Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från StatsUishottet: rAf den 12 dennes; 1:0 1 anledning af KonglMaj:ts Nådiga Remiss, angående en del af Kongl HofStatens ofvertagande på Rikets allmänna Indragnings^ Stat j deruti Utskottet; med föreslående af visi 'Den i6 Maji. sa allmänna hufvudgrunder för PensionsRegle* ringen, hemställt, att Riksens Ständer måtte till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och åtgärd i underdånighet öfverlemna, att efter närmare upplysning om förhållandet med Personerne och deras vilkor, under tillämpning af berörde grunder, låta reglera och på allmänna IndragningsStaten uppföra den del af nu anmälte Personal af Kgl HofStateti, som i följe deraf finnes dertill berättigad; hvarjemte Utskottet anmält sig hafva utsett nödige medel, så väl till Pensionernes bestridande, som ti il hvad som erfordras för nio månaders aflöning, eller den tid, sorn förflyter ifrån det att de till berörde Hofstat hörande Personer upphöra att af Konungens Hofhåll-* ningsSumma uppbära sina löner, intilldess de varda med nästkommande års början på IndragningsStat öfverflyttade; och har Utskottet sluteligen, på anförde skäl, hemställt, att Rik-, sens Ständer matte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att ÖfverKammarberren m. m. Herr Grefve Strömfelt, Herr CancellieRå» det af Leopold , samt Herr HofMedicus Ekman kunde för deras lifstid vara bibehållne vid deras nu innehafvande Löneförmåner, så-] som Pensioner, utan afseende derå, att de förut åtnjnta eiler hädanefter erhålla löner på Rikets eller något publikt Verks Stat. 2:0. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Öfverstelndelningens vid f. d. Östgötha CavallerieRegemente användan. de till aflöning för en FältMarskalk eller Ge-; neral; deruti Utskottet på anförde skäl ansett 42* Den 16 Maji.
Wijkman erindrade, att folket ej härigenom ägde någon säkerhet, att alt framträngde till Regeringens kunnskap. ” Herr Kam. Silfverstolpe tilläde, att en del af de ämnen, som innefattades i Ständernes vid 1809 och 10 årens Riksdag anförde önskningar torde hända ej kommit i öfvervägande, om ej Ständerne yttrat dem — samt att, enligt Herr Kammarh :s tanka, den närvarande nyttan af Economie Utskottet öfvervägde den af Economie Comittéer som vi ej sett, och Landtbruks Academiers — sorn ej kommit [i] verksamhet — Denna Academie hade dessutom den egenskapen att vara Collegium, och skall genom denna inrättning likasom alla andra af samma beskaffenhet, efter vissa år anta en viss ton. 1 Punkten 2:o återfinnes nedan å sid. 356. 356 Den 5 Augusti 3812 Efter dessa föregående öfverläggningar förenade sig Beredningen i det beslut, att ej för närvarande tillstyrka den förändring Herr Grefve Löwenhjelm i detta afseende föreslagit, intill dess någon method för behandlingen af ifrågavarande ämnen kunde upptänkas, som skulle åstadkomma den nytta som inrättningen af Economie Utskottet, utan att äga de olägenheter som Herr Grefven med den samma visat vara förknippade. 2 :o 1 Att då motioner, som till intet af de öfriga Utskotten höra, i något Stånd väckes, skall det ankomma på alla Ståndens samfälta tillstyrkande om den väckta motionen må vid Riksdagen uptagas, i hvilket fall den till ett sådant serskildt Utskott, som 36 § i Riksdags Ordningen omförmäler, remitteras, men afslår ett Stånd motionens upptagande, förfaller den. Herr Kammarh. Silfverstolpe anmärkte, att om Konungen af grannlagenhet och åtskilligt annat ej sjelf hos Riksens Ständer ville väcka en motion, utan ansåg tjenligare att genom någon af deras Ledamöter låta den framställas, skulle han likasom hvar och en af Nationens representanter risquera att af ett Stånd hindras i rättigheten att få en önskan upptagen och besvarad.
Öppna Bref för Riddare och Ledamöter: V 6: af Kongl. Maj:ls Nordstjerne-Orden af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden Voteringen har gifvit ett resultat af 66 Ja och 53 Nej; och som Ja vunnit, är i detta fall beslutadt i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 4-'de Voteringen (6:o) Den, som godkänner Utskottets, af 3:ne Riks-Stånd antagne, förslag, att stämplade pappersafgiften för Consulers, General-Consulers och Agenters Diplomer skall fortfarande utgå på det sätt, nu gällande Chartas-Sigillalseförfattning bestämmer, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nejj antages Ridderskapel och Adelns beslut, att Rikets Ständer, med bibehållande af dessa afgifter för de Consuler, General-Consuler och Agenter, som äro Svenska undersåtare, hvad angår de Embetsmän af dessa cathegorier, som hvarken äro Svenske eller Norrske undersåtare, genom underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t öfverlemna att tills vidare och intill dess FÖrslärkta Stats-U Iskot ets Memorial, N.o 2; 5. 45 dess frågan kunnat emellan båda Rikena (Sverige och Norrige) i beböiig ordning uppgöras, bestämma beloppet af och förfarandet med stämpelafgifter, som af dera erläggas. Vid sedlarnes öppnande hafva befunnits 68 Ja oth 51 Nej ; och som Ja vunnit, skall stämplade pappersafgiften för Cousulers, General-Consulers och Agenters Diplomer fortfarande utgå, på det sätt, nu gallande ChartaeSigillalac-författning bestämmer. 5:te Voteringen (7:o).
Vinstoch Förlnst-Eionto. Debet. Kassa-behållningen vid årets början Förlust å en försåld häst Prisskillnad å Förråderna. Differens genom runstycksbråk . Banken tillgodokommcn Vinst . Ökning i Brukets bokförda kapitalvärde Summa Försålt Rissel-affall . » Pappersspån » Spanmål. Silfver efter gamla Formar Koppar efter en gammal Valskista 46: 32. ITyresmedel för Magazinet i Stockholm Vinst af Papperstillverkningen » Qvarnen » Jordbruket Kassa-behållning vid årets slut Bankens tillskott utöfver värdet af emoltaget papper Minskning i Brukets bokförda kapitalvärde . Itc. Ingående Balnns. Debet. Direktören Wallman å kostnaden för reparation af Nedra Verkhusct 12,000 Papper under arbete lill påföljande år .. 1,083 ig — 9,000 Summa 362,893 28 7 378,775 47 4 Kredit. Skuld för inköpt Malt 116 . Kapital-behållning Debet. Ökning i Brukets bokförda kapitalvärde 15,766 18 9 Summa B:ko B:dr 379,450 38 7 378,659 47 4 78 Specification ofver tillverkadt papper: ) För Blinkens räkning t För Banko-Diskonten 20,000 st. Summa B:ko R:dr Ar 1858. Smålands Privat-Bank 226,000 Blanketter å 6| R:dr 1,506 32 — Örebro Enskilda Bank 125,000 d:o d:o 833 16 — Skånska Privat-Banken 247,000 d:o d:o 1,646 32 — Skånska Presterskapets Byggnads-Kassa 10,500 Blanketter å 33^ R;dr 350 — Örebro Ilypothcks-Förening 24,000 Blanketter ä 12 R:dr
Lindbys från Gottlands län motion, om pension till aflidne konrektorn vid Wisby lärdomsskola, J. E. Lyths enka och barn; 9:o ’M. Sahléns från Vester-Norrlands län motion, angående skatteförenklingen; 10:o J. Lindbys från Gottlands län motion, om statsbidrag för reparation af Vester-Hejde församlings kyrka i nämnde län; lito Johannes Bengtssons från Christianstads län motion, rörande fourageoch trosspassevolansen vid indelta kavalleriet; 12:o David Anderssons från Hallands län motion, angående skogshushållningen; 13:o E. J. Budbergs från Kalmar län motion, angående Kronans öfvertagande af Båtsmännens beklädnad emot kontant ersättning; 14:o Samme mans motion, angående tidens för uppbördsstämmorna framflyttning; 15:o C. Dahlgrens från Elfsborgs län motion, angående Folkskole-lärares pensionering; 16:o Nils .Larssons från Jemtlands län motion, om beviljande af anslag till inrättande af en Landtbruks-skola i Jemtland; 17:o Samme motionärs, om tillåtelse för Riksgälds-kontoret att invexla ett belopp af 32 Rdr 24 sk. i kontorets gamla sedlar; 18:o Lars Rasmussons från Götheborgs och Bohus län motion, angående förändring i tiden för utgörande af Kronotionde inom Tjörns Härad; 19.‘o O. Lagergrens från Gottlands län motion, om löneförhöjning för Underofficerare vid Gottlands Nationalbeväring; 20:o Daniel Danielssons från Örebro län motion, om tillåtelse för Hammars sockneboer att af Komminister-boställets skog taga byggnadsvirke till skolhus m. m.: Prot.-Utdrag den 38 December 1853. 53 21 :o A. J. Sandstedts från Jönköpings län motion, angående ersättning till Vestra Härad för skyldigheten att underhålla en inom Ramqvila socken uppförd brobyggnad. Bevillnings-Utskottet: l;o Johannes Bengtssons från Christianstads län motion, angående sjöfarandes beskattning * 2:o Jöns Perssons från Blekinge län motion, om tullfrihet för sill och salt vid införsel i riket.
StatsUtsk:s förslag härleder sig ifrån ganska noggranna och vidlyftiga öfverläggningar med öns nuvarande Guverneur, som, på grund af der befintliga förhållanden, trodde, att det af Utsk. föreslagna sätt skulle blifva det som kostade minst och som på samma gång medförde det åsyftade ändamålet. Slafvarnes tillstånd på St. Barthelemy är helt annorlunda än på de gamla slaföarne i Westindien. Det är dels mycket mildare, och dels finnes der icke något intresse att bibehålla och öka slafvarnes antal, då der ieke finnas några plantager, der slafvarne egentligen med fördel kunna användas. Slafvarne på St. Barthelemy hafva efter mångårig vana och sed haft mycket större friheter än på andra ställen i den verldsdelen. Enligt Guverneurens uppgift yppas ofta tillfällen att friköpa slafvar vid dödsfall och andra omständigheter, så att man genom omtanka skulle småningom kunna friköpa ett betydligare antal för bättre pris, än som skulle ske genom ett annat förfarande. På St. Barthelemy är dessutom icke slafhandeln tillåten på det sätt alt slafvar derifrån skulle kunna säljas till andra öar, utan den är ganska inskränkt emot hvad tillståndet har varit på de öfriga öarne i Norra America. Frih. Cederström, Jacob: Om man på ena sidan icke kan neka, att det af Utsk. föreslagna alternativ, att icke på en gång utan successive inköpa slafvarne, leder dertill, att ägarne icke sälja dem förr än de genom ålder blifva mindre arbetsföra, och således komma att ligga coloniens fattigvård till last, så måste man väl å andra sidan också erkänna, att om man förklarade, det alla slafvarne skulle på en gång friköpas, så stöde det icke i Guverneurens skön att derföre bestämma någon summa. Han har nu uppgjort denna summa efter de vanliga priserna vid inköp, men hvem kan svara för, att icke tre gånger så mycket begärdes, om ägaren visste att han i alla händelser skulle få sälja dem, äfvensom om alla slafvarne på en gång frigåfvos, de kunde blifva utan både föda och arbetsförtjenst, samt komma i en mycket värre ställning än de voro förut.
Ulan att vilja ingå i någon pröfning, huruvida Const.LJtsk., med åberopande af 3y §:n, rätteligen argumenterat sig till rättigheten att göra ifråga var. motion, fäster jag mig endast vid Hr Landtnäs förklaring, att Hr Landtm, ämnar göra propos. på afslag å detta betänkande. När Hr Landtm, förklarat sig kunna göra propos. på afslag, så förutsätter detta verkligen möjligheten för Hr Landtm, alt kunna göra propos. på bifall , emedan jag anser det likaväl kunna Lända, att betänk, bifalles, om propos:n ställes på afslag, som om den ställes på bifall. Const.- Ulsk:s rätt till den gjorda framställningen kunde måhända grundas på ett helt annat skäl än det åberopade , emedan, som jag tyckt mig finna af hela betänk, Const.Utsk. ansett sig förbindradt att inkomma med de grundlagsförslag, som skola blifva en ovillkorlig följd af de redan afR. St. antagna förändringar i grundlagen, derest icke K. M. är i tillfälle ali förkasta eiler sanetionéra sistnämnda grundlagsförslag. Detta är ett tillkännagifvande eller en anmälan af Const.Utsk., som jag tror att Const.Utsk. på goda grunder i36 Den 18 November f. m. kunnat göra, oell som äfven innehåller en grund hvarföre delta ämne kan af RiksSt-.n upptagas. Jag vill dock lemna denna fråga alldeles å sido, och fäster mig endast dervid, alt då Hr Landtm, kan göra propps, på afslag, mäste propos. också kunna meddelas på bifall. Hr von Hartmansdorff: Jag vill blott hemställa till mina välda motståndare, om de icke finna alldeles utan ändamål att discutera Hr Landtmts framställning. Då han förklarat sin tanke, så återstår intet annat för dem, än att yrka propus. och 0111 Ståndet deruti ej instämmer , så är saken slut. Frill. Sprengtporten:
Nådig pröfning af förhållandet i afseende pa de anmälte personerne och deras vilkor, af Kongl. Majit disponeras vid ifrågavarande PensionsReglering, för att derefter på Allmänna Indragnings Staten uppföras. Kongl. Majit gör Sig förvissad, det Rikets Ständer, med behjertande af de synnerliga skäl och omständigheter, sorn härvid förekomma, så mycket häldre gå Kongl. Majus Nådiga afsigt i denne del till mötes, som den välvilja, hvarmed denna angelägenhet af Rikets Ständer omfattas, kan anses såsom Deras sista gärd af tacksamhet emot en afliden o. förgätlig Konung och Dess ömt saknade Gemål, hvilkas minnea skola säkerligen altid af Svenska Nationen vördas och älskas. Kongl. Majit vill för öfrigt gifva Rikets Ständer tillkänna, att, soin Kongl. Majt funnit omständigheterne oundvikligen fordra, att det för Hennes MajiC Enke Drottningen faststäldte Stats-anslag må till och med nästkommande September månads slut uran förändring utgå, för att användas till de vanlige aflöningarne och andre utgifter, som med Hennes Majus Hofhållning ägt gemenskap, Kongl. Majit nu jgg8 S:ats~Utskotlets Betiirikamlen. låter i Nåder förständiga Dess och Rikets StatsContoir, att till Riks-Marskalks-Embetets dis* position emot behörig redovisning af berörde anslags 2:dra Qvartal förskottsvis utbetala nödige medel till förefallande utgifters bestridande, enligt de reqvisitioner, som af bemälte Embete afgifvas; och lära Rikets Ständer äfven anvisa serskild tillgång till nämnde aflöning för den återstående tiden af detta i\j, i förhållande till den årliga anslagssumma, somför ifrågavarande Pensions-reglering bestämmes. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott & c. Datum ut supra. CARL JOHAN. C Klintberg'’ Hvad Kongl. Majit i Nåder sålunda täckts föreslå, liar Stats-Utskottet skolat härmed till R iksens Höglofl. Ständers åtgärd anmäla samt får tillika afgifva yttrande i ämnet.
Jag skulle således wara böjd derföre alt hemställa, det hädanefter förbjudas mätte friheten an uprätta sä kallade Fidei Commisi-stiftelser, utan inträng likwäi uti den af lagen helgade rätt akt göra testamente eller att förordna hwilken efter ägarens död ma desi aflinge eller förwärfda egendom tillfalla, och att den samma donera till inrättningar aä pio^ utus och andra för det Allmänna oagneliga stiftelser, halst som i händelse Fidei-Commitz-sriheten wnnne burskap mera allmänt, hwarje större eller mindre ezendoms-ägare kunde deraf betjena sig, och nägra fä i Skaten derigenom komma i ewärdelig besittning af all Rikets jord; Äfwen som, dä en man hunne förwärfwa sig egendom af siere Tunnor Guids wärde han kunde deraf göra Fidei-Commisi med föreskrift, alt ärliga sskasiningrn »töfwer hwad som äkgäc tili FideiCowmitzäriens underhäll, skulle anwändas till FideiCoministers mwidganke, och xä säso.nr sätt, enär siere - Den 27 November. 1725 re förmögne följde detta exempel, stadna^e al! fastighet r ägo af wiste Corporation r. Mea som ett allmänt förbud tilläfwentyrb kunde uttydas såsom kränkning af den fria disposition, hwilken utgör wäsendteligaste delen af ägande rätten, som i alla wäl bestäldte Samfund bör wara helig och skyddad as bäve Lagstiftande, Lagskipande och Styrande Mogren, tillstyrker jag stutellgen endast det tillägg uti oftvanftäende förestagne författning säsom desi 9:de punkt, i likstämmighet med projecterade tillägget till i ZZi Cap. Rättegångs,Balken:
Då, enligt meddelade upplysningar, priset å Stärkelse i medeltal utgör omkring stärkelse. 20 öre pr skålpund, samt denna artikel är ett vigtigt beredningsämne, bland annat vid väfverierna, har tullen derå ansetts böra nedsättas från 6 öre, dess nuvarande belopp, till 2 öre pr skålpund. Såsom varande en alltför allmän och obestämd benämning, har Substans, med Substans, hänvisning till Bläckpulver, blifvit ur taxan afförd, hälst artikeln Bläcksubstans, som dermed afses, under rubriken för Bläck särskildt upptagits. Under det Sicilianskt Svafvel i 1863 års taxa är till införsel fritt, befinnas »ansvafvel, dra slag» derstädes belagda med en tull af 1 öre pr skålpund. Då skäl ej synts förefinnas att tullbehandla en vara olika efter olika produktionsorter, och ifrågavarande artikel dessutom utgör ett material för en mängd tillverkningar, har densamma blifvit uppförd till afgiftsfrihet, hvartill den jemnväl i Traktaten med Frankrike finnes antagen. Enahanda tull behandling har ock ansetts böra, på sätt likaledes skett i nämnda svafveiTraktat, tillämpas för Svafvelblomma, hvilken dels hufvudsakligen användes för medi - 142 cinska behof, dels lemnar en jemnförelsevis obetydlig tullinkomst, uppgående år 1862 till 169 rdr. svafvel Då de för tillverkningen af Svafvelsyra allmännast begagnade råämnen äro tull fria, har den i 1863 års taxa till 1 öre pr skålpund bestämda tull å förstnämnda, för en mängd näringar synnerligen behöfliga, artikel, hvilken tull motsvarar 16f procent af varuvärdet, funnits alltför hög, samt ansetts kunna nedsättas till hälften, eller 50 öre pr centner, ett belopp, hvartill den äfven i Traktaten med Frankrike blifvit uppförd. svampar.
St:r meddela. Jag anhåller om remiss till StatsUtsk. af denna min motion, och att den måtte de öfriga RiksSt:n kommuniceras. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att om han rätt upfattat Gr. Anckarsvärds nu uplästa anförande, detsamma icke innefattade någon ny motion utan endast ett yttrande i fråga om en af Gr:n förut väckt motion, samt hemställde derjemte om R. o. Ad. bi föl le att detta yttrande remitterades till StatsUtsk. samt kommunicerades de öfriga H i k s S t: n. Ropades Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. half 1 på dagen. In fidem protocolli Albert Munck. Lördagen den 2 Maj 1857. Plenum kl. 6 e. m. Just. 6 prot:s-utdrag för d. 29 sisth April samt pleni-prot:t för d. 28 sisth Mars e. m. Hr Heykenskjöld, Selim: Emedan jag nödgas företaga en resa åt landet kan jag icke längre bevista öfverläggningarne inom BankoUtsk., och anhåller derföre att med bibehållande af min riksdagsmannarätt få afsäga mig ledamotskapet i samma Utsk. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. Uplästes ett af Hr af Dalström, Gust, Jakob, inlemnadt så lydande memorial: Som jag i nästa vecka skall afresa till Gotland för att verkställa mönstringar med national-beväringen samt inspektera vapenöfningarna; får jag afsäga mig H. R. o. Ad:ns förtroende att vara ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk.; men vördsamt anhålla att vid min återkomst få bibehålla min riksdagsmannarätt. Efter äfven härtill af R. o. Ad. lernnadt bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm.
Jag har trott och tror ännu, att det alltid blir mindre interessant för ett RiksSt. att höra för sig uppläsas långa afhandlingar, då de finnas tryckta. Jag yttrade, alt Hr v. Qvanten hade samma värme för hypotheksinrättningar som jag, men att han vid detta tillfälle mera skadade, än gagnade dem, efter det icke otydligt syntes, att han tröttade R. o. Ad. I öfrigt anser jag frågan af den vigt och Hr Lefre'ns förslag så väl motiveradt, att jag önskar, det R. o. Ad. samt de öfriga Stånden måtte dervid fästa särdeles afseende. Jag har förbehållit mig att återkomma till denna punkt, då cassacreditiven komma i fråga, derföre att jag tror, att, utan att störa säkerheten, det kunde gifvas möjlighet att i större creditivform komma dessa inrättningar till hjelp. Jag hoppas, att Styrelsen, hvilken alltid varit den, som sett näringarna till godo, gör en framställning i detta ämne, och att en propos. kommer om hypotheksföreningar. Jag har varit öfvertygad, att det hos Styrelsen varit en grannlagenhet att ej gå opinionerna i förväg, som gjort, att en sådan ej redan kommit; och måhända att, om dessa opinioner i detta hus och hos de öfriga Stånden gifva sig tillkänna till följd af ett så väl grundadt förslag som Hr LefreYis, den torde påskyndas och i sin ord - Deu 6 Maj f. ra. ning gifva vigt åt dessa opinioner. Jag begärde ordet egentligen För att besvara Gr. Cronhjelms hemställan om bordläggning af Hr v. Qvantens anförande. Jag ville nemi. förklara, det jag tror detta rum icke vara stället, der delaiIfrågorna rör:de hypotheksföreningar böra afhandlns, men väl principen. Således kan jag ej biträda den framställning, att Hi' v. Qvantens afgifna förslag måtte ligga på bordet, men anhåller deremot, att R. o. Ad. måtte med sin uppmärksamhet följa detta ämne, då det från Utsk. återkommer i enahanda form, som Utsk. uppställt för de allmänna cassacreditiven.
Bränvins-tillverkare eller Distillerings-idkare, som åt den vid bans bränneri anställde kontrollör eller tillsyningsman såsom gåfva något gifver eller erbjuder, böte från och med 13 R:dr 16 sk. till och med 133 R:dr 16 sk. Kontrollör eller tillsyningsman, som gåfvan mottager, vare lika ansvar underkastad och miste derjemte befattningen. §■ 81. Skulle bränneri-kontrollör eller den, hvilken tillsyn vid bränneri såsom tjenstpligt eljest åligger, eller den, som är pligtig att förbrytelser mot denna författning åtala, sjelf beträdas med oloflig bränvins-lillverkning eller distillering, eller att hafva främjat sådan förbrytelse eller tillverkares försnillning af den afgift, han erlägga bör; varde dömd lill straff-arbete frän och med sex månader till och med tre år. Visar någon, hvilken det åligger att tillsyn vid bränneri hålla eller förbrytelser mot denna författning åtala eller redskap under försegling ställa, försummelse eller vårdslöshet i dessa åligganden; varde antingen för alltid eller under viss tid från tjensten eller befattningen skiljd eller ock fälld till böter efter domarens bepröfvande. §• 82. Varder, till utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 om morgonen, men sådan förbrytelse ej upptäckt; böte förrättningsmannen frän och med 3 R:dr 16 sk. till och med 33 R:dr 16 sk., der han ej finnes hafva till undersökningen giltig anledning haft. Vägrar den, som undersökning i bränneri anställt, att betyg, som i 94 §. sägs, åt bränvins-tillverkare genast utfärda; böte 10 R:dr. Bih. lill B. St. Brot. Skrifvelse, N:o f95. §• 83. Varder vid undersökning eller i anledning deraf förrältningsman våldförd, eller föröfvar han sjelf våld i oträngdt mål; gånge dermed efter allmän lag. 8. 84.
» Brasan vill inte brinna », bör man aldrig höra, hvarken från husmoderns eller tjänarinnans sida. Skulle dåligt drag i skorstenen vara orsaken, är det vederbörandes plikt att genast vidtaga rättelse häraf. Men där allt är i ordning, bör man på en minut kunna göra eld i spisel, kakelugn eller kamin. Och, som sagdt, en duglig tjänstflicka är alltid väl försedd med torrt, finspäntadt fyrbränsle. Elsa. Drycker. Brinnande punsch och holländsk punsch. Den förra: en butelj rödvin, 11 / 2 but. hvitt vin, 1 / 2 kilogram socker och en god i / t liter rom upphettas tillsammans till nära kokning, tagas då från elden; man antänder med en pappersfidibus och serverar den brinnande. Sedan lågorna slocknat, kan man efter behag tillsätta något varmt vatten eller te. Den senare: 16 gram fint te öfvergjutas med 1 liter sjudhett vatten; sedan teet dragit i 10 minuter frånsilas det. Till dekokten sättes ' I2 kilogram socker, på hvilket man afrifvit annonsafdelningens rubriker tfjänstsö^ande och Lediga platser. Red. namn o. a d r e s s. Man låter göra en ställning af rotting, sammansatt med blanka stift och öfverspänd med lenong. Skärmen består af fyra gaflar, c:a 45 centimeter i fyrkant hvardera, sammansatta med gångjärn, så att den kan böjas inåt på midten och utåt på sidorna. Man skaffar sig creton eller kathun med stora figurer och buketter, hvilka sedan ordnas på lenongen och fastsättes med klister, bestående af mjöl och vatten. Ställd mot dagern är den förtjusande vacker och prydlig. Den jag vändt mig till, efter flere försök på annat håll, för att få ställningen förfärdigad, är en bokbindare Ostlund, Jaboksbergsgatan 25, öfver gården 2 tr. Linnma. uppmärksamma räkna eller gångbara frimärken. annonskostnaden, Hvar o c h enär hvarje rad å 25 öre. full rad. La comtcssc. Husg-erådet. Fläckar på silfverskedar, med hvilka man ätit ägg, aflägsnas lättast, genom att man gnider dem med soda. Elsa.