Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. försäljning af kohl icke funnes, Motionairen likaledes hemställt, att, vid all handel med hrännkohl, så väl köparens som säljarens dervid hegagnade tunnor höra vara krönte, samt deras storlek dervid tydligt utsatt. Utskottet har tagit detta i öfvervägande; och finnér, lika med Motionairen, att Vägning af hö skulle medföra en större noggrannhet och säkerhet mot missbruk, än det förra mätnings-sättet; i anledning hvaraf Utskottet trott sig höra tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t göra underdånig hemställan om utfärdande af Nådig befallning till vederbörande, att foga anstald, det vid de hamnar och allmänna försäljnings platser, hvarest vågar ännu icke finnas, sådana der må varda anbragte, för att till vägning af hö begagnas, i händelse köpare och säljare icke hellre ville dervid sig betjena af tillförene befintlige och vid hö-mätning nyttjade parmar. Beträffande deremot den yrkade ytterligare controllen vid handel med brännbohl; så finner Utskottet, att, ej mindre genom Kongl. Rescriptet den 5 April 1770, som bestämmer kohltunnans storlek, än genom de serskildt för hvarje BergslagsBihang till R. St. Vtsk. ort stadgade kohlmätare-instructioner, erforderlig noggrannhet i detta hänseende blifvit åstadkommen; samt att, vid den bandel med kohl uti mindre partier, såsom tunnor och säckar, hvilken på några orter, förnämligast i hufvudstaden, idkas endast för hushållsbehof, det lärer vara lämpligast alt, hädanefter såsom hittills, olika mått för olika behof hållas tillhanda, då köpare och säljare ega att, bäst de gitta, öfverenskomma om prisets bestämmande i förhållande derefter; hvarföre Utskottet, som, i frågan om medlet för hö-qvantitetens bestämmande, tillstyrkt, att jemte de förut befintlige parmar, vågar må blifva att tillgå, till begagnande enligt köpares och säljares eget val, deremot afstyrker Motionen, angående förändradt stadgande om brännkohls mätning. Stockholm den i4 Februarii 182g.
Jag öfverlemnar emellertid frågans afgörande till 11. o. Ad. med den fasta öfvertygelsen, att, hvad beslut som än fattas, kan aldrig en fullständig renovation af de Kongl. Departmas Registratur åstadkommas. Sedan Hr Frihm o. Ord fidén, efter framställning, att i afseende på Utskis och dels afslag, samt att derjemte Hr Cederschiöld, Gustaf, föreslagit, att om sagde tillstyrkande bifölles, dervid måtte göras det tillägg, att af sakkunnige män må utredas och bestämmas hvilka handlingar böra utskrifvas, förklarat att, i händelse Utskis tillstyrkande bifölles, särskild propos. komme att framställas å det al Hr Cederschiöld föreslagna tillägg, blefvo de först till bifall och sedan till afslag å Utskis förevide tillstyrkande framstälde proposine besvarade med blandade Ja och Nej, hvarpå propos. till bitall derå förnyades och sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte åtskilliga Nej; Hr Frilen o. Ordfin förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Efter sedermera framstäld propos. till bifall å det af Hr Cederschiöld föreslagna tillägg, som besvarades med starka Nej, jemte ett eller annat Ja, förklarade Hr Frihin o. Ordfiden sig hafva funnit Nej öfvervägande. Då nu vidare förekom Utskis hemställan rörande utskrifningen af RiksRegistraturet för framtiden, anförde Hr Cederschiöld, Gustaf: Jag har endast att anmärka mot ordalydelsen som slutar så: » —-till RiksArkivet aflemna sådana handlingar, hvilka böra i nämnde Arkiv förvaras.» Detta torde vara nog obestämdt, ty jag kämner icke att det är förordnadt huru alla handlingar skola lemnäs, utan har man i allmänhet ötverlåtit alla öfverflödiga handlingar i KansliExpedine till RiksArkivet. Men jag hemställer, på skäl som jag förut andragit, om icke, denna § kunde erhålla följande lydelse: »att R. Stin må i underd. anhålla det K.
I fråga om de af E. K. M. i Nåder gjorda framställningar, dels att de vid Arbetsoch Corrections-inrättningarne i Riket anställde, med bestämda arfvoden försedde, tjenstemän må förklaras berättigade alt, under de i allmänhet i afseende på ålder och tjenstetid gällande föreskrifter, vid afgång från tjensten, uppföras å Allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af pension till belopp, svarande emot deras nu innehafvande arfvoden; dels att tvänne arfvodes-belopp, det ena å 1,000 R:dr till Astronomie-Adjuncten Selander, det andra å 1,200 R:dr till Professoren Doctor Schlyter, hvilka, i saknad af andra för E. K. M. användbara tillgångar, måst anvisas å det på denna Hufvud-Titel uppförda anslaget till extra utgifter, måtte öfverflytta# Expeditious-Utskollcts Förslag till tind. Skrifvelse, N.-o )65. Mil Allmänna Iitdraguings staten, blifva Rikets Ständer i tillfälle att, i sammanhang med regleringen af denna stat, sitt beslut i underdånighet anmäla. :4:o Anslaget till salpeter-näringens upphjelpande_, utgörande, inberäknadt det i stället för den indragna salpetergärden uppförda belopp af 124,000 R:dr, tillsammans 194,000 R:dr, utföres oförändradt, enligt den förra staten; men då Rikets Ständer anse salpeter-fondens förvaltning icke numera erfordra en serskild styrelse, utan bestyret med salpeter-näringen och denna varas inlösande lämpligen böra förenas med inseendet öfver krut-tillverkningen och redovisningen för dess förvaltning, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att Salpeter-ComiteTm må upplösas samt hela dess befattning öfverflyttas till Kongl.
Jag har redan förklarat, alt jag ville rösta för afslag; men hellre än att särskildt votera om återremiss, vill jag för min del medgifva densamma till tidens besparing. Hr Dalman: Då icke någons mening förnärmas genom återremiss, hemställer jag, om icke R. o. Ad. skulle vilja medgifva densamma utan votering. 36 Den 2 O et ober f. m. Gr. Frölich: Jag liar icke uppstigit för att söka rubba beslutet, att votering skall äga rum; men då Hr v. Hartmansdorff afstått från sitt yrkande om afslag å betänk., hemställer jag, att contraproposm må ställas på bifall. Upplästes till justering följande voter:spropos. Den, som anser de vid LagUtskts betänk. N:o 122 öfver väckta motioner, ang:de förändring i vissa delar af nuvar. lagstadganden om giftorätt och arfsrätt m. m., gjorda anmärkningar hindra dess antagande och betänk, således böra återremitteras, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer genom ny votering att utrönas, om R. o. Ad. bifaller eller afslår ofvannämnda betänk. Frih. Palmstjerna: Jag kan icke godkänna den upplästa voter:spropos:n, utan anser densamma böra lyda antingen på bifall eller afslag af betänk. Gr. von Fersen: Då contraproposm är uppställd i enlighet med mitt förslag, nödgas jag upptaga Frih. Palmstjernas anmärkningar deremot, Contraproposm innehåller nemi. endast, att särskild votering skall afgöra hufvudfrågan. Måhända är det ovanligt att utsätta i proposm, det votering skall ske; men förmodligen är sådant förän! ed t af discussionen, hvarunder votering äfven blifvit begärd öfver propos. till bifall å betänk. Hr von Hartmansdorff: Enär Riksd.Ordn. bjuder, att man icke får votera om, huruvida votering skall äga rum, torde contraproposm endast böra innehålla, att vinner nej, kommer frågan att till slutligt afgörande företagas.
Såsom skäl, hvarföre Utsk. afstyrkt min motion, har blifvit anfördt, att den vöre stridande emot 28 § Riksd.Ordn:n. Jag ber att få upläsa denna §. Den lyder sålunda: »R. o. Ad. samt Presteoch BorgareSt:ri välja genom Elektorer, och BondeSt. på det sätt Ståndet vid hvarje Riksdag tjenligast finner, genast och sist inom 8 dagar, sedan Riksdagen blifvit öpnad, ledamöter, lika många af hvarje Stånd, i de .Utskott, hvilka skola ärenderna bereda och utarbeta. Sådana i grundlagen stadgade Utskott äro: Const.-, Stats-, Bevil In.-, Banko-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. Hemliga Utsk:t väljes, då Konungen sådant äskar.» De sista orden: »Hemliga Utsk. väljes, då Konungen det äskar», utvisa endast tiden, då val af ledamöter till detta Utsk. skall ske, eller när Konungen så äskar i motsats för de öfriga Utsk:n bestämda 8 dagar från Riksdagens början, men sättet huru ledamöterna i Hemliga Utsk. skola väljas, Den 20 December. 715 omförmäles icke i §:n. Under uttrycket: »Hemliga-Utsk. valjes», kan lika väl förstås, att detta val skall ske på sätt R. o. Ad. bäst synes, som ock att det förrättas af de Elektorer som utse ledamöter i de öfriga Utsk:n eller ock af för tillfället utsedde Elektorer. Således kan jag icke finna att min motion är stridande emot grundlagens bokstaf. Hvad åter angår meningen med denna §, är den på. sätt vi sagt, icke klar och bestämd, men lika med Utsk. tror jag, att kanske grundlags-stiftarens tanke varit, att Hemliga Utsk. skall väljas af de utaf R. o.-Ad. vid Riksdagens början utsedde Elektorer.
Elfenoch Hvalrosständer 4 skålp. 4 50 andra slag 4 skålp. — 40 Bensvart, Benkol eller Bister 4 Centner. 4 50 * Berberisrötter Fria. * Barnsley, rå och oarbetad Fri. arbetad, oinfattad 4 skålp. 50 infattad med Guld eller Silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Bijouterivaror af annat ämne än Guld och Silfver, enkla eller sammansatta, såsom Armband, Bröstnålar, Kedjor, Kors, Ringar, Sigiller, Spännen, Urhakar m. m. 4 skålp. \ * Bilder och Bildhuggeri-arbeten, alla slag, som utgöra Konstnärs-arbeten andra slag och Architektoniska arbeten, ej specificerade 4 skålp. Fria 25 Barometrar; se Instrumenter, Optiska m. fl. Benspån; hänfiircs under Spillning. 4 Förslag till Tull-taxa. Qvantitet för Tullberäkningen. Införsels-tull. Riksmynt. il ' - R:dr öre. Bin i Kupor Fria Biscuit, arbeten deraf 1 skålp. — 48 Bleckslagare-arbeten, ej specificerade: olackerade 4 skålp. — 25 lackerade 1 skålp. — 40 Blod. Kreaturs-, alla slag " T Fri. Blodiglar — Fria Blommor, naturliga Fria konstgjorda 4 skålp. n 50 delar af konstgjorda blommor 4 skålp. 7 50 Blomsterlökar Fria Bly: oarbetadt, i tackor eller rullar Fritt arbetadt, ej specificeradt: omåladt och olackeradt 4 skålp. — 5 måladt eller lackeradt 4 skålp. — 20 Blyerts Fri. Blyertspennor: Timmermans1 skålp. — 45 andra slag 1 skålp. — 50 Blysocker 'I skålp. — 3 Blår: Hampoch LinFria Bläck, Skrif4 kanna 50 Bläckpulver eller Substans ■ . 4 skålp. 45 Bister; se Bensvart. Bokbindare-cloth; hänföres till Väfnader, Bomulls-.
St:r gjorda anordningar och anvisningar på Medlen till deras fyllande, hade blifvit redigare, om det af honom i dess reservation, som blifvit bifogad Betänkandet N:o 255, framställda Förslag att, under benämning af ReservFond upptaga alla sådana intrader, som icke kunna till bestämd ziffra uppgifvas, hade blifvit antaget; oell hade man då undgått att vid ett Betänkande, som skall innehålla sluleliga. StatsRegleringen, åberopa framdeles skeende åtgärder. Häruti hafva Hr Friherre von Sprengtporten och Hr Lagman Noreus instämt. Yttrande af Herr von Hartmansdorff; August: Då en Ledamot af Stats-Utskottet, Hr Lagman Ståhle, i sin reservation, förebrått pluraliteten, att hafva å ena sidan ofullständigt uppgifvit RiksgäldsContorets behof, samt å den andra att hafva öfverdrifvit dess tillgångar, och då Hr Lagman fördenskull yrkat, att man till undvikande af Statens skuldsättning eller Urtima Riksdag borde höja den allmänna Bevillningen; så kunde dessa påståenden, utan en närmare utredning af rätta förhållandet, desto snarare förvälla farhågor bland RiksStånden och Allmänheten, som detta förhållande ännu icke blifvit i ett sammanhang framställdt. Orsaken hvarföre det icke skedt, är att Statsoch Banco-Utskottens gemensamma öfverläggDingar om de Extra Anslagen ännu icke hunnit fulländas , än mindre deras Betänkanden underställas RiksStånden. Jag anhåller derföre, att få bifoga en io4 Stats-Utskottets omständelig utredning af RiksgäldsContorets ställning, både i anseende til dess eg en förvaltning, samt extra anslag och utgifter > för åren i8?.g—i'\. På det att en hvar må kunna Kontrollera summornas riktighet, skall jag vid hvarje sådan anföra det Betänkande och den sida, hvarest hon återfinnes; så vida Betänkandet redan är tryckt; eller i annan händelse, åtminstone Betänkandets nummer.
Och om äfven detta blir förgäfves, återstår för mig endast att rädda min egen, genom reservation till Protocollet och protest mot en så förderflig Instruction för Rikets Ständers Revisorer. Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard: Jag befarar, att hvarje förändring af Grundlagarne eller Instructioner, hvilken af Rikets Stän - Den 15 J a n u a r i i f. rn. i65 der blifvit gjord sedan långliga tider tillbaka, blott innehållit concession af Rikets Ständers rätt, och att en fortsättning på samma sätt kommer att gå derhän, att nationen blir i cessionstillstånd, äfven i afseende på sina rättigheter. Af sådan anledning, då jag anser närvarande tid olämplig för att slita den ifrågavarande tvisten, och i allmänhet på de skäl, som blifvit anförde i Grefve von Sch werms, Herr Eckermans med lleres reservationer, får jag högtidligen protestera emot den Instruction, hvilken nu blifvit föreslagen. Grundlagen och ett godt samvete anser jag vara den bästa Insruction för Revisorerne, och finner all annan obehöflig. Jag yrkar afslag å Utskottets Utlåtande, och anser att Utskottet, genom detsamma, endast förvärfvat sig en ny benämning, nemligen af Kongl. Maj:ts_, i stället för Rikets Ständers Statsutskott. Friherre Cederström, Jacob: Afslag är yrkadt af Herr Cederschjöld, på den grunden att Utskottet ej upptagit det förslag, som Konungens proposition innehåller, att nemligen Revisorerne icke fingo ingå i något klander af Kongl. Maj:ts gjorda anordningar, meddela föreskrifter eller besluta förändringar i hvad StatsVerket angår. Lika med StatsUtskottet är jag öfvertygad derom, att den föreskriften, bestämdt uttryckt i Instructionen, är öfverflödig, så länge Grundlagen är gällande, och alt hvarje afsteg der - i66 Deu i5 Januarii f. m. ifrån, vare sig skedt eller beslulit, är brottsligt.
Anktill Exp. Utsk. den 7 Oct., kl. 11 f. a. Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Stats-Utskottets Memorial, N:o 232. <D. A.) Sedan Stats-Utskottet, uti memorial N:o 2Ö2, i anledning af Herr Grefve Mörners, J. A., motion, att Rikets Ständer måtte anordna en summa af 20,000 R:dr, att, vid inträffande behof, utgå lill anställande af skjutningsförsök, för att utröna den lämpligaste gevårs-modellen för slagkruts antändning, på grund af 56 § Riksdags-Ordningen, hemställt, att den sålunda väckte frågan icke måtte af Rikets Ständer vid denna Riksdag till pröfning upptagas; så har nämnde memorial blifvit af Bonde-Ståndet bifallet, men deremot ålerremitteradt af Rid der skap et och Adeln, med föreläggande för Utskottet, alt motionen i Grundlagsenlig ordning handlägga, af Preste-Stdndet, inom hvilket Riks-Stånd de fleste ledamöter, som sig yttrat, förklarat sig anse Utskottet skyldigt att upptaga alla de till detsamma af Riks-Stånden remitterade motioner och utlåtande deröfver i hufvudsaken afgifva, Samt af Borgare-St an det, med anmodan till Utskottet, att den i Memorialet omförmålde motion tili pröfning upptaga. På grund af 5.'ne Riks-Stånds , sålunda sammanstämmande beslut-, har Utskottet ansett sig böra, i anledning af Herr Grefve Mörners m erbe rörde motion, hufvudsakligt yttrande meddela; och som, enligt hvad Utskottet har sig bekant, sådane försök med nya gevärs-modeiler, som af Grefve Mörner ifrågasatts, redan tillförne blifvit äfven inom vårt land anställde, samt, vid förhållandet, att något serskildt anslag för berörde ändamål icke af Kongl. Majit äskats, det torde kunna antagas, att
Jag mäste således förutsätta, att B. o. Ad., i likhet med BancoUtsk., skall göra en sådan bestämning af sedelstockens maximum. Då, säger jag, är det en motsägelse att vilja antaga BorgareSl:s förslag, hvilket åter sätter förhållandet såsom 2 till 5. Detta mäste leda till en inconseqvens såsom flera talare hafva visat, emedan Utsk. bestämdt säger, pag. 56, att något stadgande om ett visst förhållande emellan metalliska cassan och sedelstocken icke bör bestämmas. Då vi komma längre fram i detta betänk, och R. o. Ad. bifaller hvad jag ser att BancoUtsk. föreslagit, så komma nog Bancofullm. alt få en tillräcklig styrka att motstå päkänningar, utan att man behöfver vidtaga en iucon - 438 Den 16 April f. m. seqvens, som är overkställbar. Den der principen skulle, på sätt Frill. Palmstjerna anlydl, liårdnackadt utförd, åstadkomma variationer i Bancostyrelsen, som skulle verka högst ofördelaktigt på näringarne. Om någon skulle säga, att det likväl är nödvändigt för Bankens bestånd, sä ber jag U. o. Ad.- lägga in sådana krafter i Baneostyrelsens band, att den kan bestå utan att strypa näringarne. Ty onödigt bör man väl icke ingå på ett system, som minskar Sveriges producliva krafter, eller tvingar dem att arbeta på ett ofördelaktigt sätt, som gör kastningar i varuvärdet och nedtrycker spanmålspriserna, och som hastigt tlyttar förmögenheten från den ena personen till den andra. På dessa grunder afstyrker jag bifall till BorgareStts beslut, men tillstyrker deremot Utskts betänk, i denna del. O Hr Akerman, Fredr.:
Klokt är ditt tal, och väcker min medömkan mer. IPHIGENEIA. Oklokt jag tala vill, blott jag kan fägna dig. AGAMEMNON. O ve, ej tiga gitter jag, men prisar dig. IPHIGENEIA. Blif, fader, du här hemma qvar hos dina barn! AGAMEMNON. Jag ville väl; då jag ej kan, det grämer mig. IPHIGENEIA. Må alla spjut forgås, och Menelaos' harm! AGAMEMNON. Förut skall, hvad min ofärd gjort, ock andras bli. IPHIGENEIA. Hur mjcken tid du borta dröjt i Aulis' hamn! AGAMEMNON. Mig hindrar något, att affärda härn, ännu. IPHIGENEIA. Hvar säger man de Phryger bo, min bäste far? AGAMEMNON. Der Paris aldrig, son till Priamos, bordt bo. IPHIGENEIA. Du reser då långt bort, min far, och lemnar mig? AGAMEMNON. Dig, dotter, samma förestår, som fader din. IPHIGENEIA. O ve! Ack, om för oss det ginge an, att jag far med. AGAMEMNON. Du ock skall resa dit, der du din fader minns. IPHIGENEIA. Skall jag med modren, eller ensam, segla hän? AGAMEMNON. Helt ensam, ifrån fader skild, och ifrån mor. IPHIGENEIA. Du vill väl icke flytta mig till annat hem? AGAMEMNON. Tyst tyst! den saken icke flickor veta må. IPHIGENEIA. Från Phryger hasta, när du allt bestyrt, min far! AGAMEMNON. Ett offer offra dessförinnan bör jag här. IPHIGENEIA. Vid offer bör man ta i akt hvad heligt är. AGAMEMNON. Det får du se; ty du vid vigvattnet skall stå. IPHIGENEIA. Kring altaret vi skole khorer ställa, far? AGAMEMNON. Mer afuudsvärd än jag är du, som intet vet.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 2 September 1823. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den i5 sislledne Augusti under N:o 153 afgifne, samt den 27 derpåföljde eftermid-i dagen, på bordet lagde, Betänkande, öfver åtskilliga frågor om ändring och undantag i allmänna lagar och författningar för betryggande af BancoVerkets säkerhet. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 19 och 23 sistledne Augusti afgifne, samt den 27 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkanden; N:o 170., Om Statsrättigheters meddelan* de för Köpingen Ronneby. Om Gissoch Porcellainförares, Smideshandlare® och Lumpsamlares obehöriga kringstrykande, samt om tillåtelse för Allmogen att, under deras resor, afyttra förenämnde varor, som de af Bruksägare kunna sig tillhandla. Ut Supra. jyen s Sept ernber e. ni. 207 s. D. Föredrogos å nyo och biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den 25 sistledne Augusti afgifne , samt den 30 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtanden : N'o 455. Om nyhemmans anslående till hjelp för svaga Rotar m. m. N:o 436. Rörande BytesVerket. Ut Supra.' S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 23 sistledne Augusti under N:o 438 afgifne, samt den 30 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeidte Betänkande, om stadgande af en ny proescriptionstid, i afseende på sådane f. d.
– Till storsultanen. – Men vi hinna ej få svar, innan jag redan är hemskickad, sade Laura. Ett bref till Upsala, som bara ligger sex eller sju mil härifrån, får man ej svar på förrän efter ett par dagar. Tänk då Konstantinopel, dit det är så långt! I öfvermorgon skickar mabonne mig hem till pappa. – Jag vet huru vi skola göra, återtog den rådiga Alfhild. – Låt höra! – Helt visst finnes det en turkisk ambassadör här i Stockholm. Vi kunde skrifva till honom. – Men huru få fram brefvet? – Åh, vår dansmästare, herr Hoppauteau, känner nog den turkiske ambassadören. Han säger ju att han ger danslektioner åt allt hvad förnämt är. – Kanske det är bara skryt. – Åh nej, herr Hoppauteau ... – Jag tror att man talar om mig, mina damer! sade dansmästaren, som i detsamma inträdde. – Ja, sade Laura, vi talade om alla era förnäma elever. – Det är verkligen sannt, svarade dansmästaren, helt smickrad, att jag har stort förtroende inom la haute volée. – Kanske ni äfven har ambassadörer till diskiplar? – Ja, gudbevars! Ryska, tyska, engelska, fransyska, turkiska ... – Äfven turkiska? frågade Julie ifrigt. – Ja visst, det är en bland mina skickligaste elever ... Men vi skola väl börja vår lektion. Mamsell Julie kan sitta och vänta så länge, medan jag inöfvar de bägge andra. – Jag begagnar tiden, hviskade Julie åt de andra, att skrifva brefvet. Den unga flickan satte sig verkligen ned och skref fyra eller fem rader på ett stycke postpapper. Derpå vinkade hon Laura och Alfhild till sig, lät dem läsa hvad hon skrifvit och bad dem underteckna, hvilket de också skyndade att göra. – Men hvad vill detta säga? frågade dansmästaren förvånad. – Jo, svarade Julie, under det hon förseglade biljetten och försedde den med adress. Det vill säga att vi hafva en tjenst att utbedja oss af er. – Och hvari skulle den bestå? – Deri att ni framlemnar detta bref till den turkiske ambassadören. – Till hvem?
Med åberopad anledning af den betryckta ställning, hvar.uti konstnärsklassen sig för närvarande i allmänhet befunne, har herr Anckarsvärd, Michael Gustaf, uti väckt motion, yrkat, att artister, hvilka i bevillningsförordningen äro upptagne till beskattning i 8 olika klasser, från 5 till 100 r:dr och deröfver, måtte, i likhet med vetenskapsidkare och litteratörer, hädanefter vara befriade från bevillning i och för deras yrke, elier, om detta icke kunde beviljas, att åtminstone den för artisters beskattning gällande klassifikation måtte upphöra, såsom ledande tili för mycket godtycke, och desse personer 14 DeviUnhigs-TJlsKOttels Betänkande ^ N:o g. likasom de fleste andre, beskattas efter uppgifven inkomst, dock så, att den artist, hvars arbetsförtjenst ej öfverstege 500 r:dr, måtte från sådan bevillning åtnjuta befrielse, enär han då, så väl som dagakarlen, hvilken arbetar för sitt dagliga bröd, icke syntes böra vidkännasj andra afgifter, än de personella. Då hvar och en, som af något yrke hemtar inkomst, lärer böra i förhållande dertill bidraga till det allmänna, i öfverensstämmelse hvarmed också, emot hvad motionären förutsatt, äfven arbetsfolk äro, och, jemlikt Utskottets ofvan yttrade åsigt, fortfarande böra vara underkastade bevillning efter 2:dra artikeln, utan hänsigt till någon viss årlig minimi-inkomst, anser Utskottet sig sakna all giltig anledning att tillstyrka befrielse från sådan bevillning för artister; — men med afseende å det anspråk på lättnader och uppmuntran från det allmännas sida, konstnärsyrket billigen bör i viss mån ega, äfvensom derå, att detsamma i allmänhet icke lärer kunna anses vara för dess idkare serdeles lönande, hemställer (