Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådana indragna boställen administreras sedan af en s. k. Boställs-Direction inom hvart Reg:te. 3) Regrtsskrifvarna uppbära alla arrendeinkomster af indragna boställen, jemte öfriga till löningsfonden anslagna medel, och redovisa dem till en s. k. Lönings-Direction. 4) En Lönings-Direction är tillsatt vid hvarje Regrte, hvilken åligger att fördela alla lill befälets aflöning anslagna medel, på grund af den utaf K. M. fastställda nya aflöningsstaten. Sådan är hufvudgrunden till den nya löneregleringen. Första årens erfarenhet visar redan, att det åsyftade ändamålet — en bestämd lön på bestämda tider — svårligen kan vinnas genom det vidtagna administrationssättet af de indragna boställenas afkastning. Boställs-Direct:na skola ombesörja boställenas bortarrendering. Om af denna åtgärd, ehuru analog med de så mycket öfverklagade 3o-års-arrendena, likväl icke samma olägenheter böra kunna befaras, om det reglemente, K. M. låtit utfärda för nämnde Directtr, strängt tillämpas, och således arrendeafkastningen alltid, vid påräknad tid, kommer Lönings-Direct:na tillhanda; så uppstår likväl ett förhållande, hvarpå man icke synes hafva tänkt, enär det helt och hållet strider emot den nya löneregleringens anda. Försäljning af spannmål är nemligen ej lika lätt verkställd på alla orter, och det finnes provinser, der den, vissa år, är nära omöjlig. När det nu inträffar, att LöningsDirect:n ej kan i penningar realisera den af indragna boställen och kronotionde erhållna spannmålen', upphör dess förmåga att kunna utdela lönerna, och löntagaren har då, likasom förr, väl spannmål, men inga penningar, endast med den skillnad, att han nu ej får, som förr, sjelf disponera öfver sitt lilla spannmålsmagasin. Detta exempel är icke en blott fiction; ty förhållandet har redan inträffat vid mer än ett Reg:te.
Utskottets den 5 dennes afgifne samt den 10 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtanden, N:o nio I anledning af väckt motion om byggnader å Soldate-Torpen vid Öster - Btea 17 November e. m; gölhlands Lif-Grenadier Regementen, saint desse Regementens befrielse fran bevakning Vid Wadstena Corrections Innrättning. N:o 211, I anledning af Herr TreHenbergs, C. G, Motion örn stadgande af vissa föreskrifter , sorn böra iakttagas vid upprät • tande af förslag till Civile och Mili tah e tjenster. Ut Supra. Uld rag af Protocollet, ballet bos Högloflige Ridderskapel oell Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 17 November 182 3. §. D. Vid Förnyad föredragning af Revi 11» niugs-Lag samt Allmänna Uesvurj och Oeconomie-Utskollens ej mindre den 8 sistlidne Julii under N:o 124 afgifne, samt den 22 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Bctänkande, öfver det af Comiterade till utarbe*- tande af plan för en förbättrad Fallig-vårrl undcrdånigst inlämnade förslag lill en allmän Stadga för fattig*-vården i Riket oell Tiggeriers hämmande, jemte någre Riksdags» Fullmägtiges i samma ämne ingifne serskildte Memorial; än oek deri a5 sistlidne Oclober under N:o 209 meddeldtc, samt den 3i der]>å följde e, 111. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid förslnämdc Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Utskottens berörde Utlåtanden alsia, med tilläg, att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i un» Ridd, o Ad, Prot. 10 B, ?, Afd, itt en i 7 I'?
Man har förmodat, att genom ett lika enkelt svin naturligt uppdrag denna Corps skulle säl - Memorial N:o 86. tas i författning att bewaka formernas iakttagande, utan att kunna öfwerskrida gränsen af sina rättigheter, och man har i detta afseende föreslagit att alla publika Acter och Författningar, af hwad namn svin helsi, skulle, för att bl isma gällande, först hos Högsta Domstolen inregistreras, men som icke skulle äga att yttra sig öfwer deras föremäl eller innehåll, utan endast ägde att undersöka om de behörige former wid deras föresläende och beslutande blifwit iakttagne, och som endast, i händelse nägon säd au form blifwit uraktläten, skulle äga att dcrwid göra anmärkning och att neka Actens införande uti sina Protokoll, till desi att den försummade formaliteten blifwit i ordentlig wäg äterställd och saken således kommit i sitt lagliga slick. Man har uti denna inrättning trott sig finna mänga fördelar och föga olägenheter, och Constitutions-Utskottet, som icke welat helt och hället förkasta denna, af en desi Ledamot gjorda, framställning, har ansett den förtjena att åtminstone närmare fästa Allmänhetens uppmärksamhet. Dä Constitutions-Utskottet nu härmed sär sluta sitt yttrande öfwer wilkoren för en Representationsförändring, äterstär för detsamma endast att tillägga, att hwad sättet och detailerne angär, har det ej kunnat annat än sinna, att det ena mäste bero af omständigheterna och ögnablicket, och att de andra mäste ankomma pä en mängd dels Statistiska, dels Oeconomiska och Politiska förhällanden. Utskottet, som funnit detta omsatta sädanc kunskaper och undersökningar, som giuge lika mocke t öfwer desi förmåga, som gränsen af desi arbete, wägar endast hos fina Respectivc Principaler anställa, att desi arbete mätte bedömas, icke efter desi warde, men efter afsigten att i kraft as sitt Åliggande icke säga annat än som war enligt med öfwertygelse och som 518 Expeditioner lill Riks-Ständen. ätminstone för det närwarande skulle sörblifwa oskadligt.
Var det verkligen samma barnaflock, som så lifligt stod i mitt minne från sommarens början, dessa raska gossar och Vikt Längd 1891 Flensburg. flickor med brynta kinder och af belsa lifvade ansikten? Före afresan undersöktes noggrannt barnens helsotillstånd, hvilket antecknades jämte deras vikt, längd och vidd öfver bröstet. Vid hemkomsten gjordes ny undersökning enligt samma plan. A f nedanstående tabell, där dessa uppgifter äro sammanställda, synes, att alla utom två, hvilka ledo af kronisk bröstsjukdom, tilltagit ganska betydligt i vikt och flertalet äfven i längd och vidd öfver bröstkorgen. Dessa tal visa säkrast och bäst den nytta barnen haft af sin vistelse på landet. Bröstvidd Ökning Vid Namn Dreifaldt, Fanny Svensson, Eleonora 1 0 Johansson, Hilma.,. Green, Nanny Eosendahl, Hildur ... 9i Johansson, Lovisa ... 13 ' Andersson, Sigrid ... 1 2 Brun, Signe _. Karlsson, Otto Hansson, Herman ... 1 0 12 Karlsson, Bror 9i Ljungkvist, Anton ... 10j Westerström, Joban 13 Karlsson, Johan. 9] Obergsson, Bror. 9] Andersson, Axel. lungtuberk. Bleksiktig, bronch. Något blek. Blek, blodfattig Svårt hjärtfel Täml. godt hull D o: Vid hemk. Oförbättrad Betydl. förb. Friskt uts. Bättre Betydl. förb. Innan jag slutar denna lilla korta redogö- relse, anser jag det som en kär plikt, att till Eder ärade läsarinnor, som njuta af ett lyckligt hem och älsken en klok och välsignelserik välgörenhet, ställa denna uppmaning: när nästa sommar stundar och samma upprop ljuder, glömmen då ej att bereda de stackars fattiga barnen en glad, lycklig och hälsobringande sommar! afresan - 0,! Frisk Blek, kraftigt bygd Förbättrad Jämförelsev. dukt. Förbättrad Ljumskbråck Täml. godt hull Puckelryggig Förbättrad Betydl. förb. Täml. godt hull Mager, blodfattig Förbättrad Svällda lymfkörtl.
Det synes mig således ingen ling mindre än klart, att författaren bordt frikännas, i fall han lagligen stått lill ansvar för kungörandet i tryck af de satser, han inför Consistorium förfäktade; 54 R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år i8J9. och hade lian för dessa, såsom för förnekande af den rena evangeliska läran, blifvit af en tryckfrihetsjury fälld; så hade han äfven upphört att vara prest, emedan han blifvit dömd till landsflykt. Frågan är endast, om Consistorium var hans domare, och om den irrlärighet, han der röjde, var straffbar. Honom tillvitades icke att hafva utspridt villfarande lärosats annorlunda, än genom de utgifna skrifterna; och öfver dessa harle Consistorium ingen domsrätt. Hvad de innehöllo, hade redan varit inför tryckfrihetsdomstol åtaladt, och blifvit förklaradt obrottsligt; och hvad författaren nu i förhöret inför Consistorium möjligen derutöfver tillagt, kunde icke betraktas såsom utspridt och såsom sådant bestraffas — örn än Consistorium varit behörigt att deröfver döma. Men Consistorium var dessutom icke rätter domstol i en sak af denna beskaffenhet. Den disciplinärmakt, som tillhörer Consistorium öfver presterskapet, kan väl sträcka sig äfven till afstyrande af imiga lärors utspridande; men detta måste dock inskränka sig lill de fall, då irrlarorne spridas i tjensteulöfning; och om sådant fall var här icke fråga. Säkerligen hade det varit mycket i sin ordning, om Consistorium, efter den gifna anledningen från de tryckta skrifterna, inkallat författaren, allvarsamt examinerat'™) och lörehållit honom skillnaden imellan den fi i lie t, han hade, att i tryck allmängöra sina vågade meningar, så länge de icke gingo ut på Bibelns förnekande, och den stränga pligt, som ålåg honom att i tjenstens utöfning ingen ting yttra, som icke noga instämde med symboliska böckernes lärosatser. Och hade då författaren, såsom nu skedde, tillkännagifva tänkesätt alldeles oförenliga med dessa lärosatser; så hade det tvifvelsutan tillhört
Ex Protocollo J. U, Almqvist, Dito Dito. S. D. t öredrogs och bifölls Expeditions-Utskottets anhållan, att utöfver den i Riksdägs-Ordningen föreskrifne Betjening, få efter behofvet antaga en eller tvenne Cantzlister, dock på det af Utsköttet föreslagna sätt, att de ej må räkna dagtractamente eller arfvode från längre tid, än behofvet af deras antagande framdeles kan inträffa. Ut Supra. Ex Protocollo J» U. Almqvist, Uu Dera 4 April. Utdrag af Vällofl. Borgare-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 4 April 18 IS. jS. D. Remitterades till Bevillnings-Uiskottet. Herr Handelsmannen Johan Lundbergs Memorial, angående 18-14 års Bevillnings-stadga. Till Lag-Utskottet. Herr Häradshöfdingen Barthelssons Memorial, angående inrättande af Arbetsoch Correctionshus i hvarje Jjän, der sådan inrättning hitills saknas. Till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie\ Utskotten. Herr Commerce-Rådet och Riddaren Nordlindhs Memorial, i anledning af Friherre Jacob Cederströms Memorial hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, angående Näringsfriheten. Herr Borgmästaren Hambrei Memorial i -samma ämne. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahmi Dito 7) en 4 'Aprilali' % Dito Dito. S. D. Upp. astes och godkändes E*peditinns-Utskoilets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, angående det vid denna Riksdag beslutna tillägg i Justitia» Ombudsmannens Instruction. Ut Supra. Ex Protooollo Carl Magn. Robsahm Dito Dito. S. D. Vu förnyad föredragning af Sfats-Utskottets, den 31 sistlidne Mars på bordet lagde, Memorial om 150,000
Uti de från Hedervärda Bonde-Ståndet, enligt Protocoil af d. ii förlidne December, i sammanhang med förevarande ämne meddelade yttranden öfver Stats-, Bancooch Oeconomie-Utskottens Betänkande, Nio 66, omförmäles ibland annat, att motioner blifvit väckta så väl af Herr Zager hjelm, P:, hos Ridderskapet och Adeln, som af Riksdags-Fullmägtigen Botvid Jon - Banco-Utskotlets Utlåtande N.-o 102. i5 son från östergöthland, inom Bonde-Ståndet, angående Spannmåls-upplagpä Export> men. hvilka ännu skola finnas obesvarade. I anledning häraf må endast nämnas» att dessa båda motioner äro för Banco-Utskottet lill deras innehåll okända och ej hit ingångna; hvadan Utskottet förmodar, att Remissen å desamma ej lärer hafva varit till Banco-Utskottet ställd. Föröfrigt hafva de Ledamöter af Bonde-Ståndet, som, i fråga om lån på Spannmål utaf Banken, på grund af Betänkandet N:o 66, sig yttrat, hufvudsakligen frångått den åsigt, som, genom Ståndets den 3o Julli 1829 lemnade bifall å Oeconomie-Utskottets Betänkande N:o 143, förut tycktes vara antydd, och deremot sökt visa, att det icke vore genom låns meddelande åt Stapel-städernas Handlande, som en lättad och förmonlig afsättning för Landtmannen kunde beredas; utan skulle fastmera en sådan anstalt just i sin moa bidraga att göra Jordbrukaren, (såsom ofta nödsakad att mot contant betalning, äfven till underpris, föryttra sin vara} ännu mera beroende af Stadsboen , och att blott föröka denne sistnämndes vinst; hvadan bättre vore, att Låne-under - j6 Banco-UlskotteU Utlåtande IV.-o 102. stödet lemnades till Jordbrukaren directe, än till biträde för Handeln, utan afseende pä huruvida Jordbruket dervid vunne eller förlorade.
För mig synes det tydligt, att den gamla redaclionen icke har det ringaste sammanhang med föreskriften för Rikets Ständers Revisorer. Jug har icke kunnat tolka den föreslagne nya redactionen annorlunda, än såsom en 2Ö2 Den 26 Februarii e. m, säkerhet för individen, att dä han ger en gåfva eller ett sammanskott, få derföre åtnjuta den säkerhet, sorn han, efter min öfvertygelse, redan äger efter 16 §, Regeringsformen, Jag anhåller således, att den nya redactionen måtte förkastas, emedan den skulle föranleda till ständige strider emellan Revisorerne och de, som förvalta Cassorna. Hans Excellence Herr Grefven och RandtMar skalken gjorde proposition till bifall å den föreslagne nya redactionen, Ropades Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde redaction. Ropades Ja, 98 §• (Tillägg vid slutet 1 händelse Justitieombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken lian blifvit vald, af säger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den Man, som de till hans Efterträdare utsett. Skulle JustitieOmbudsmannens utsedde Efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i JustitieOmbudsmansEmbetet insättas, eller med döden Den 26 Februarii e. m. 263 afgå, utväljes, pä ofvan stadgade sättj en annan behörig man i hans ställe. Hvilket nya tillägg, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln antogs. 98 §• (Ytterligare tillägg.') Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom deras Fullmägtige i Bancjuen och RiksgäldsContoiret utöfvas. Hvilket ytterligare tillägg äfven af Ridderskapet och Adeln bifölls. 102 §, 7 Punkten, •—• —•
så linnes, att Just.ombudsmannen föreslagit uppiiäfvande af 7 och 8 §§:na i löcap. Jorda-b:n, och föreslagit en annan lydelse af den förra §:n, samt att den sednare skulle upphöra att vara gällande. Det måtte då icke vara att skrida öfver ämnet, örn I.agUtsk. framställer ett förslag lill ändring af dessa §§:r, 0111 än det icke skulle vara af samma lydelse, som Just.ombudsmannen framställt. Så har varit prakliseradt vid alla föregående riksdagar, och, instämmande med Frih. Sprengtporten och Gr. Gyldenstolpe, anser jag, att motsatsen skulle vara en alltför långt sträckt formskärning. För min del tror jag likväl, att denna lagförändring icke är af behofvet påkallad, och att det ganska väl, såsom Hr von Röök föreslagit, kan förblifva vid det gamla stadgandet. Frih. Sprengtporten: Jag är förekommen i hvad jag ämnat yttra af Hr Ribbing; och då Frih. Cederström ej kunnat åberopa någon enda grundlags-§ till stöd för sin mening, så får jag endast förnya min anhållan, att Frih. o. Landtm, läcktes framställa propos. till bifall å betänkandet. Frih. Cederström, Thure: Som jag för min del finnér, att den af Just ombudsmannen gjorda framställning om upphäfvande af eller ändring i 16 cnp. Jordn-b:n 7 och 8 §§:ne icke för det närvar, är af behofvet påkallad, hufvudsakligen med anledn. deraf, att vi hafva ett nytt lagverk att förvänta, och jag anser, att alla sådana partiella förändringar, som ej äro af behofvet ovillkorligen påkallade, icke böra lin af Ständerna vidtagas, får jag, för min del, tillstyrka afslag å betänk., på det att det måtte förblifva vid hvad som förut är stadgadt.
Såsom exempel på huru litet vigtpåliggande man nu anser brott emot Tullagarne och meneders begående, får jag citera <?n händelse som helt nyligen sig tilldragit enär en viss Handlande var nog oförsynt till Laga Ting instämma åtskillige personer, som han tillvitade hafva undandolt ett convolut med diverse inneliggande fpecificerade, idel confiskable effecter; vid den deröfver anbefaldte Sjötullsratten vittnade Skeppsbesättningen , på samma gång närvarande, i en och samma biomständighet, rakt tvärtemot hvarandra, som äfven beedigades. Hvilka framtida resultater blifva väl ej att befara om icke en slik vanvördnad för Religionsoch Samhällslagarnes helgd tidigt undanröjes, medelst Lagars och Författningars förändrade tendence? Då det i öfrigt synes otvifvelaktigt, att Tullverkets mer eller mindre principenliga organisation och förvaltning i betydlig” mån influerar på Statens sanna väl; då det torde leda till enahanda resultater på hvad sätt eii Stat utarmas och dess bästa förspilles, antingen det sker genom fiendtlig härsmagt, ellef ock medelst ett emot politiska economiens och erfarenhetens grundsattser inrättadt organisa-^ tionssystemi då det jemväl 3r onekligt attalia Den s i Martil, band, alla hinder böra til Ilo tet g öra s, sorn fjettra och motarbeta näringsfrihet, handel och rörelse, grundpeiarne för en nations vålmagt och sjelfbestånd, så torde detta ämne förtjena att blifva ett af de hufvudsakligaste för Riksens Högiofl.
Emb. Ber. den 14 Jan. 1840. 45:0 —.af den 22 Januari i835, angående för slag till Inqvarterings-Ordning för Städerna utom Stockholm. 1835 den 7 Februari föredragen; Och Krigs-Kollegii och Stats-Kontorets underdåniga utlåtande deröfver infordradt. 1839 den 1 November i underdånighet föredragen i sammanhang med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 22 Januari 1835 angående sättet för utgörande af Städernas incjvarteringsbesvär samt om en jemnare och rättvisare fördelning deraf, hvarvid Kongl. Maj:t funnit detta ämne, crenom de af Embetsverken deröfver afgifna underdåniga utlåtanden, hafva erhållit den utredning, att detsamma äntligen kunde lill slutlig pröfning och afgörande förekomma; Och har Kongl. Maj:t, som, olika med Rikets Ständer, ansett frågan om sältet för inqvarterings-skyldighetens utgörande böra föregå beslutet om sjelfva inqvarterings-ordningen och dess sättande i verkställighet, i Nåder beslutat, att, jemte fästande af Rikets Ständers uppmärksamhet på åtskillige härvid anmärkta omständigheter, till Rikets Ständer låta aflemna så väl förenämnda underdåniga utlåtanden, som alla öfriga till målet hörande upplysande handlingar, på det Rikets Ständer måtte blifva i tillfälle att öfverväga hufvudgrunderna för denna reglering och derom för deras del besluta. 46:0 •— af den 22 Januari i835, angående ett af Kongl. Maj:t äskadt extra Stats-anslag af 3,000,000 R:dr till försvarsverkets iståndsättande, allmänna arbeten m. m. i835 den 7 Februari anmäld genom Handelsoch Finans-Expeditionen och, i hvad den rörer dispositionen af de för Försvarsverket till lands och sjös beviljade anslag, till Krigs-Expeditionens underdåniga föredragning öfverlemnad. i835 den 21 Mars, genom Krigs-Expeditionen föredragen, samt vederbörande underrättade om de af Rikets Ständer beviljade Extra anslag för försvarsverket; Och ehuru Rikets Ständer förklarat, att* derest Carlstens fästnings försättande i fullständigt skick icke kunde fördröjas, Kongl. Maj:t då ägde att af anslaget för Carlsborg använda hvad som till behofvets afhjelpande kunde erfordras, har Kongl. Maj:t likväl, enär anslaget för Carlsborg icke öfverskrider hvad för Pionnierernes sysselsättande är nödvändigt, funnit, att detsamma icke kan till större eller mindre del utan förlust eller olägenhet dragas från Carlsborg till arbeten å Carlstens fästning.
Sedan vi nu hafva hört förenämnda Stånds beslut i frågan, så får jag, för min del. sorn anhållit att BorgareSits inbjudning måtte blifva tills vidare hvilande på bordel, förklara, alt jag icke äger något vidare skäl att fortfara uti min anhållan, hvarföre jag förenar mig uti den önskan, att denna fråga måtte sällas främst på listan nästa plenum. Gr. Den 29 Maj e. m. 4t9 Gr. Horn, Glaes Fredr.: Sedan vl numera genom det Upplästa prot.utdr. från PresteSt. blifvit underrättade derom,att PresteSt., för dess del, icke finner hinder möta för voterings Verkställande i första 1 k t StalsUtsk. öfver dessa propostr, och R. o. Ad. äfven genom votering i dag beslutat, att votering % i förstärkt StatsUtsk. kan äga rum, så kommer deh också alt anställas nästkommande Tisdag kl. 6 e. in. Om nu R. o. Ad. skulle lägga på sitt bord inbjudoingsfrågan till afgörande samma dag, så fruktar jag, att det ligger en motsägelse i detta R. o. Ad:s handlingssätt, emedan R. o. Ad. bör afvakta sjelfva resultatet af denna votering, innan R. o. Ad. möjligtvis kati komma i tillfälle all företaga pröfningen ardentia inbjudning* i händelse något ytterligare oförutsedt hinder skulle uppstå för voteringens verkställande. Derföre skulle jag tro, att R. ö. Ad. hör besluta att upptaga inbjudningen, straxt efter det R. o. Ad. erhållit förstärkta StatsUtsk:s mern. röride ifrågavarande votering. Frih. Boye: Den tvekan, som en värd ledamot förklarat sig hysa röride rätta förståndet af PresteSt:s beslut, kan jag icke dela. PresteSt. har beslutat inbjudningens läggande lill handlingarna. PresteSt. har således icke bifallit inbjudningen, enär densnrilmas läggande lill handlingarna innebär eli ovillkorligt afdag.
Mot disposition af Stats-Räntorna för Kongl. Theaterns Understöd, bif. af PresteStåndet, IX s 45i> lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 462, af Adeln, IX s 463. Mot disposition af TullfrihetsMedel, bif. af PresteStåndet, X s 452, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 462, af Adeln, IX s 463- Mot disposition af medel influtna för exporteradt krut, bif. af PresteStåndet, IX s 452, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 462, af Adeln, IX s 463- Mot anticipationer på följande års anslag, bif. af PresteStåndet, IX s 482, IO lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX. s. 462, af Adeln, IX s 463. Mot beviljade Lånförsträckningar af Saltpettermedlen, bif. af PresteStåndet, IX s 452, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 462, af Adeln, IX s 463. Mot disposition af mindre creditivet, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX. s 462, af Adeln, IX s 466, bil, af PresteStåndet, IX s 471, Anledningtill Anmärkningar mot Hans Excel-* lens Stats-Ministern för Utrikes Ärender, remit. till Constitutions-Ulskottet, II s 1334- Utskottets Utlåtande, Ilis 122— 148, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 462. Särskildt beslut af Adeln, IX s 463, lagdt till Handlingarne af Preste*. Ståndet, IX s 476. :— mot Stats-Rådet och Stats-Secreterar ne, Gr.
Varande för öfrigt anmärkt, att, äfven om Inrättningen skulle upplösas, de till dess underhåll Stats-Utskottets Utlåtande, N:0 214- 11 anvisade fonder och tillgångar icke borde, på sätt Utskottet föreslagit, till Armeens Pensions-Cassa och Wadstena Krigsmanshus-Cassa disponeras, helst sådant ingalunda kunde anses med deras ändamål instämma, utan medlen antingen samlas, för att vid krig kunna till blesserades underhåll användas, eller och återgå till Tredje Hufvud-Titeln, dit Adelsfane-Indelningarne egenteligen förmentes höra, samt att dessutom, om en dylik åtgärd ansåges böra vidtagas, Utskottet likväl först borde för Rikets Ständer framlägga en fullständig utredning af förhållandet med de ifrågavarande tillgångarne. Hvad angår hufvudfrågan eller Invalid-Inrättningens indragning; så har Utskottet af de gjorde anmärkningarne, icke funnit anledning frångå sin förut yttrade mening. Vidkommande åter dispositionen af de för Invalid-Inrättningen anvisade tillgångar; så har Utskottet skolat upplysa, att, enligt hvad 1887 års Riks-Hufvud-Bok utvisar, Invalidhus-fondens reserverade behållning vid nämnde års sint utgjorde 81,042 R:dr 3 sk. io rst., hvaraf 36,000 R:dr voro emot ränta utlånte; att inkomsterne af indragne indelningar vid f. d. Adelsfanan nämnde år uppgingo till 27,480 R:dr 33 sk. 1 rst., hvaraf likväl 1,217 R:dr 8 sk. 8 rst. blifvit afkortade; att de indelningar och boställen, hvilka ytterligare äro till indragning för fondens räkning afsedde, kunna beräknas till 4>855 R:dr, med iagttagande hvaraf fondens inkomster komme att utgöra omkring 32,3oo R:dr, samt, då årliga utgifterne upptagas till 15,ooo R:dr, ett årligt öfverskott uppkommer af circa 17,300 R:dr.