Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med Hr Bergenstråle instämmer jag i hvad han yttrat ronde befrielse från 7 [I. 52 D « n 39 Maj. skyddsafgifts erläggande för den ungdom, sorn beredes till H. H. nattvard. Denna befrielse anser jag så mycket olämpligare, som deri ofta kunde komma att tillgodonjutas för ådagalagd lattja att lära sig sina christendornsstycken. Dessutom skulle detta stadgande kunna tolkas så, att de personer, som för bristande kunskap måste flera år beredas till sin fol - sta nattvardsgång, under bela denna lid skulle vara befriade från skyddsafgiften. Gr. Frölich, David, anförde skriftligen: Det torde vara förgäfves, att under närvar, förhållanden söka göra några statsekonomiska grundsatser, i afseende på beskattning och dess inverkan på samhället , gällande. Emedlertid är man skyldig den stundande liden och sig sjelf att visa, om man äger några, eller om man, tvertemot de vittnesbörd man vid den aldrnminsta excursion åt landsbygden har .för sina ögon, af ekonomiskt betryck i alla näringsgrenar, af låga priser på födoämnen och ändock en nästan afstannad upphandling deraf; låga arbetslöner, och likväl en tynande rörelse, eller om tvertemot de officiella vittnesbörd roan Ilar att hemta för tilltagande fattigdom, nemi. ur tillsättning af cnmite'er för fattigvård, öfverljudd klagan öfver tilltagande lösdrifveri och brottslighet, om, säger jag — till trots af alla dessa symptomer, hvarpå man kan igenkänna beskaffenheten af den sjukdomsart, hvaraf vår landsbygd och våra näringar lida , — roan likväl funnit sig af vissa fröjdade talare i detta och andra RiksSt. öfvertygad , det icke ”armod” utan ”öfvermod” vore för handen, det ”pauperism, ” lik ”en outredd naturkraft,” vållade oredan , och alt ”tillgångar,’’ ännu ytterligare ”tillgångar” icke fattades.
Dess dödsdom är afkunnad, men verkställigheten deraf är oss lill tiden obekant, ehuru vi kunna vara förvissade, att dess uteblifvande icke kommer att äga rum. Alla förändringar, som åsyfta 11. o. Ad:s bibehållande såsom Stånd, äro fåfänga och dem anser jag böra afböjas. Skola vi nu göra dylika försök ? Hvad är dermed vunnet? Tror Hrr:ne, att vi, genom en sådan förändring, skola förhindra Nationalrepresentationens ombildning i det hela, och att denna representation icke skall blifva mera sammangjuten ? Jag tror det icke, och derföre anser jag, att vi böra förblifva sådana, som vi från början varit. Jag kan icke inse, hvad vi på en sådan förändring skola vinna. För 10 eller 15 år sedan kunde en dylik förändring hafva medfört något gagn, men nu tjenar den till intet, och jag önskar, att R. o. Ad. icke måtte vidtaga en åtgärd, som af allmänheten icke skall betraktas med någon särdeles beundran, utan måhända tvertom. Jag anhåller ytterligare om bifall till Utsk:s betänk. Hr Printzensköld, Carl: Från den, som lika med Frih. Tersmeden uppträdt i reformsällskaper, och pä sidan om grundlagen söker tillvägabringa en förändring uti nuvar. representationssättet, under uttalande af en förkastelsedom icke allenast öfver R. o. Ad:s representationsrätt utan äfven öfver hela representationen, sådan den nu är sammansatt, bör det icke vara oväntadt, att höra dylika yttranden som dem Frih:il nu behagat afgifva. Bien andra, som med Frilen tänka olika, torde också vara berättigade att emot honom få yttra olika tanka. Den allmänna opinionen, hvilken Frilen åberopat, anser jag icke vara af något värde. Den är uttalad af en mängd tidningsredaktioner, hvilka kalla sig organer för det rådande tänkesättet, under det att de endast uttrycka sina egna åsigter. Ty om man går ut i landet, så finner man, att denna s. k. allmänna opinion ingalunda är den, sorn reformsällskaper och tidningarna uttala.
Rikets Ständer få alltså i underdånighet anhålla, att 1 § af 2 Kapitlet Skiftes-stadgan, sådan den lyder efter Kongl. Kungörelsen den 9 Juni 1832, må erhålla följande förändrade lydelse: “Ansökning om förordnande för Landtmätare till förrättande af laga skifte eller annan landtmäteriförrättning skall inlemnas till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, och bilägges dervid, då laga skifte är i fråga, en förteckning på hemmanen i skifteslaget, deras natur och egare samt de senares vistelseort. Ar ansökningen ej underskrifven af samtlige i förteckningen upptagne delegare i skifteslaget, bör Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med föreläggande af viss kort tid, och vid äfventyr af förklaringsrättighetens förlust, infordra delegarnes yttrande i afseende å den förrättningsman de önska. Äro samtlige delegarne i detta afseende ense, eller angår förrättningen blott en persons rätt, utfärde Kongl. Maj:ts Befallningshafvande genast förordnande för den föreslagne Landtmätaren, der denne, enligt hvad serskildt är föreskrifvet, eger landtmäterigöromål på eget ansvar förrätta, och annat hinder mot ansökningen ej möter. Åro delegarne, i fråga om val af förrättningsman ej ense, förordne Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till förrättningsman den han skäligt finnér/'
Hade sådant skett, och Utsk. förnummit att ifrågav:de embetsman tillika innehar lön på stat, är jag öfvertygad att Utsk. föreslagit lönen till högre belopp, med bifogande af det vilkor jag yrkat. Mom. litt. h, ang-.de öfverflyltning å Allm. Indragningsstaten af f. d. Kamercraren i KriysColl-.m, KrigsKommissarien Obitz samt f. d. Förvaltaren Francke och Vaktmästaren Nilsson vid det uplösla Ulredningsförrådet i Christianstad; och mom. litt. i, ang-.de öfverflyltning å Allm. Indragningsstaten af Revisorn i KrigsColl-.m Pettersson och Intendenten vid Götheborgs Utredningsförråd Majoren Barck. Biföllos. Mom. litt. k, ang-.de öfverflyltning på Rilcsstaten af en del utaf aflöningen för KrigsColl:m oell Utredningsförråden, hvilken f. n. utgår från åtskilliga under Coli.ii förvaltning ställda kassor och särskilda medel. VII H. 3 34 Den 4 Juli f. m. Härvid förekom först och bifölls Utsk:s tillstyrkande, att ifrågav:de kassor oell fonder nu och för framtiden må från alla utgifter i berörde hänseende befrias. Då sedermera förekom Utsk:s hemställan om den förändring, som i följd af kassornas och fondernas befrielse från sagde utgifter borde i Riksstaten vidtagas, yttrade sig Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Jag gillar Utsk:s förfarande, att befria kassor från afgifter, främmande för deras egentliga ändamål, men beklagar att steget icke tagits fullt ut. Utsk, föreslår visserligen här, att befria Krigsmanshuskassan från att till KrigsColhii aflöningsstat utbetala en årlig summa af 9,000 Rdr, men på samma gång förordas en motsvarande ersättning i Kassans anslag. Vinsten häraf förefaller lika med 0. Kassans bestämmelse är att pensionera åldrige soldater. Vi veta alla att dessa pensioner äro så små, att de snarare utgöra ett hån mot, än en hjelp för den fattige.
Vid det under qvinqvenniet färdigbyggda glasbruket vid Hammar har tillverkningen år 1860 utgjort omkring 600,000 buteljer. o Ar 1858 anlades vid Gyttorp ett krutbruk, hvarest år 1859 tillverkades 800 centner krut med 7 arbetare och 1860 1,600 centner med 9 arbetare. Kalkugnar och tegelslag erler hafva lemnat god afkastning. Brytning af takskiffer och huggning af qvarnstenar äger rum inom Nora bergslag, hvarest ock en art marmor brutits i grannskapet af sjön Wickern. Tat. Rörande antalet och beskaffenheten af de inom länet befintlige grufvor, bergverk, manufakturinrättnin gar, fabriker och handtverkerier samt der anställde arbetare, åberopas i öfrigt bilagde tabell N:o 7. De flesta af de inom länet befintliga, i tabellen upptagna bränneriet äro belägna i Sundbo härad i länets sydligaste del. Den här högt uppdrifna potatesodlingen, vanan vid handteringen och tillgång på skog skola säkert bidraga dertill, att bränvinsbränning i dessa trakter ännu länge fortfarande kommer att idkas. Allmogen derstädes har ock hittills visat mycken obenägenhet mot minskning af potatesodlingen, enär i sammanhang dermed en genomgripande förändring i åkerbruket derstädes ovilkorligen måste ske. Det tillverkade bränvinet uppköpes till en stor del af åtskillige inom Askersunds landsförsamling boende landtman, hvilka idka partihandel med sådan vara, den de jemväl inom Östergötland pläga uppköpa, hvarefter den afsättes, hufvudsakligen på Nora, Christinehamn och Filipstad. Såsom binäring idkas af allmogen i Hardemo socken handel med oxar, som uppköpas å marknaderna i södra och vestra orterna samt sedermera gödas och försäljas på Stockholm. Den i allmogens hus förr vanliga •tillverkningen af ylle-, linneoch bomullsväfnad er till afsalu har, i anseende till lättheten att för godt pris erhålla så kalladt köptyg, numera nästan alldeles upphört. Gröfre laggkärl och korgar förfärdigas i skogsbygderna samt på ett och annat ställe enkla tröskverk.
Denna motion understöddes dä af Herr Greiwé Os la (Wickis, Hans Epcellence Herr Grefwe kluuitr med flera, och det war, endast genom skarpsinniga anMärkningar deremot af Frlherre tVisnnsrlieim, Friherre lerlmscksn, Herk Orsckrie 8smusl 8>Ivsrtto!ps, Herr köniZ med steka , samt genom ett bestämdt wäarande af Herr Grefwen och Lcmdtmarstalken, akt gifwa någon proposition pä den ak Friherre ^ctetlvLrck wäckta srägan ,som möjligheten alt göra uppoffringar, hwilka sedan btjfwit gjorde, den gängen beivarades för Ridderstapers och Adelns patriotism och sjelfförfakelfs. Dä BondeSrästdsk yrkads en sä kallad jämnare fördelning af jordens bestörtning, och delta yrkande, såsom en fordran, bestreds af flera bland Ridderstapet och Adelns Ledamöter, war Herr Grefwe Os Is <rsrciis en Ibland dem, som längst sträckte sin motsägelse af Adeliga Privilegiernas ytterligare rubbning, war Herr Grefwen den svin frägäde: huru skulle wi med killfredssiättda sam Ridd. och Ad. Proe. 5 B» we 7S S 8or Den 15 Ianuarn. weten kunna se den äldriga Enrbersmannen, den i vikers tjenst farade, kanhända lcmmalö, sa krigaren, som wid deras lesnadoasron, för kande lugnet, för tänta penningar köpe en jorororfwa med nrstakade grfna styldigherer, pä en gäng sunne dosa fördubblade och de sjelfwe deröfwadc halsten as sm lagligt förwärfwade egendom, rwungne till tiggarcstafwcn, och detta aUr för eu nyck as ecr Ständ, err swagt eftcrgifwande af ecr annar ä etc, i ingen lag, > ingen rärrwisa grundadt begär.
- De svenska landsinilen, n: r. - Liisning för lieiilinet, n: r 6. - Läsiii.iig för folket, n: r 4. - Pedagogisk tidskrift, ii: r 11, 12. - Slojdiindervisniiigsbladet, n: r 8-1.2. - Helsovannen, n: r 20-24. - Jordeniodern, n: r 9-12.. - ' .Justitia, n: r 18-23. - Nya boltl.~andeIstidniiige~i, n: r - Svensk bokhaadelstidning, 1893 n: r 43-52; 1894 mr 1. - Skogvaktaren, mr 4. - Kamraten, n: r n: r 1. - Idiiii, 1893 n: r 45-52; 23-24., - Linnea, n: r 1. l., ' 12. - Nylande, ii: r 17-24. n: r 1. - Kviilden og Samfiiiidet, n: r 10-12. - Nene Balmen, 1893 n: r 21-24; 1894 n: r l,. - L.eiid a Hand, 1893 n: i ' 5, 6; 1894 ii:. - The englisli-. wonian ' s review, ii: r l. - The review of review, 1893 n: r 11, 1.2; 1894 n: r I.: - The woinan ' s joiirnal, ii: r 44-46. - L a fewine, 1893 n: r 22-24; 1894 n: r l., 2. - L e joiirnal du bien. - Zenské Listy, n: r 6 - 12. ' Til Fredrika-Bremer-Förbundet insända böcker, W. Bille: G. A. Henty, Bland rödskinn och Alb. Boiinier: O. Adelborg, Pri nsarnes bloms teralfabet.
Jag, som nödgats deltaga i frågans handläggning, har den öfvertygelse, att denna ledning varit hälsosam och nyttig, så väl för de Ledamöter, hvilkas åsigter äro i öfverensstämmelse med Konungens förslag, som fördem, hvilka äro af en annan tanka, emedan målet derigenom haft en uppränning eller grund för behandlingen. Jag skall alltid bibehålla tacksamhelskänslan varm för hvar gång Styrelsen framlägger förslag, vare sig till Den 15 J a n u a r i i f. m. lagar, hvaröfver båda, eller blott den ena Statsmagten äger beslutanderätt. Samme ledamot har sluteligen önskat, att Rikets Ständer måtte hos Konungen begära, att Han ville ålägga sine redovisande Verk att visa Rikets Ständers Revisorer den aktning dem tillkomiper. Jag skulle tro att den eller de, som icke veta, att visa hvar och en den aktning honom tillkommer, icke dertill kunna förbindas genom en posilif lag. Regås förseelser af den natur, att de kunna tilltalas inför lag, lärer det ej underlåtas; äro de ej af denna natur, faller skammen på dem, som sådant begå. Jag tror att Rikets Ständer böra undvika att sätta i fråga möjligheten, att i sina Revisorers personer blifva förnärmade af andra. Om Revisorerne på ett förolämpande sätt behandla andra, är skammen deras; förolämpa andra dem, faller skammen på den förnärmande. En annan Ledamot, Herr Cederschjöld, har gjort Utskottet rättvisa i afseende på den 2 §. Det är tillfredsställande, att Utskottet någon gång lyckas att tillfredsställa. Men samme Talare har ogillat åtskilligt, som Utskottet föreslagit. 12 §. har varit ett synnerligt föremål för dess anmärkningar. Utskottet har här föreslagit en utsträcktare rättighet för den Embetsman, som Konungen förordnar att vara redovisande på stället inför Revisorerne, emot hvad Konungens förslag innehåller. Konungens förslag innehåller nemligen blott, att han skall vara skyldig lem - Den 15 JanUarii f. m. na de upplysningar, som äskas.
Seberfcpötb, ben förre fåforn tittfaHab tebamot ocp ben feb* nare i egettjTap af protocott&föranbe, »ib SÄåbfluftou*r<itten biträbt, utan äftoett Svifetö ©tänberé 23attf, för danfelt, genom unberföf ningen af må* tet tittjfpnbabe utgifter, enligt tngiftoen väfning, nteb 673 SÄ:br 45 f. berörbe mpnt. Uti ett titt mig ben 10 SSftaji i83oc ittgiftoen ffrift pabe $änbricfen Sart % 23ergfebt ftagat beröftoer, att ,Öfioer*0totpåttare<Smbeteté Satt^ tie, ptoaref SSergjtebt btiftoit tagföft för af ponottt teefttab proprie borgen å en, utaf £ieutenanten S. ©. palmgren ben 23 ^ulii 1828, titt febett paftoarett, å 66 9v:br 3a fp. banfo utgiftoeit ffutbfebet, flättb att betataé 3 månaber berefter, t) a be, faflän 33ergftebt ej fTatt btiftoit för famnta borgen toeberbörligett föft, inom 12 ntåttaber ifrån fPutbfcbefné författobag, genom utjlag ben 25 ^attuarii i83o, förpliktigat pottorn, att utgiftoa berörbe fMbfebelé ittnepåU, jemte ränta ocp erfättning för lagföfiting&foft* ttaben, i attfeettbe titt ptoiffet, efter 23ergj?ebtö förmenanbe, origtiga för* faranbe, patt prfat, att, enär utjlaget toitttnit taga fraft ocp patt fåfebeé more ttöbfafab gättba ptoab ponont berigenom btiftoit åbömbt, £>ftoer
N:o 1. 554 Den 29 Juli i J. m. af inflytande Bevillningsmedel inkommit, t<?rde jag, så väl i anledning af detsamma, som af Utskottets utlåtande öfver min motioD, rörande ett bättre uppbördsoch Controllsätt vid nämnde verk, i ett sammanhang, få äran göra någre Reflexioner. I båda dessa Utskottets yttranden, framställes Postinrättningens dubbla ändamål, nemligen; att, mot en billig ersättning, alltid kunna bibehålla en hastig, säker och mot främmande inblandning tryggad gemenskap, emellan personer, stadde å olika orter;' samt inbringande af Statsinkomster, genom detta Verks contanta afkastning. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 7 Mars c. ra. Då det på R. St, ankommer, att, när en medborgare fått skatta till Staten öfver billighet oell rättvisa, afhjelpa bans lidande, genom eftergift af hvad honom blifvit för mycket påförd t eller afifordradt, vågar jag, i förlitande på den rättskänsla, soini dylika fall alltid utmärkt H. R. o. Adis handlingssätt, tilldess upplysta bedömmande anmäla följande. K. M:s nåd. kungörelse den 21 Dec. 1838 medgaf tillstånd att till d. 1 Juli 183g ifrån utrikes orter till Riket införa hvete, råg, korn och hafre, emot hälften af den lull och öfriga afgifler, som för hvarje af dessa sädesslag eljest voro i författningarna bestämda. Grosshandlande!! här i Stockholm, Joli. G. Kahl införskref, i anledn. deraf, frånjrSt. Petersburg ett större parti lag, som afskeppades dels med fartyget Prinsessan Louise, földt af Capitaine J:r M. Schumacher, och dels nied fartyget Thetes, földt af Capitaine F. Meijer. Dessa båda fartyg inelarerade redan middagstiden den 3o Juni vid Sandhamns tullkammare, och voro således inom Rikets område och i Svensk hamn före den utsatta tidens utgång.
N:o 334). S. A. K. Rikets Ständer hafva, genom deras Stats-Utskolt, låtit granska Arme^ns Pensions-Cassas Räkenskaper, för år i83i, öfver förvaltningen af Stats-bidragen till nämnde Cassa för pensioneringen, dels utaf afskedade pensionsberättigade Militaire och Civile Embetsoch Tjenstemän från Armeen, och dels utaf Militaire enkor och barn, utan att samma Räkenskaper till någon anmärkning föranledt; hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härmed i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 December i834. N:o Expeditions-Utskollets Förslag (ill und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Dec. 1834. Preste-Ståndet den 8 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående verkställd grankning af redogörelsen för anslaget till Stockholms Stora Barnhus. (Stats-Utsk. N:o 33g). S. A. K. Rikets Ständer, som, genom deras Stats-Utskott, låtit granska 183 f års räkenskaper för anslaget till Stockholms Stora Barnhus, få härmedelst i underd. anmäla, att någon anledning till anmärkning vid dessa Räkenskaper icke förekommit. Rikets Ständer framhärda &c. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Dec. 1834. Preste-Ståndet den 11 — —- Borgare-Ståndet den i5 — Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af väckt motion om handtiangnings-understöd för Nybyggare i de norra orterne. (Stats-Utsk. N:ris 128, 258 & 3o8). S. A, K.
Och har Herr Ehrenborg ansett, afcfc om och när sådane arbeten, äfven tili befordrande af liflighet i rörelsen, mera allmänt blifva att tillgå, skall det derigenom öppnade tillfallet till sysselsättning för näxingslöse personer, afven i sin mån bidraga att minska de dittills så talnka förbrytelseme mot Egendoms-såkerheten, samt slutligen hemställt, om icke Bikets Ständer skulle hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, det LagCommit'éen mätte, genom förstärkning af Arbetande Ledamöter eller de nu varande» befrielse från andra tjenste» göromål, sättas i tillfälle att inom 1824 års slut utgifva förslagen till Missgärningsoch StrafTBalkarne, samt att Kongl. Maj:t om desse och de redan utkomne förslagens allmännare spridande täcktes i nåder foga sådan anstallt, att de måtte blifva allmänneligen kände före nä ta Riksmöte, och dea nya så väl Tvistemålssorn BrottmålsLagen och Bättegåugsordningen, då kunna Riksens Ständer, till pröfning och antagande föreläggas. Härjemte har Lagutskottet fått emottaga de särskildte yttranden innefattande anmärkningar vid Herr Friherre Sköldebrands och Herr Gripenstedt» motioner, hvilka hos Högloft. Ridderskapet och Adela blifvit af Herr Friherre Casper Wilhelm Ehrenborg, Herr Grefve Carl Löfwenhjelm, Lagutskottet! Bctänkanden. 753 Herr Friherre Magnus Björnstjerna, Hére Grefve Cari Henric Posse samt Herr Friherre Carl Hendric
Skälet hvarför denna class är skild från landtmannaclassen af samma beskattning, kan jag likväl icke uppgifva ur någon rationel synpunkt, såvida man icke med hänsigt lill localiteterne anser det vara någonting, hvarigenom förslaget möjligen skulle snarare vinna bifall; dock anser jag detta vara en eftergift, som man kan göra, utan att sägas särdeles rubba någon princip. Hvad jag ber att man i synnerhet måtte observera, är, alt hvarken ledamöterne i den l:sta ej eller i 2:dra classens valdistricter på något vis komma till att utestänga den högre skattande classen. Detta var likväl hvad jag slutligen fann vara både det gamla hvilande förslagets och de s. k. Reformväunernes förslags hafvudsakliga fel. Detta är således, mine Hrr, ett ovedersägligt företräde hos det Anckarsvärd-Richertska förslaget. Jag anhåller nu slutligen blott att fä tillägga några ord i afseende på hvad Hr von Hartmansdorff i denna fråga yrkat. Hr von Ilartmansdorffs yrkande, i allmänhet taget, är ingenting annat, än att R. o. Ad. vid denna riksdag måtte vidblifva samma grundsatser, som R. o. Ad. uttryckt vid den förra. Dervid har han hakat sig fast. Hr von Ilartmansdorffs hufvudsakliga idé är således, att när han vid en föregående riksdag har lyckats tillvägabringa ett beslut genom en majoritet, hvars ledare han genom sin talareförmåga och sin ihärdighet till största delen varit, så fordrar han, att samma beslut skall äfven vid en sednare riksdag respecteras. Om jag dervid skulle honom till klander säga, alt han allt - Den 13 Mars f. m. 271 lör litet considercrar andras idéer, sä kan jag ä andra sidan åter icke klandra honom att icke hafva varit fullkomligt taktisk; ty det finnes ingenting, sorn smickrar menniskorna mera, än om man öfvertyga!’ dem alt de äro consequenta. Om således Hr von Hartmansdorff lyckas att öfvertyga Ii. o.
Basin, se Väfnader, Bomulls-. Batist, se Väfnader. Bil. till Bevil/nings-Utskottets Betänkande, JY.o 21. 3 Tull värde. Qvantitet för TulIber. Inf.-Tull. Otf.-Tull. R:dr s. r. R:tlr s. r. R:dr s. r. 9 12 24 — Beck: i tunnor i barkar 1 tunna 1 skepprd 3 4 8 12 — 6 32 — Beckolja 48 kannor 2 F r i. 2 8 1 4 16 40 16 12 36 — Ben : Elfenben, oarbétadt arbetadt Hvalfisk-, oarbeladt, klufvet eller spjelkadt arbetadt andra slag, oarbetade arbetade 1 skalp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 lisp. 1 skålp. 1 F 5 24 3 12 r i 9 a. F F F ri r i 4 r i tt. tt. a. — 40 — Bensvart, Benkol eller Bister . 1 lisp. — 10 — F r i tt. 8 40 16 — Bernsten: rå och oarbetad arbetad 1 skålp. 1 skålp. — 2 40 — F r i. Bilder: gjutne, huggne eller formade, som utgöra konstinirs-arbeten . andra slag 100 lid. v. F 10 ri a. F F r i ri a. a. Bildthusgeri-arbeten af träd och architectomska arbeten 100 Rd. v. 15 F r i a. Bin, lefvande, i kupor F ri a. F r i a. — 32 40 — Bleckslagare-arbeten, ej specificerade: olackerade lackerade 1 skålp. l skålp. 8 10 — }F r i a. 6 Blod, Oxoch andra kreaturs . F ri a. 3 50 Blommor, artificiella 1 skålp. 15 F r i a. Benspän, se spillning. I Biscuit, se Porcellaine. Berberisrötter, se Apotheksraror.
Borgare-Ståndet gjorda anmärkning, det borde Entrepreneurer, renhållnings, endast i Stockholm oell Göthe-* 7* io6 Bevil Ini n gs-Ut skott c t.‘i borg åläggas Bevillning, och så väl de som Lyckt-tändare anses, lika méd Arbetskarlar, liar föranledt Utskottet att nu vördsamligen föreslå, det Lyckt-tändare hvartill inge andre än Arbetskarlar begagnas, må uteslutas der de nu finnas i Tariffen införde, samt att i afseende på Entrepreneuren, följande ändring göres, ej mindre i redactionen* än genom afgiftens nedsättande, nemligen: EntrepreheurerRenhållnings* och Lyckttändningsi 4 Classen. Första Classen 20 R:d. 5 — Fjerde d:o . . 2 — Derigenom att ordet ”De” sättes framför Spisqvarters-Idkare, der fråga om Bevillning af Krögare med flere förekommer, förmodar Utskottet det förtydligande i redactionen vara vunnit, som en Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamot ansett nödigt, med nedsättning i afgiften, hvilken äfven blifvit yrkad, finnér Utskottet sig icke böra tillstyrka. Föranledt härtill af en inom Yällod. Borgare-Ståndet gjord anmärkning, får Utskottet nu föreslå, att Under-Styrmän och Constaplar må i Tariffen införas, framför de der upptagne Matroser och Timmermän med flere, och jemnväl anses till lika afgift med dess sednare, eller till 1 R:d. 24 sk. Betänkatiden. i Art. 2 §. 11 Mom. Sedan en Ledamot af merberörde