Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Uggla, Göran Gust., i anseende till fortfarande sjuklighet afsagt sig sin plats såsom ledamot af Bevilln.Utsk., men anhållit att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen; hvilken begäran blef af R. o. Ad. bifallen. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ny ledamot i Bevilln.Utsk. efter Hr Uggla. Den 17 November f. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hofcapellmästaren Benvald, jemte uttryckande af sin erkänsla för R. o. Ad:s välvilja att tillåta honom och hans hustru, till förmån förde brandskadade i Wenersborg, få i Riddarhussalen uppföra en concert, tillika anmält, att concerten, i anseende till hans hustrus sjukdom, icke kunde äga rum å den förut utsatta dagen d. 22 dennes, och anhållit att i stället för ändamålet få begagna salen d. 2g i denna månad; hemställande H. Ex., om R. o. Ad. skulle behaga till denna anhållan lemna sitt bifall. Ropades ja. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M., nemi.:
Dagny har, som bekant, vid föregående tillfallen behandlat ämnen af liknande natur. H deii utredning, som företogs för att utröna kvinnans stallning i postverkets tjänst, gjorde Förbundet ett ej oväsentligt iuliigg. Vi meddelade på, sin tid en utförlig redogörelse för siviil själfva f r i g m som Förbundets åtgärder i saken. (Se Dagny h g. Vi vilja afven här, med stöd af en niaingiirig inblick i de förhå,llandeu, som röra den arbetande kvinnan i viht land, samt efter talgen kännedom om det ofran &amp; beropade förslaget, söka visa hurusom det sistnämnda; i hvad som angiir telegrafisternas ställning, i rissa afsee~den sliigit iu i en retrograd riktning. c Den omorganisering af teiegraf~erket som det af telegrafstyrelsen till Kungl. Naj: t inlannade förslaget innebur. ä r, som bekant, närmast föranledd af telefonens införlifsaniir med telegrafen. En förstärkning af personalen och en omreglering aaf löneförhallandena blifra naturliga följder af de båda verkens sammanslagning, genom den nuisenliga ökning af arbete som härigenom uppstått. Till grund för den nya löneregleringen lägges först och främst en n i indelning af telegrafstationerna. Dessa skola. iiidel&amp; i nio klasser, beroende p&amp;: göromålens omfattning,. uppbördsmedlens storlek, ansvaret, samt vikteii i ' tekniskt afseende genom stationernas läge. Alla ordinarie telegrafister (med telegrafist förstås numera utexaminerad 7~uidig telegraftjänsteman) h a hittills åtnjutit en lön af 900 ' kr. Antalet ordinarie telegrafister uppgår f. n. till 210. Af dessa äro ungefär 100 föreståndare för stationer och .åtnjuta således utom lön fri bostad. Enligt det nya förslaget skola vid de 2: ne lägsta klas-.
Ali veiordra backstugors inrättning i den ust slgl, att population derigenom ökas, som här blist wir namnt, ar, i min ranka, ett stort oeconomi kt mistrag, dä man beiragrar, att det hnfwudsakliqen ökar tiggarehopcn och morkaliteten. Utan arr derjemte sä mycken jord upbrukades, akt ett hushall deraf kunde hafwa sin söda, borde aldrig nagra hus eller backstugor tillätas, deras äboer blifwa tärande i stället för närande medlemmar i Staten; more det ej mäld, borde de svin finnas, för den orsaken. raseras och afskaffas. Grefwe De la Larclia: Jag tror mig redan hafwa bestämdt yttrat, atr del är längt ifrån mig under denna clasi wilja inbegripa den werkelige uslingen, den olycklige som ej genom arbete kan förtjena sitt eller de sinas bröd; för dem äro fattighus och socknarnas skyldighet att dem underhålla gansta »ydligt genom författningarne stadgadt; vin de efkerlefwaS, tror jag till och med de inom en korrt tid ä hwarje ort skulle erhålla sin nödtorft. Men det är för frista fullkomligen arbetsföra mennistor, hwilka föredraga att genom etr skadligt prejeri nägreweckor af äret förskaffa siget makligt uppehälle den öfriga riden, som jag yrkar denna ökade afgift som jag tror den wara lika rättwis, som den blefwe gagnande för jordbruket. Grefwe kocks, Larl Llaö», förenade sig med Grefwe Andra Del - Den io Augusti. Grefwe Os la. 6ar6ie, med den tilläggning, alt i Westergöthland u!i Taxerings - Commilöerne derstädes den princip alud warit följd, art hwarje backstuguhjon stulle erlägga 2 R:dr, och tillstyrkte han således, akt deras afgift mätte höjas. Herr Landt Marskalken proponerade, att afgiften marle höjas för arbetare, som ej arv lagstadde och i årstjenst. Repades
Det måtte vara en ovilkorlig medborgerlig rättighet för en hvar, och i hvilken ålder han är, att få flytta från ett ställe till ett annat inom Riket. Om till exempel någon, missnöjd med att längre vistas på Gottland, öfverflyttade till fasta landet, kunde väl det kallas missbruk eller oskick? Eller egde man då alt Deii c) Januarii. till Ön återförvisa den, som ville häldre förblifva på fasta landet. Grefve Possej Arvid: Då jag i Ekonomiutskottet biträdde den tanka,( som Betänkandet innehåller, var det i den öfvertygelse, att den föreslagna undersökningen sj skulle vara alldeles utan nytta, emedan derigenom skulle kunna upplysas, att det ej är möjligt till vapenöfning uppbåda de Bevälingsskyldige i Lappmarken, genom hvilken åtgärd man omsider vid bommande Riksdagar kunde slippa ytterligare motioner i detta ämne. Detta är motivet för min tillstyrkan af undersöknigen, men om Ridderskapet och Adeln anser den öfverflödig, har jag visserligen ej något emot, att Betänkandet afslås. Friherre Cederström: Jag har begärt ordet endast för att till Protocolllet yttra, det jag lemnar Grefve Frölich fritt att tro sig hafva rigtigt uppfattat hvad jag i detta ämne sagt, äfvensom fritt att göra sådane jemförelser, som dem han framställt, och hvilka ej förtjena vidare svar af mig. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg EkonomiUtskoltels Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Nej. >33 Den 9 Januari!, s I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall å EkonomiUtskottels Betänkande, Ropades äfven Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, örn Ridderskapet och Adeln behagade afsJå berörde Betänkande, Ropades starka Ja.
N:ö 145» angående Riks-Slatens Sjunde Hufvud-Titel ; N:o 146, angående bidrag af Stats-Verket till Arroéens Pensions-Cassa och Amiralitets-Krigsmans-Cassan ; t o N:o 147, angående Riks-Statens Attonide Hufvud-Titel, jemte bilagor: N:o 148, i anledning af Motioner, rörande förändring i nu varande Fångföringssätt samt ersättning för brottslingars gripande, vårdande samt förseende med sängkläder; och N:o i4g, i anledning af Kongl. Maj:ts , i Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, gjorda framställning, angående medel till ombyggnad af den så kallade Lejonbacken vid Stockholms Slottj N:o 150, angående Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel; och N:o 15?, angående regleringen af anslag gen under Riks-Statens Tionde HufvudTitel ; Hvaremot Stats-Utskottets Utlåtande, N;o 344, angående regleringen af Utgifterne un» der Riks-Stalens Sjette Hufvud-Titel, bifölls, Prot. Utdrag den 22 Maji i82gi io£> Från Hedervärda BondeStåndet, S. D. Föredrogs ytterligare och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconornie - Utskottets Utlåtande, N:o 106, angående väckt Motion om upphäfvande af allt tvång , i afseende på leverans af kol till vissa Bruk. S. D.
R:dr 25,ooo: samt såsom bidrag till kostnaden dels för en ny anatomioch disectionslokal, dels för observatorii fullbordande 10,000: B) Arliga Anslag till stipendii-understöd åt medellösa studerande, hvilka ämna beträda den presterliga banan R:dr 2,000: till extra aflöning och arfvoden åt yngre akademiska lärare „ 5,000: till förökande af det akademiska bibliothekets inköpsfond „ 6,000: och såsom löner, a 1,600 R:dr, till sex nya professorer, nemligen: i kyrko-historia m. m., i pharmaci och medicinsk kemi, i theoretisk och offentlig medicin, i geologi m. m., i forn-nordisk språkoch ålderdoms-kunskap, och i zoologi. 9,600: Consistorium Academicum i Lund. A) Anslag för en gång såsom ersättning af kostnaden för en med universitetets medel tillämnad byggnad för den anatomiska institutionens behof, R:dr 9,468: för grundläggning af en så kallad estetisk samling „ 1,000: och till anskaffande af en räknemachin för den mathematiska inrättningen „ 1,900: B) Arliga anslag för särskilda samlingars och inrättningars behof
Men si, det skulle vi inte gjort, för med ens vi vaknade, var allt som svarta natten. De hade gått ihop i topparna, ser I, de där förbaskade hvita blombla’na. Som lycka va’, hade vi yxorna med, så vi kunde hugga oss ut, annars hade vi vurti lefvande begrafna. För di blommorna ä som människoätarne, si, di släpper aldrig sitt tag. Pojkarne gapade men sågo litet ovissa ut i ögonen. — Kunde de vara så stora? — undrade någon dröjande. — Jösses — svarade båtsman Söderberg och spottade. — Det finns väl större saker än det. I skulle bara sett Great Eastern — något annat än skutorna där nere, det minsann! — I kan tänka er en smula, hur där såg ut, när jag en gång — jag var välan 35 år då — skulle gå upp i vanten, och så det tog mig en hel månad, innan jag hann till tredje virflingen. — Åh, det var väldigt — ropades i korus. Då kom gubben riktigt i tagen. Han såg händelsen för sig, som hade den passerat i går, och slog knutna handen i tågstumpen. — Ja, ta mej fan stod jag inte och besinnade mig länge, innan jag vände om. För si där oppe till väders var saker att se på, må I tro. Där fanns krogar och danshus i hvartenda block och fullt med folk, och de gjorde inte annat än roade sig, så länge pängarna räckte. Men si jag hade vurti gammal gubbe, innan jag hunnit till märsrån, och nog ville jag väl hem ett tag och se Blåsut. Nu började den stora varfsklockan ringa. — Se så — afbröt han tvärt — go avé, som engelsman säger ... klart till skaffning. Så gick han stelt och långsamt in i huset. Där både sken och doftade det af såpa och vatten. Rummen stodo svala och rena som en skuta strax efter kvällspolningen och fina som kaptensfruns hytt. Och så mycket härligheter huset rymde. Koraller och snäckor i rundlar och rutor och pyramider och halfcirklar, på bord och på golf, så att man icke visste, hvar man skulle börja att beundra.
Af räkenskaperna hafva Revisorerne äfven funnit, hurusom' för åren 1810, t§ii och 1812, någre få personer erhållit Fått, utan ätt dertill hafva vaiit berättigade, så vida de det föregående året icke bevisligen ägt,någon tillverkning, eller derföre sig angifvit. Revisorerne hafva väl erhållit den underrättelse, att o-nförmåIte personer i början erhållit dessa Fån, i följd af deras på tillverkningar grundade Disconteringsratt, samt, att då Fåntagaren icke vid förfallotiden kunnat inbetala Fånen och, genom anställd Fagsökning, deras obestånd och Fondens förlust Varit att befara, Kongl. Collegium, efter å Fånen erhållne successive inbetalningar, beviljat omsättning af återstoden emot godkänd säkerhet; men då en sådan oinsättning, utan tävisad tillverkning, strider både emot Discont-Fondens ändamål och Reglementets föreskrift, hafva Revisorerne ej kunnat undgå att denna omständighet anmärka, med det utlåtande tillika, att Revisorerna synes, som sådana Fans beviljande eller qvarstående hädanefter ej höra tillåtas. Tion - 94 Den f» Mars.' Tionde §. uti 1779 års Kongl. Reglemente stadgar uttryckligen, att ett förfallet Lån ej må med ny Revers inlösas, utarl måste det äldre Lånet åtminstone åtta dagar förut vara betalt, innan det sednare meddelas; men Revisorerne hafva häremot inhämtat, att Kongl. Collegium i det stället låtit Låntagarne , vid Lånens förfallotid, emot afgifna nya Reversaler och ställd-säkerhet, omsatta dern. Och om äfven, på sätt härvid blifvit tillkännagifvet. ett noggrann! iakttagande af ofvannärnnde föreskrift skulle medföra olägenhet och i betydlig män minska den fordel för Mapufactui isten och Fabriks-Idkaren, sorn ändamålet med Manufat tur-Biscout Inrättningen synes fordra, hvarom äfven Revisorerne ät o öfvertygade; så hafva dock Revisorerne, enär Kongl.
Fröken Klemming är en sångerska, som oupphörligt går framåt. Hennes Margareta var i allo utmärkt o c h väl förtjent af det bifall, som kom henne till., del. Ofriga uppträdande äro alla kända o c h värderade i sina resp. roller. Körerna gingo präktigt och gjorde sig genom omplacering bättre gällande än förut. Det hela gick med lif och lust under hofkapellmästar Nordqcists egen ledning. Bland den fulltaliga publiken rådde hela aftonen den mest animerade stämning. I dag fredag gifves » Faust » för 200:de gången. Margaretas roll utföres af fröken Ek. Denna opera gafs första gången härstädes den 25 juni 1862, men rönte då ej större bifall, än att den på ett år ej uppfördes mer än 19 gånger. I morgon lördag gifves » Carmen », hvarvid titelpartiet utföres på italienska af fröken kSigrid Wolf, en dotter till den framstående skådespelerskan fru Lucie Wolf i Kristiania. Fröken W. har i tre år studerat för Pauline Viardot-G-arcia i Paris. — T o - readorens roll utföres af hr Oskar Lejdström, hvars vackra röst är välkänd från en mängd konserter. H r L. uppträdde för några år sedan på Nya teatern som Max i » Alphyddan ». — Don Josés parti gifves af hr Brun, hvilken här har en af sina allra bästa roller, samt Micaelas af fröken Karlsohn. Lördagens föreställning lofvar sålunda att varda ytterst intressant. Svenska teatern. Den andra nyheten å denna scen har utgjorts af Johan Jolins bekanta skådespel » Mäster Smith eller Aristokrater äro vi alla ». AU stycket på den tid, då det skrefs, skulle väcka berättigadt uppseende och berättigade loford, var naturligt. För vår tid passar det emellertid ej med sina gråtmilda scener, sin onaturlighet o c h sina knalleffekter. Det enda, som för vår tid qvarstår som njutbart, är del humoristiska elementet. Detta framhäfves här på ett synnerligen lyckligt sätt i Kolmodins roll. Denna har ock erhållit den ypperligaste representant i hr Hohnqoist, hvilken af den godmodige och sant humoristiske smedsgesällen ger en förträfflig bild.
Det var med visshet derom att många ärender derförinnan borde handläggas, som han yttrat till flere ledamöter, att han trodde frågan om val af II. o. Ad:s Riksdagsmän ej skulle i afton förekomma, utan att han efter justeringens slut ämnade göra hemställan om St:ts åtskiljande, och såvida några ledamöter derigenom blifvit föranledda att aflägsna sig, och ej fingo deltaga i öfverläggningen om denna fråga, kunde de anse sig hafva blifvit harrade, hvartill Hr Gr. o. Landtm, tog för afgjordt, att ingen bland St:ts ledamöter ville gifva anledn. För sin enskildta del hade Hr Gr. o. Landtm, vandt sig, och skulle han, om E. o. Ad. ville oaktadt denna framställning, företaga frågan, sitta qvar så länge E. o. Ad. ansåge behöfligt för ärendets afgörande. Frih. Don 15 J ann ar!. 33 Frih. Paykull: Med Hr Gr. o. Landtm.-s förklaring anser jag mig tillfredsställd. Jag är öfverlvgad, att Hr Gr. o. Landtm., med sin stora vana vid ärenders behandling, icke kunnat yttra sig bestämdt ang:de upskof med föredragningen, då sådant är en sak, som lärer bero på U. o. Ad ensamt. Någon öfverraskning torde väl i alla fall icke kunna ifrågasättas om Betänk, nu företages, enär vi alla påminna oss, att redan för flere veckor sedan denna dag dertill biet bestiimd. Gr. Sparre: Emellan förev:de fråga och jernvägsfrågan före ter sig den skillnaden, att Hr Gr. o. Landtm., före början af detta plenum, i flere ledamöters närvaro tillkännagifvit, att framställning skulle göras till St-.t om det ville åtskiljas, sedan Exped.Utsk:s Förslag till underd. skrifvelse!- blifvit föredragna, och att det icke vore sannolikt, att Sl:t ville derefter företaga ärendet. Så som den siste talaren upfattat ordet öfverraskning, kan det här icke användas. Gr.
Jag har ingenting emot, att en undersökning, en utredning göres; ty alltför gerna må hvarje anspråk framställas och pröfvas; men jag afstyrker, att bifall må lemnäs till detta outredda betänk., hvilket synes böra återremitteras, på det att man sedermera må tillse, huru man skall göra framställningen till Konungen. Frih. Cederström: Det var i anledn. af Ilr Atiekarsvärds yttrande, jag begärde ordet. Han hemställde lill R. o. Ad. att bifalla detta betänk.; han framställde en tafla af ställningar och förhållanden, som borde verka på eder opinion, mine herrar! och att af politiska skäl, som synnerligast skulle anslå känslan,^ borde vi medgifva den föreslagna lindringen för jordbrukare. Hvad vill det säga: Jordbrukare i Sverige sedan 1809; jo, alla slag af Svenska medborgare; hvilka på grund af 9 §:n riksd.beslutet af d. 2 Maj 1810 äga rätt att förvärfva och besitta jord öfver hela Riket, af hvad natur och beskaffenhet som helst. Då sålunda hvem som helst kan besitta de hemman, hvarom här är fråga, så äro de ock i alla classers händer. Men dessa politiska skäl å sido, öfvergår jag till rättsgrunden för statsreglertn. Yi hafva för några dagar sedan öfverlagt om 2:dra hufvudtiteln; der hade StatsUtsk. tillåtit sig att föreslå en indragning af ioj,ooo r:dr b:co, här deremot föreslås en ny ut - 5ao Den 9 Maj c. m. gift af icke mindre än 176,000 r:dr, oell på 3:dje hufvudtiteln, som i qväll blifvit återremitterad, har StatsUlsk., i stället för atl anvisa de några och 60,000 r:dr lör beva-rtns exereering, som Konungen äskat, föreslagit indragningar af armeen till höger och venster, icke lör att på delta sätt bereda större öfning åt bevartn, utan hufvudsakligen lill lindring åt rustoch rotehållare, hvarvid äfven båtsmanshå I le t fått sin portion.
Depositions-hvalfvets begagnande har nästlidet år Depotitiominflutit 880 R:dr 25 öre. De samma år inlemnade deposita Egnande uppgingö till ett antal af 182 stycken, deraf under året åter uttogos 145; och utgjorde antalet af i Banken qvarstående deposita den 22 nästlidne September 113 stycken. Låneoch Kreditiv-rörelsen. § 34. Under år 1861 hafva af de från Banken utgifna äldre Fran Bankm Låne-banko-obligutioner (förr kallade Låne-bank o-attester och uf;fna rfnle~ P V barande skuld Lane-banko-kapitaler) bill vit inlösta: förbindelser. 3 Obligationer å 4| procent, till belopp af . R:dr 2,562: 54. 6 d:o å 4 d:o „ „ 900: - 1 d:o k 3 d:o „ „ 150: — tillsammans R:dr 3,612: 54. hvarigenom Bankens skuld i förbindelser af detta slag minskats till R:mt R:dr 473,829: 64. Nedanstående Obligationer, hvaraf under revisionsåret icke någon blifvit hos Banken till inlösen företedd, balanseras fortfarande till följande belopp, nemligen: Obligationer för inlemnadt Silfver (så kallade Silfver sedlar) 402: 34. Realisations-obligationer (utfärdade för Riksgälds-sedlanies inlösen) 337: 50. Obligation för 1830 års upplåning (till förlag för Handelsock Närings-Diskonten) 187: 50. § 35. Jemlikt § 136 i Reglementet, hafva, den 31 DecemAfbetalning 3 ber nästlidet år, 22 stycken af Riksgälds-Kontorets till Banken utkontoret» färdade obligationer för 1808 och 1809 årens krigskostnader å 4,000 *kuid tai R:dr Banko hvardera blifvit infriade, samt ett års ränta k 4 proBankencent å det vid 1860 års slut återstående skuldbeloppet erlagd; Revisorernes Berätt. ang.
Af den sisla talaren är jag deruti förekommen, att han hänvisat R. o. Ad. till föl’eg:de Ständers beslut i afseende på frågan om Hallands rotering. Jag kan likväl icke med honom instämma deruti, att någon den ringaste billighet finnes för att denna provins skall åtnjuta fördelar, som hela det öfriga Sverige icke får begagna, utan tror Ivertom, att det är en af lagstiftningens första och förnämsta skyldigheter att tillse att bördorna någorlunda jemnt fördelas emellan samtliga hemmansägare i Svea land. Redan vid 1828 års riksdag beslöto R. St., då de underkände den roteripgs-skyIdighet, som ägt rum enl. 1826 års instruction för roterings-eomiteerna, hvilken af Konungen förklarades vara provisorisk, att den lill ordinarierotering skyldiga jorden skulle från extra-rotering skiljas och med ordinarie-rotering beläggas. Med anledn. deraf utfärdades 1833 års förnyelse af 182G års instruction med modificationer, och vid 1834 års riksdag hafva R. St. godkänt fortfarandet af den ordinarie-roteringen och jemkning af extra-roteringen i skrifvelse till K. M. af dtm 10 Nov. i 834, den 29 Dec. samma ar, samt den 5 Jan. 1835. Då nu Statsoch Ekon.TJtsk:n vid innevar. riksdag företagit sig att på grund af enskild motion föreslå, att de åtgärder, sorn i följd af Konungs och Ständers sammanstämmande beslut blifvit vidtagna i afseende på roteringen i Riket, skola förklaras ogillliga och icke lända till verkställighet, samt att Hallands Den i3 Januari e. m. provins skall efter en annan cathegori blifva behandlad än den öfriga jorden i Riket; så har dervid väl förekommit, att man inom Ulskrn ansett provinsen
Uran »vilkor as någon annans deltaga,, de, eller af namn som hälst, att de Viffvpar, som i inkomst njuka Z,Ooo N:dr. B:co eller dcröswer, ffulle pa den bcwilliung De, alster nu faststälde grunder komme art erlägga, betala en förhöjning af go proCenr; weil med wilkor af de andre Ståndens deltagande, dock med undantag för penninge löntagare, alt hwar och rn, som njuter en ärlig inkomst as i,;oo B:co och dernröswer ä stn ester samma grunder stadgade bewillning alogs sig att erlägga en tillökning af 20 proCenr. Detta hade Preste Slandet bewiljak, med tillägg af den billiga »väntan, att Preste Ständer hädanefter matte se sine privilegier äsw.n af de andre Skänden skyddade och skonas för asta »vidare försök kill minskning i Dest Ledamöters lönings lvu kor, hwilka, underkastade en billig granffning, Herr Biffopen »vöre öjrvertygad ej ffustc synas öfwerdrifne. Deputationen asträdde utbeledsagad efter wan« lighcten. Up - Den 4 December. 24; Uplästcs ett Dielamen af Herr köni§, kskr, sa lydande: Wid nu sörewarande öfwerläggning rörande Betänkandet om bränwins bränningen torde mig tillätas fä wäcka Högloft. Ridderskapet och Adelns upl«ärk!ägrhet pä följderne af en deri projeckerad tillåtelse för flere obesutne Personer alt fä idka bränwinS bränning. Jag gär icke ifrän min en gäng yttrade tanka, alt Torpare mä med HnSbondenS tillstånd sä bränna. Narurligkwis bör det ej dä ske, utan Torparen har något jordbruk och någre kcealur, och wid Hemmanet tillgäng pä skog; men jag gjorde pä samma gäng det förbehåll, alt hwarken Soldat, Ryktare. Bärgman, Strandsittare eller inhyseshjon borde erhälla en dylik tillätelse.'
Lnsr nu likväl b) sättning i l!et fsll, llä vill utmätning bo8 Aslclensr LM MZLoK stt Zsläs weö 8skns8, är fuNKomIiKt vfvere«88l8mmsnäe meck klew Zrvnä8St8, bvsrpä ofvsnberörlle Usrorllmnv' bvilsr, eller stt b)-8sttninA är rsttinritiK 8Z86M tvänMMkllel ntt törmä Aslllensr till srsmleuiiisiläs sk 8»»s tillKsnAsr, men bör uppkörs, l?ä, Aenom sfträllsnlle st' Ksn8 bo till eoneurs oell bouppAiften8 ellliAN isslsnöe, en st IsMlittsren ^oclksnll bexisninA erbällit8 lterom, stt AsI6enär ieke lior nZMil tillAsn^ förllolli; kvilket är stubin lie tebe blott i trsAs om lle vexlsr somt löpsnlle t'öi »kritninAsr oell invisninAsr, 80M bötvö llerötz 8tränAö8te exseeutivs bröst i beier!!, utön oek i sfseencle pä t'orörinAgr i sllmänbet; vill KonZl. Nsj:1 Iisrrueäelst i käller före8lä Dikets 8tsnlier, stt, mell uppkstvönlie sk lien i Ron^I.