestämmer att lån mot pant af last egendom å landet och stadsjord må utgå till hälften och lån mot pant af hus i städerna till en tredjedel af 1850 års taxeringsvärde, så hemställer Utskottet, 5:o att hvad af Riksdags-fullmägtige Lars Gustaf Andersson och Anders Johan Sandstedt blifvit i dessa delar föreslaget icke heller måtte af Rikets Ständer bifallas.
Maj:t att uti personalen inom Stats-Kontoret förordna den tillökning, som för utförandet af Riks-hufvudboks-arbetet kunde, vid dessa förhållanden, pröfvas nödig, samt af öfverskotterna å Stats-Verkets intrader låta anordna, så väl lämpliga arfvoden för de vid författandet af 1821 års hufvudbok begagnade tjenstemän, hvartill Rikets Ständer ansågo en summa af 1,200 R:dr böra disponeras, som ock den för omförmälda personal belöpande aflöningen, intilldess densamma framdeles kunde komma att å stat uppföras; äfvensom Rikets Ständer i underdånighet tillkännagåfvo, att de, med fästad uppmärksamhet på den allmänna vigten oell nyttan af en Riks-hufvudbok, funnit skäligt att, såsom belöning för Stats-Kamrérarens i Stats-Kontoret, vid upprättandet af 1821 års bokslut, ådagalagda förtjenst, nit ocb skicklighet, tillägga honom en gratifikation af 3,000 R:dr Banko. Ett Riks-Boksluts-Kontor, med 1 Kamrerare, 1 Bokhållare och 4 Kammarskrifvare, aflönte lika med deras vederlikar inom Stats-Kontoret, blef genast organiseradt, och Riks-boksluts-arbetet i verket satt, så att, från och med år 1822 och allt framgent, Riks-hufvudböcker, i öfverensstämmelse med formuläret, på bestämda tider varit färdiga, och för Rikets Ständers Stats-Utskott och Revisorer tillgängliga; och hafva alla de tillägg, som af Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gemensamt beslut i ts, blifvit med största noggranhet i Riks-lmfvudböckerna intagna. Rätteligen transumeradt, betygar ex officia C. Andersson, 41 — 322 — Bilaga N:o 3 till Kongl. Stats-Kontorets underdåniga Utlåtande , i anledning af 18 45 års Revision s-Berättelse angående Stat s-Ver ket. öfverDirektörs-Embetets vid Kongl. Myntverket underdåniga Utlåtande öfver anmärkningarne vid detta Verks räkenskaper för åren 1842 och 1843.
Efter dek i sednare tider, stogarne börjat fä ett efter hand ökat wärde, och erfarenheten wisat, det oaktadt förbud emot miWuShällning och öfwerdrifwen afsalu, ätstilligc ägare läka af obetänksam egennytta förleda sig att göra wida större tilgrcpp, än hwartill de i mohn af enskild andel skäligen äro berättigade och stogens äterwäxt det kan tilläta, blir Let Medes för Den 22 September. 783 för hvar och en af yttersta wigt, att fä sin lott af skiljd och sämedclst sätta sig i tilfälle, ej allenast att skydda sin egendom för inkiäcktning och förödelse, utan ock att till egen och det allmännas fördel begagna de ä marken till äfwentprs befintlige odlings-lägenherer. Och dä häraf ljusligen skönjcs, att Odal Bys uteslutande rättighet till skiftes sökande, desto mindre är förenlig med den afgärda By inkommande nyktjc, rätt, som med sädant wilkor, af den förres ägare, skulle bero, sä länge dermed npskjuta, att skogen wore ödelagd och skifte fökjakteligen i detta hänseende onyttigt; anser Lag Utffottet med rättwisa och allmänt bästa ösrvrrensstämmande tilstprka den i 4 § 19 Cap. Byggninga-Balken sökta ändring och rättclfi, i sä märto, att Ägare uti afgjärda By mä förklaras berättigade söka skifte med sine sä wäl som O dal Byns grannar uti skog och utmark med lika påföljd, somnar sadant af någon i Odal, Byn äskaS. Dock att Lagens förordnande om hwarderas ägolott efter öre eller Henmiantal, icke derigenom rubbas. Stockholm d. ZO Augusti 1809. PäHögl.Ridd. ochAdelnsLePä Högw. Preste-Ständets damöters wägnar, Ledamöters wägnar, Larl 6. Ltzernsteclt. Olok Ljurbäck. Pä Högtär. Borgare-Stän» Pä Hedcrw.
Eöredrogs å nyo och bifölls Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande, N:o 24, i anledning af de Utaf Herr Santesson, inom Välloflige Borgare-Ståndet , samt RiksdagsFullmägtigen Jacob Petter Andersson från Östergöthlands Län, inom Hedervärda Bonde-Ståndet afgifna, till Utskotten remitterade Memorial, angående företagande af en Inspections-resa å Götha Canal af vissa Deputerade inom samtlige Riks-Stånden. S. D. Vid föredragning af Stats-Utfikottets Memorial, N:o 352, med uppgift af ett misstag och förslag till rättelse deraf uti Utskottets Memorial, Njo 335, angående Stats-regleringen i allmänhet, blef förstnämnde Memorial af Preste-Ståndet godkändt att iakttagas vid Expeditionen af Rikets Ständers beslut, rörande Stats-regleringen. Prot. Utdrag ilen 11 December 1829. 31 S. D. Vid nu skedd föredragning bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 341, öfver Herr Landttnarskalkens och Talmännens Samt Herr Ordförandens i Stats-Utskottet förslag till vedergällning för Hemliga Utskottets Cancellie och Vaktbetjening. Från Vällofl. BorgareStåndet* S. D. Föredrogos å ny ö följande Allmän, na Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtanden: N:o 165, 1 anledning af yrkad ändring i Kongl. Brefvet den 7 Maji l&oj, rörande ränteved, bifölls; N;o 166, 1 anledning af väckta motioner om vissa ändringar i Förfaltningatne om Markegångssättning* bifölls } N:o 167, I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 155, 32 Prof. Utdrag den ll
» Meningen med detta sist uplästa stadgande skall väl vara, att under denna tid längtan skall upkomma hos de till säng och såte skiljde makarne att åter få råkas, likasom att, om möjligen dea ena makan år af våldsamt sinnelag, beskydda den andra ma - Ds ii 14 Mars f. m. Iean mot hans vid besök måhända våldsamma beteende. Dessa skäl synas dock underhaltiga, då man besinnar att hvad man vill åstadkomma med skilnad till säng och säte år väl att, förrän fullständig skilsmessa inträffar, hafva gjort allt för att makarne skulle försonas. Om då under detta år den ena makan skulle vilja besöka ■den andra för att möjligen inleda en försoning; om den med Utskits förslag om skillnad till säng och säte under ett års tid afsedda längtan hos makarne skulle inträffa före årets slut, och båda vilja göra ett försök att lefva försonligt, — nåväl, då blifva de straffade. En sådan lagstiftning tycker jag motverkar just hvad man åsyftar. Det enda, som man kanske borde föreskrifva, vöre att den ena makan icke mot sin vilja behöfde mottaga den andra, synnerligast om den betedde sig på något sätt våldsamt eller förnärmande Enär Utskits förslag således är af den beskaffenhet, att bortskämma lagen, om ■den för öfrigt vore riktig, men det icke är lämpligt att så här på stående fot vidtaga förändring, nödgas jag instämma i det förut gjorda yrkandet om återremiss. Frih. Creutz, Steffan: Uti ifrågav:de lagförslags 1 § står: »Der hat och bitterhet emellan man och hustru upkommit, och endera derom hos presterskapet gör anmälan eller det eljest kunnigt varder, då skola makarne af kyrkoherden i församlingen varnas efter thy i kyrkolagen säges. Sämjas de ej ändå, vardén inför kyrkorådet ytterligare varnade etc.» Mig synes att lämpligast hade varit att ställa denna oenighet makar emellan på samma ståndpunkt, som lagöfverträdelser i allmänhet.
U:dr — en årlig ersättning af 5,100 R:dr; då kostnaderna för Geijerska husets tillbyggnad, förändring till Riks-arkiv och ornering, uppginge till omkring 60,600 R:dr; och då nämnde kostnader olvifvelaktigt skulle komma att mer än tillfullo beläckas af den för Riks-arkivets nuvarande hus, om det försåldes, påräkneliga köpeskilling, uppskattad till 120,000 R:dr R:mt, hvarå äfven borde beräknas inflytande räntor under tiden; — har E. K. Maj:t i nåder föreslagit: att Rikets Ständer, jemte samtycke dertill alt Kronan, med Femtusen Etthundra R:dr Runt i byresersäitning årligen under 13 år från och med den 1 April 1861, inlöser den Stockholms stad för samma tid förbehållna dispositionsrätt öfver f'. d. Geijerska huset, mätte på Riksgälds-kontoret, lill E. K. Maj:ts disposition anvisas 60,600 R:dr till Geijerska husets tillbyggnad, ornering och anordnande för Riks-arkivet; samt att, när della verk med sina samlingar kunde dit flyttas och utväg hunnit beredas jemväl för Wilterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademiens förflyttning ur Riks-arkivets nuvarande hus vid Skeppsbron, det sistnämnda måtte på offentlig auktion, efter föranstaltande af Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, försäljas och köpeskillingen i Riksgälds-kontoret inflyta. Rikets Ständer erkänna visserligen att förslaget om Geijerska husets användande till Riks-arkiv, framkalladt af det länge insedda, snart oafvisliga behofvet af annan lokal för Arkivet än den. hvari detsamma nu är inrymdt, icke allenast är ganska lämpligt, för att på det skyndsammaste få nämnda behof afhjelpt, utan ock med hänsigt till kostnadernas inskränkande lill det minsta möjliga torde hafva företräde framför hvarje annat förslag, som i sådan syftning kan framställas; men Rikets Ständer hafva dock funnit samma förslag i andra hänseenden gifva rum för åtskilliga anmärkningar af synnerlig vigt.
Församiingarne må sjelfve ega att bestämma disciplinen inom Skolorne och att upprätta förslag till stadgar derom; dock skall alltid ett .sådant förslag underställas vederbörande Stifts-styrelses pröfning och godkännande, innan det må såsom gällande anses. 2 mom. är af samtlige Riks-Stånden godkändt, men med tillägg af Presteoch Borgare-Stånden, att varningar skola föregå, innan Skol-lärare må för felagtigheter skiljas från tjensten. Så vida icke Preste-eller BorgareStånden finna för godt att afstå från detta tillägg, föreslå Utskotten votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott om följande proposition: Den, sorn antager oförändradt Utskottens följande förslag: ”Skulle någon Skol-lärare befinnas oskicklig till förrättande af sin tjenst, eller ådagalägga ett sådant uppförande, att han ej bör såsom Lärare längre bibehållas, må Skol-Styrelsen eg,a att, efter anmälan hos församlingen, en sådan från tjensten skilja”, voterar Ja; Den, det icke vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer 2 mom. af i5 §. att erhålla följande lydelse: Skulle någon Skol-lärare befinnas oskicklig eller försumlig i förrättandet af sin tjenst, elier ådagalägga ett sådant uppförande, att han ej bör såsom Lärare längre bibehållas, må Skol-Styrelsen ega att, efter frugtlöst gifna varningar, en sådan från tjensten skilja och sådant på socknestämma församlingen tillkännagifva. § 16. 1 och z mom. äro bifallne af Ridderskapet och Adeln samt Borgareooh Bonde-Stånden, i enlighet med Utskottens förslag, så lydande: 82 Statssantt Allm. Besv.- och Ekom-Utskot tens Förslag, N.o i$o. i:o I livaije
Då nu Utsk., ehuru det har föreslagit att alla de brott, som benämnas med namn ' af rån, skola beläggas med straffarbete, från 4 t. o. m. 10 år, likväl har stadgadt att, för de nu ifrågavande brotten, arbetsstraffbeslämmelsen skulle blifva 2 till 4 år, så följer deraf, att Utsk. ansett dessa sednare brott vara af vida mindre neslig beskaffenhet än rån, hvilket icke jag för min del kan medgifva. Då jag således anser att principen, i afseende på bestämmandet af brottets beskaffenhet, också bör följas vid stadgandet af det straff, som på brottet bör följa, synes mig, att Utsk. bordt hafva föreslagit hårdare straff än som 9:de §:n innehåller. I likhet med Gr. Sparre, vet jag nogsamt, att lagen, sådan den nu är i afseende på dessa brott, som nu äro«i fråga, och rån, sällan eller alldrig numera går i verkställighet, likasom jag är öfvertygad derom att, i fall samma lag skulle bibehållas, förhållandet blifver enahanda, men jag betvifla:', att, i händelse R. Sl:r skulle stadga lika straff för dessa brott, hvilka upräknas i 9:de §:n, som för dem, hvilka anföras uti det Kap., som handlar om rån, förbrytaren skall af K. M. i någeväg erhålla någon lindring i straffet. Det exempel, som Grefve Sparre bar anfört, tror jag icke vara tillräckligt uplysande, ty om det förhållande, som Gr:n omförmält, blifvit utredt och styrkt, nemi. att man icke hade brukat våld på den ifrågasatta personen, betviflar jag att man, med riktig tillämpning af nu gällande lag, kunnat ådöma förbrytaren straff för rån. Lagen säger uttryckligen att man skall taga med våld från en person, och har man icke gjort det, blifver det också icke något rån. Då jag således icke kan finna att, hvad Gr. Sparre nyss anfört, vederlägger de anmärkn:r, jag gjort emot den princip, som här blifvit följd vid straffets bestämmande, så förnyar jag min anhållan om återremiss. Gr. Sparre:
Denna fråga heror helt och hållet på huru den må anses vara af beskattningsnatur eller ej; och som jag uti Utsk. tillhört majoriteten och ingalunda af de motskäl, sorn derstädes blifvit anförda, kunnat rubbas ur den öfvertygelse, att denna fråga helt och hållet är af beskattnings-natur, och i följe deraf gillat likaväl ingressen som liufvudgrunden till uppsättandet af det uti mern. N:o 41 uppfattade project lill voter:s-propos:r, anser jag mig i korthet böra redogöra för de motiver, som föranledt mig till detta beslut. Att ett eller två Stånds beslut, om en förut förbjuden varas ineller utförsel emot erlagd tull, innefattar ett åtagande af bevillning, likasom att ett eller två Stånds stadgande om förbud å en förut emot åsatt tullafgift tillåten varas ineller utförsel utvisar att delta eller dessa Stånd vilja undandraga sig ifrån denna bevillnings erläggande, kan väl ej nekas; och i följd deraf synes det mig klart, att denna fråga, hvarom nu discuteras, måste blifva hänskjuten under rubriken beskattningsfrågor. 7:0 §:n Rtg.Fin ålägger Bevilln.Utsk. att opåmint vid hvarje riksdag uppgifva de allmänna grunderna till den blifvande bevillningen. 7r§:n Reg:F:n utvisar, huru förfaras skall, då skiljaktig - Den 5 April f. m. het hos RiksSt:n om dessa grunder, m. m. uppstår; samt uttrycker slutligen, att, då fre Stånd alsia hvad ett särskildt Stånd yrkat, men delta Stånd ändock vid sin mening blifver, eller stanna två Stånd emot två, frågan uti dessa fall uti förstärkt StalsUtsk. afgöras skall. Enligt 60 §:n Reg.F:n höra sjö- och landt-lullsafgifterne till de hevillningar, hvarmed statsverkets behof böra fyllas.
Då således 2:ne Riks-Stånd, nemligen Borgareoch Bonde-Stånden, beslutat, att ofvannämnda creditiv skall upphöra, men de 2:ne öfrige Stånden förkl arat, att detsamma bör fortfara, så och för den händelse hvarken Ridderskapet och Adeln eller Preste-Slåndet antager den inbjudning, Utskottet nu får till sistbemälde 2:ne Riks-Stånd framställa, att, i fråga om detta creditiv, förena sig med Borgareoch Öonde-Stånden, måste, för tillvägabringandet af ett gemensamt beslut härutinnan, jemlikt Regerings-Formens 69 §, omröstning anställas uti Förstärkt Stats-Utskott; för hvilket ändamål Utskottet föreslår följande voterings-proposition: Den, som bifaller, att det, vid 1840 och 1841 års Riksdag, beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade undsättnings-creditiv af 100,000 R:dr må upphöra, röstar Ja; Bih. till it. St. Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för behöfvandes undsättning vid och efter inträffande missväxter jemväl anvisa ett creditiv af Etthundra Tusen Riksdaler, att i Riksgälds-Contoret lyftas, när Kongl. Majit finner de för öfrigt anslagna tillgångarne vara otillräcklige5 dock bör hvad, som å detta creditiv, lyftes, af först inflytande tullafgifter för spannmål återbetalas. Beträffande användandet af de Lill Kongl. Majits Nådiga disposition anvisade undsättningsmedel, så hafva väl samtlige Riks-Stånden förklarat, det de ansågo förändring böra ske uti de i detta hänseende vid sistförflutne