Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa skogars mer eller mindre aflägse belägenhet från bebodda trakter elier flottbara vattendrag har föranledt stor olikhet i deras nuvarande beskaffenhet. Under det att de således närmast belägne äro lili största delen medtagne och man pä de skogar, som icke kunna hänföras till denna kategori, men dock äro utan särdeles svårighet åtkomiige, angriper allt hvad till exporlabla trädvaror kan användas, utan besinning och utan tanke derpå, att en skog upphör att ega värde, om den icke måttligt och med urskillning anlitas, aldrahelst under ett klimat såsom här, der 2 å 3(X) år erfordras för erhållande af en fullmogen återväxt, — befinna sig en del af de mest aflägse skogstrakterne i ett vildhelstillstånd, som egaren sällan vårdar 37 sig om att söka undanrödja, oaktadt en sådan åtgärd väl vore behöflig, ej blott för befordrande af skogens växtlighet, än äfven för begagnande af muhlbete derå. Det borde vara gifvet, att en olikhet i afseende på skogarnes begagnande skulle följa af deras olika naturer i kameralisliskt hänseende, men om någorlunda hushållning kan sägas ega rum hvad rekognitionsskogarne beträffar, gäller deremot omdömet om en total frånvaro deraf ej blott de skogar', sorn tillhöra enskilde, utan äfven de delar af kronoskogarne, som, i följd af deras läge, kunna blifva föremål för vinningslystnadens lagstridiga tilltag. Den enskildes rätt, att, om han så vill, vanvårda sin egendom, i stället för alt söka bibehålla och förbättra den, kan naturligtvis ej af den administrativa myndigheten inskränkas.
Hvilka musikalier, konstverk, skönliterära arbeten skvrile ej kunnat anskaffas för dessa pengar, som nu gingo upp i bara prosa, ty ingenting kunde väl vara mera prosaiskt än mat och tanken på, hvad man skulle äta! Så beslöt hon omsider i all tysthet att » uppfostra » honom till en ideelare uppfattning och att låta honom undergå en hälsosam tuktan inom hemmet. Sparsamhet är en dygd, som han att börja med borde få begrepp om. De hade verkligen ej råd att behålla den ypperliga kokerskan, som mannen haft sedan sin ungkarlstid, och hvilken dessutom, som han j u själf medgaf, började visa sig allt för kavat mot hans lilla ömtåliga hustru. En ny, snäll och nätt flicka anskaffades. I hennes betyg stod, att hon var » kunnig i matlagning ». Men hon fjällade kråmgäddan, medan hon stufvade aborren i full pansarskrud, och när rädisorna kommo hem från grönsakshandlaren, frågade hon frun, om hon skulle koka dem. Frun våndades i tysthet, men flickan var snäll och pålitlig. Hon skulle väl så små- ningom bli inlärd, och, som sagdt, det var allt skäl att med det snaraste vänja mannen af med det lukulliska lefnadssätt och det utelif, som hos honom hotade att öfvergå till en mycket sorglig vana. Lilla frun väntade ett mycket godt resultat af sin » uppfostringsmetod ». Hon väntade tåligt litet och outtröttligt, väntade på förbättringssymptomen vecka efter vecka, månad efter månad. Förgäfves! Med förtviflan tyckte hon sig se, huru mannen med allt raskare fart började glida utför det sluttande planet, och på den skjutsen hvarken kunde eller ville hon vara med. Hennes lott var så- ledes att, utan att kunna förhindra det, tyst åskåda hans resa utför. Lifvet tedde sig dystert för fru Ella, och så gick hon, som sagdt, på kafferep. Rätt många fruar voro samlade där, och man talade om » mat ». Mat, som hvar och en af dessa fruar » afskyddes! Lifvet hade sannerligen större kraf på en människa, än att man skulle låta sig neddragas af så- dane materiela hänsyn.
Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut - 416 Prat.-Utdrag, den 11 December 18 j4- skottets den 27 sistlidne November f. ra. på bordel lagda ullålande, N:o 87, i anledning af återremiss af betänkandei, N:o 35, biel förenämnde utlåtande, N:o 87, lagdt till bandlingarne, med förklarande, alt Ridderskapet och Adela vidblef sitt vid prölningen af belänkandet, N:o 35, fattade beslut. S. 1). Föredrogs ånyo och lades till bandlingarne Allmänna. Besvärsfich Ekonbmi-Utskettets den 27 sistlidne November f. 111. på bordet lagda memorial, N:o 88, i anledning af återremiss olaf betänkandet, IN:o 39. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskot et elL vid pröfningen af nämnde Utskotts betänkande, N3o 11, angående grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen samt föreskrillerne för tillämpningen deraf, den 30 sistlidne November af Herr Rosenblad, Bernhard, framslälldt, och ai Haus Excellence Herr Grefve Björnstjerna, Magnus, såsom motion uppta - get, förslag i fråga om bevillningen för de em betsoch tjenstemän, hvilka af de förenade Rikena samfäldt åtnjuta aflöning eller irania mente, tillika med de i anledning deraf samma dag afgifne yttranden; och skulle denna motion derjemte de öfriga Riks-Slånden communiceras. S. D. Föredrogos ånyo och bifölios Stats-Utskottets nedannämnde, den 30 sistlidne November e. 111. på bordet lagria, utlåtanden: N:o 62, i anledning af vackt motion 0111 inleverering lill Statsverket af den under Kongl. Krigs-Collegii förvaltning stående
PresleSt. har ock förkastat detta sätt att gå till väga; och uti den, lika mycket om sann tolerans och humanitet, som om frånvaron af all partiskhet vittnande, interessanta diskussion härutinnan inom detta Högv. Stånd, hvilken jag hade tillfälle att öfvervara, uttryckte, med fä undanlag, samtlige talare den åsigt, att betänk, (hvilket till upslällning och redaktion, med rätta enl. mitt förmenande, föga skonades) hvarken kunde bifallas eller borde afslås, utan återremitteras, hvilket sednare och skedde med 25 ja emot 19 nej, på det att någon utvidgning uti Svenska medborgares af Mosaisk trosbekännelse rättigheter måtte vinnas; detta dels på sätt motionärerne föreslagit, dels på de grunder, än den ene, än den andre af de betänk, åtföljande 22 reservanterne uti 4 alternativer framställt (in alles äro 27 reservanter af 48 ledamöter). De flesles mening tycktes dock vara delade emellan Hr Frih. af Ugglas’, K. G., reservation, sednare alternativet (bosättning åtminstone i alla Rikets städer för nu i landet bosatte Mos. trosbekännare), och den af Hr af Klint, E. M., afgifna reservation (medgifvande åt de i Sverige infödde Mos. trosbekännarne, att, utan föregången ansökan, få bosätta sig icke allenast i de fyra städer, der det hittills varit dem tillåtet alt vistas, utan äfven i flere bland rikets större städer, isynnerhet bland stapelstäderne). Att Hederv. BondeSt. med 49 ja emot 39 nej afslagit ifråga var. betänk., har visserligen för tillfället afklipp! frågan inom detta Stånd; dock tyckes man af diskussionen (redan i sig sjelf en fördeiför saken; ty vid föreg:de riksdagar har frågan utan någon sådan fallit) kunna draga den slutsats, att fördomen äfven inom det Hederv. BondeSt. är bruten och opinionen emot Judarne gynnsammare än tillförene.
[1737J Dans une famille distinguée du canton de Neuchåtel on serait disposé de recevoir 2 jeunes demoiselles désireuses d ' étudier a, fond le francais, 1 ' allemand, 1 ' anglais, la musique et la peinture. Vie de famille. Tres belle situation au bord du lac. Prix modérés. Pour les informations priere de s ' adresser å Fredrika-Bremer-förbundets byrå, Sthlm. [1901] r rågas om någon liten flicka på landet vill inbjuda till lekkamrat öfv. sommaren en 12-årig, väluppfostrad flicka, som talar franska väl och medför rekommendationer från skolan? Har ej råd betala för sig. Tacksamt svar till » Helpensionär », Iduns byrå. [1933] E n anspråkslös ung dam önskar ungefär 6 veckors tid inackordering i aktningsvärd familj vid någon af Vestkustens badorter. Svar jämte prisuppgift till » A. B. » Iduns byrå. [1931] U nder badsäsongen i Södertelje kunna unga damer få god inackordering, treflig bostad med trädgård samt nära badinrättningen, hos doktorinnan A. Landelius, Södertelje. [1927] E Utställning. Teodor Blancl ' s Konst-Salong. Öppen: Hvardagar 10 — 5, Söndagar I — 4. Obs.! För att äfven en större allmänhet må beredas tillfälle taga denna intressanta utställning i betraktande, är inträ- detafgiften nedsatt till: n it två flickor om 8, 10 år kunna inackorderas i bättre familj på landet för att deltaga i läsning med egna barn! Billigt pris, god vård utlofvas. Den, som härå reflekterar, torde vända sig till L. Vid foten af det natursköna Omberg med synnerligen sund och treflig belä- genhet samt nära järnvägsstation uthyras 2 å 4 rum och kök. I Björling, Charloltenborg, Bogslösa. [1930] m~ enäast 50 öre. Utställningen fortgår ännu endast en kortare tid! Fysiologiska stolta [19261 Inackordering ' önsk.
Att Utskottet uti serskilt Memorial af den 3 sistlidne December tillstyrkt, att RiddarhusFiscalens hitintills vanligen från RiddarhusCassan anordnade Riksdags Arfvode hädanefter alltid måtte af de till Riksdagskostnaderne anslagne Statsmedel utgå, hvilket Memorial, enär bemälte tjensteman numera redan erhållit arfvode af Riksdagskostnadsmedlen, Ridderskapet och Adeln funnit böra läggas till handlingarne. Utskottets yttrande i denna §. ansågs icke föranleda lill någon åtgärd. §• 9- Att ett arfvode af 3y R:dr af sk. B:co årligen måtte ifrån och med nästkomman - I I 2 Den 3o Junii ,f. m. de är uppföras å Riddarhusets Statj för att tilldelas den af Riddarhusets Extra Vaktmästarej som af Riddarhus Directionen dertill md anses förtjent. Utskottets berörde hemställan blef af Ridderskapet och Adeln bifallen. §• io ingående ej mindre de pensionerj hvilka sedan sista Riksdag äro vordne å framlidne HofJunkar en Bergenstjernas samt Kamereraren Stråles Testamentsfonder bildade j än ock dej dels af Fröken Sara Charlotta von Hauswolffj dels af Hans Excellence Herr Friherre G. L. Cederhjelm sedan sista Riksdag gjorde och under RiddarhusDirectionens inseende ställde stiftelser, m. m. Utskottets yttrande i denna §. ansågs icke föranleda till någon åtgärd. 11. f Att, såsom tillägg till de för Riddarhusets Stipendier fastställde
Län, der ofvan anförde Skogar äro belägne, 2,713 Tunneland, inbegripne flere hundrade Tunneland redan inhägnade Ägor, blifvit på ett Hemman beräknade, när i Westerbottens Ödemarker, enligt Kongl. Brefvet af den 23 Maji 1780 och endast med afseende på Orten svåra belägen - 254 Den r>4 Januarii. het, frän 700 till högst 1,400 Tunneland hunna ett Hemman tilläggas; icke eller vili jag bedomina, hvarföre Skattläggningen skett efter Savolaxske Methoden, hvarigenom värdet af elt Tunneland så väl Utsom Inägor beräknas till f öre Silfrmt eller 3 runst., oell hvaraf följden blifvit, att en skilling Banco blifvit Skattelösen för ett Tunneland Jord. Men jag kan icke oanmärkt lemna, och hoppas alt hvarje redligt tänkande Medborgare kan det behjerta, hvilken betydelig förlust Staten får vidkännas, då, enligt Kongl. KammarCollegii under den 39 October och 36 November 1816 utfärdade Skattebref, 30 med så ovanligt vidsträckta Ägor försedda Hemman, blifvit försålda för den lumpna Löseskillingen af r’o66R:dr 4> sk. 6 r. B:co. Hade dessa i Bergslagsort belägne öfanteiige Rymder i mindre Hemmansdelar blifvit Skallfogde, skulle säkerligen till Statens båtnad först ett större antal af Hemman uppkommit, och sedan för det andra, hvarje Tunneland, som på Auction försåldes, blifvit löst med minst t R:dr, der nu en skilling blifvit betald. Denna förmodan skall finnas så mycket mer grundad, om jag tillätes nämna, att då jag köpt SkogsParker på kort tid, för att å dem verkställa Kolning, har jag ej dragit i betänkande att betala 10 R:dr Tunnelandet, änskönt ägande rätten vid dessa Afhandlingar icke åtföljde.
Det är således ej med afseende på 3:ne Stånds beslut, utan endast för att ej hindra sakens snara afgörande, som jag anhåller, att den af mig föreslagne önskan måtte såsom en ny Motion anses, och jag öfverlemnar åt Herr Grefven och LandtMarskalken att bestämma, huruvida denna Motion kan grundlagsenligt remitteras, eller icke. 1 alla fall är jag af den öfvertygelse, att detta vigtiga ämne icke kommer att åsidosättas, utan ganska säkert undergå en nådig pröfning. Friherre Cederström anhöll, att Herr Rosenblads nu väckte Motion måtte få hvila på bordet. Friherre Palmstjerna: Jag får äfven till en början begära, alt Herr Rosenblads Den 29 September. »39 motion malte få hvila på hordet. I hufvudsaken vill jag endast erindra, hvad Grefve Posse redan upplyst, att tillökningen är nödvändig i anseende till det beslut Rikets Ständer vid sista Riksdag fattade, att LandsStaterna skola af dessa medel erhålla ved och ljus. Utskottet har derföre ansett denna tillökning vara oundgänglig, och jag tillstyrker bifall å Utskottets förslag. Herr Oxehufvudj Olof Philip: I afseende på Herr Hjertås yrkande om nedsättning i den föreslagna summan, torde jag få fästa uppmärksamheten derpå, att, sedan åtskillige Civile Embeten nyligen blifvit inrättade, och Ledamöters samt arbetande Divisioners antal inom Svea och Christianstads IlofRätter ökats, hvarigenom eldning uti flera rum blifver nödvändig, skulle det innefatta en stor inconsequence, att nu vilja nedsätta anslaget till skrifmaterialier, samt ved och ljus, då anslaget redan förut varit otillräckligt. Jag tillstyrker derföre bifall å Utskottets Utlåtande. Herr Hjerta: Det är blott i anledning af hvad Friherre Palmstjerna och Grefve Posse yttrat, som jag anser mig böra upplysa, att LandsCaucellierna, LandlRänterierne och LandsConloiren visserligen vid sista Riksdag fingo sig anviste ved och ljus från denna Titel, men att detta ganska riktigt inberäknades, du anslaget uppgjordes. Den 2 g Sep tein ber.
Åtskilliga af de närvarande uttryckte den önskan, att den osynliga måtte göra sig åter synlig, men denna önskan kunde hon icke uppfylla. »Ännu på en vecka kan jag icke synas,» svarade hon. »Om sju eller åtta dagar börjar jag, så vidt jag icke använder en ny sats diafot, åter att skönjas. Då framträder först mitt hår och därefter hela min benbyggnad och sedan musklerna och huden.» Detta vore visserligen en ofullkomlighet, och upptäckten vore icke fulländad, medgaf hon, förr än man lyckats att fördrifva verkningarne af diafot lika hastigt som man kunde framkalla dem, men ingen upptäckt eller uppfinning är fullkomlig i sitt första användande. Sedan måltiden fortsatts ännu ett par timmar under oupphörligt festtalande, bröt sällskapet slutligen upp under enhällig försäkran, att festen varit bland de mest lyckade som någonsin tillstälts i det på fester rika Tivoli. Aromasia var nöjd med sin dag och tyckte sig hafva fått ersättning för den olyckliga konserten i Göteborg. Hon hade dock flera gånger tänkt på Oxygen och undrat öfver att icke hafva sett honom på hela dagen. Flera af de i festen deltagande hade också saknat honom. Några sade sig veta, att han på morgonen besökt fröken Fotorups laboratorium, men huru han sedan användt sin dag, visste man icke. Underrättelsen om Oxygens besök på diafot-tillverkningsstället gaf Aromasia åtskilligt att tänka på. Hon kom till den åsigt att hon borde påskynda sin afresa från Köbenhavn. Oxygens uppförande ingaf henne icke förtroende. Hon fann själf denna brist på tillit till den man hon verkligen älskade högst beklagansvärd, men lika stark som hennes kärlek fortfarande var, lika klart insåg hon, att förtroendet aldrig skulle återvända samt att en förening mellan dem skulle vålla bägges olycka. Redan innan morgonväkten följande dag låtit höra sig, lemnade hon »Danmarks Wilde» och afreste från Köbenhavn. Oxygen hade hela den föregående dagen och hela natten arbetat på fullkomnandet af viljetvingaren, men ännu icke då morgonväkten väckte den slumrande staden lyckats komma så långt, att han vore fullt säker på en lycklig utgång. Den sats diafot han förskaffat sig var också alt för otillräcklig för att låta honom »i osynlig måtto» nalkas Aromasia och försöka inverka på hennes nervsystem.
Tydligt visar sig häraf, att den åsyftade och af beliofvet högeligen påkallade förbättringen uti lönevilkoren för en stor del af Befälets personal vid indeldta Armeen endast i ringa nion kan verkställas roed det af Utskottet härföre tillstyrkte anslag af 24,000 R:dr; äfvensom att om Utskottets förslag antages, att löneregleringen bör ske successive i den mon genom blifvande vacancer tillgångar vinnas, den orättvisa skall inträffa emot det nu tjenande Be - lia Den ai Maji f. m. fälet, att, under det en stor del af de nuvarande lönernes otillräcklighet medgifves, de dermed försedde likväl ej komma i åtnjutande af den derutinnan nödig befunne rättelse och förbättring, som först kan tillgodokomma deras efterträdare; ett förhållande som ingalunda inträffar med löneförbättringarne för Civilstaten och för öfrige MilitärCorpser, som ej tillhöra denindeldta Arméen, hvilka blifvit föreslagne att verkställas på en gång, och ej successive. Då Utskottet till antagande af Rikets Ständer ej ansett sig kunna tillstyrka de grunder, hvilka af Kongl.
Slutligen föreslås, att nuvarande införselstull å segeloch bindgarn må till någorlunda öfverensstämmelse med Tullkommitteens förslag, som upptog 6 sk., och norska tulltarifen, sora stadgar 4 sk. 5 r:st. tull per skålpund, nedsättas till 5 sk.; äfvensom att, då ifrågavarande slags garn tillverkas af hampa, rubrikens lydelse må förändras till »hamp-, eller segeloch bind-», och densamma i följd deraf uppflyttas näst under camelgarn. lnförselsafgifterna för de under artikeln glas förekommande efter storleken klassificerade särskilta slagen buteljer, burkar och flaskor, karafiner och slipade flaskor derunder ej inbegripna, lära böra jemkas till 25 procent å de utsatta tullvärdena, mot hvilkas riktighet någon anmärkning icke förekommit, och alltså nedsättas å buteljer m. m. »af till och med Vedels kanna» från 32 till 24 sk., å dem »deröfver till och med Va k:na» från 2 r:dr 16 sk. till 1 r:dr 36 sk., samt å dem »af större rymd» från 4 r:dr 32 sk. till 3 R:dr 24 sk. per 100 stycken, eller till de af Tullkommitteeu föreslagna belopp. Fönsterglas tullbehandlas nu efter dess olika egenskap af grönt eller hvitt på skiljaktigt sätt, så att införselstullen utgör å det förra 6 r:dr 52 sk. för 120 skifvor och å det sednare 16 R:dr 32 sk. för 20 band. Den omständighet, att ulasflusser. Granatäj>plen ; Pislacier. Gry n. Guld, Silfver. Kongl. Maj:ts Nåd.
Maj:t funné skäligt att*, med afseende derjemte å de serskilda omständigheter. sorn med ifrågavarande hemman och åboerne dervid in - 4 Ålim. Best-, ock Ekon.- Utskottets Betänkande r N:o 79. träffa, göra åtskilliga jemkningar uti 1817 års Reglemente för dessa hemmans utarrenderande, hvaribland här må anföras: l:o Sedan Domkyrko-Rådet och Hushållnings-Sällskapet i Länet blifvit hörde, utsätta Landshöfdingen och Biskopen ett minimum, hvarunder, och ett maximum, hvaröfver det årliga arrendet, som alltid bestämmes i spanmäl, icke lar ga. 5:o Förre hemmansinnehafvaren och, i fall han död är, hans enka eller barn, må till arrendet njuta optionsrätt, det vill säga rättighet att antaga det vid auctionen gjorda högsta anbud, som dock icke får öfverstiga det bestämda maximum; men skulle vid auctionen hvarken förre hemmansinnehafvaren eller någon annan bjuda det utsatta minimum, då bör hemmanet på auction bortarrendera» till den mestbjudande , utan att förre innehafvareit dervid någon optionsrätt njuter. Bemälde hemmansåboer hafva äfven i underdånighet anhållit, att dem? måtte tillerkännas rättighet att lösa arrende-spanmålen efter markegångspris, in. m., men Kongl. Majit har, uppå anförda skäl, under den 16 Januari 1828y denna anhållan afslagit.
Den 21 Oktober. om inbjudning till de öfriga Stånden, att antaga Adelns beslut, och kan man begära, att de öfriga Stånden skola förneka sina beslut och förena sig med R. o. Ad., så måtte det väl icke vara Ståndet ovärdigt, att frångå sitt beslut och förena sig med de andra Stånden. Frågan liar dessutom fått ett annat utseende än förra gången, dä icke något Stånd bade fattat beslut i densamma. 2:ne Stånd hafva nu bifallit motionen. Hvad åter Statens tillgångar beträffar, torde vi erinra oss, att för ett sådant ändamål, som nu är i fråga, 5000 R:dr, i det hela, är ett ringa belopp, och jag kan icke föreställa mig, att Statens tillgångar äro så knappa, alt denna summa kan ega någon betydlig inverkan på desamma. Hr von Hartmansdorff: Man har åberopat, att anslag redan blifvit gifna åt 3:ne skolor, nemi. i Norrköping, .Örebro och Eskilstuna, samt att således medlersta delen af Sverige blifvit väl omhuldad i detta hänseende. Dessa skäl synes mig åter föranleda dertill, att man är betänkt på att gifva något åt rikets vestra del, serdeles när densamma egnat sin verksamhet åt slöjderna. Som de tullförfattningar, hvilka R. St. nu antagit, otvifvelagtigt komma alt menligt verka på de orter, hvarest inhemska slöjder idkas, bör man vara omtänksam att öfver allt sprida förmågan att kunna täfla med utländska tillverkare. När mina motståndare icke kunnat påhitta några egentliga skäl, mot saken, hafva de väsendtligen hållit sig till frågan om bristen på lärare; och som detta skäl blifvit flera gånger uprepadt, måste äfven jag åter vidröra detsamma. Då fråga först upstod om anslag till landtbruksskoior, voro många deremot, emedan man äfven till dem saknade lärare. Likväl inrättades skolorna, och ehuru lärarne i början voro mindre duglige, blefvo de efter hand bättre. Likaså har det äfven varit med folkskolorna. I begynnelsen saknade man skickliga lärare; men i den mån, man hunnit utbilda skolorna, har man äfven funnit tillgång på tjenligare lärare.
St, Prot, 1840 och 1841- 4 Sami. 2 A/d, 37 Haft, 1 2 Statssamt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskoltens Betänkande, N\o 178. i tillgjordt genom Kammar-Collegii Circulaire den 31 Juli samma år, meddelade föreskriften, att tull-mjölqvarn, som icke kan indraga åtminstone fyra tunnor spanmål i tull om året, icke bör tillåtas, genom antagandet af detta förslag, att upphäfvas; b) att qvarnegare, som innehar en husbehofsqvarn och en tull-mjölqvarn, må ega rätt att hafva dessa begge qvarnar under samma tak, utan att behöfva skatta för mera än den ena till tu 11 tägt anmälda qvarnen, då, i fall den andra, icke skattlagda, qvarnen begagnas till förmälning af spanmål mot tull, qvarnegaren kommer att derför ansvara efter lag. Motionären hav såsom skäl för antagandet af detta förslag anfört, att, vid inträffande nöd och missväxtår, det ofta händer, att den fattigare och största delen af allmogen måste tillgripa nödbrödsämnen, hvilka de icke kunna få förmalda å tullqvarnarne, utan endast hos qvarnegare, som hafva 2:ne qvarnar, af hvilka den ena är för tulltägt skattlagd, men den andra och sämre icke begagnas Lill annat än så kallad husbehofsmäld, och å hvilken senare det endast blifver tillåtet för de fattige att utan afgift förmala sina nödbrödsämnen.