Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får till upplysning nämna, alt en motion, ungefär i enahanda syftning! som den nu ifrågavar., är från R. o. Ad. till StatsUtsk. inkommen, samt der varit föremål för behandling, innehållande en hemställan till K. M. om ett förslags uppgörande lill nästa riksdag, huru statistiska upplysningar skola kunna i sin helhet och i system tillvägabringas. Ulsk:s under denna Litt. afgifna yttrande blef af ILO o. Ad. bifallet. Litt. c) angule anslag såsom honorarium al författaren af ett urbete, sorn lemnude en kort och tydlig öfversigt af st ut sver ket s organisation. Utsk:s härom afgifnc yttrande blef af R. o. Ad. bifallet. II. IL o. Ad. utskildes kl. J till 3 c. m. In fidem jnolocolli, silbert Munck. 92 Den G November e. m. Onsdayen don 0 November I8H. Plenum kl. 6 e. ni. Justerades 1 prot.utdr. tor densia dag f. in. Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Del fört roende, hvarmed Hrr Electorer behagat hedra mig, genom val lill lilifällighelsledamot eller s. k. suppleant i Coust.flsk., nödgas jag härmed afsäga mig. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade i anlcdn. häraf Hrr Electorer, att utse en suppleant i Const.Utsk. eller Hr Cederschjöld. Fortsattes pröfningeu af SlatsUtsk:s d. 30 sisth Oet. och 2 dennes pä bordel lagda utlät. N:o 41. ang:de regleringen af ntgiflerne under riksstatens 8:de hufvudlitel. ij:o Resestipendier samt läroböckers och lärda verks lifgifvande. Litt. d) ang:de anslag ut Capilainen Cronstrand, till understöd för ulgifvande af eli arbete öfver Egyptens fornlemning ar. Frih. Cederström, Thure Fredr, anförde skriftligen:
M:t i Nåder linner lämpeligt. r^2 Stats-Utskottets 20:0 Anslaget till Fourageringen för Värfvade Cavallen'ct och Artilleriets Hästar liar, lios H. R. o. A. j Herr Grefve Horn, C. F., ansett nog högt beräknadt, då det vore calcnlerat på samma grond, som Fourageringen vid K. Hofstallet, emedan Hästarne der äro större oell behöfva större Rationelsamt fodras på Stall hela året om, hvaremot Cavallenoch Artilleriflästarne sommartiden kunde släppas på bete; hvarjemte Herr Grefven trott det i allmänhet vara nödvändigt, att, då så stora anslag begärdes för uppgifne behof, dessas verklighet och oundviklighet noga utreddes innan anslagen beviljades; men det syntes Herr Grefven som Utskottet i alla dessa frågor, icke sjelf tagit nog kännedom om förhållandet, än mindre derom upplyst R. St:r; väntande Herr Grefven derföre en närmare redovisning för RiksStatens Tredje HufvudTitel och utredning af behofverne för densamma vid åtel remissens besvarande. Och hafva, hos II. BondeStåndet, Eric Carlsson från Upsala Län 111. fl. yrkat, att Fourageringspriset för Artilleriets Hästar matte i Stat upptagas efter hvad förut skett, nemi. 85 R:dr för hvarje Häst, och att, örn icke någon möjlighet blefve att för denna Summa bestrida Fourageringen, fyllnadssumman mätte afBesparingarne anordnas. Hr Grefve Brahe, M., och Hr Frih. af Nordin, C. J., hafva deremot ansett Utskottet hafva utan giltigt skäl nedsatt det Anslag K.
Genom den förändring 60m föregått uti taktiken i sednare tider, har ett större antal af Den "j Julii e. m. 121 Befäl blifvit oumgängligen nödvändigt, så väl i och för Trouppens dressering, sorn vid tjensteutöfningen uti spridd ordning, ett Stridssätt som den tiden aldrig brukades. Med anledning deraf har Kongl. Maj:t funnit för godt, att, genom utfärdad stat för Regementet bibehålla fulla antalet af Befälet, ehuru Vargeringen upphördt. Regementet har likväl pä Esqvadronsstaten icke mera än 24 SubalternOfficersre, hvilka fördelade på 8 Esqvadroner gör 3 Subalterner på 125 man. Upplysningsvis får jag nämna: att vid intet CavalleriRe-i gemente i vår Armée finnes mindre antal SubalternOfficerare på stat, i jemförelse med styr™ kan, men väl ett större antal. Det är således uti dubbelt afseende orik* tigt af Utskottet att benämna ifrågavarande Befäl för Sur numer aire, då de hvarken äro utöfver stat, eller kunna umbäras, Om detta är gifvit så finnes väl icke något giltigt skäl hvarföre en Cornett vid de två Skånska CavalleriRegementerne skall hafva i Jon blott 200 R:dr Banco, då Cornetterne vid de värfvade CavalleriRegementerne erhålla uti lön 405 R:dr Banco samt Cornetterne vid LifRegementet 355 R:dr samma mynt. Som andra skälet anför StatsUtskottet att då Skånska HusarRegcmentet, som befinner sig uti samma förhållande, icke hegardt någon löneförhöjning för 6ina penningelöntagare, så ser Utskottet sig derigenom utur tillfälle att till - 122 Dm 7 Julii e. m. slyrka bifall till min gjorda ansökning derom.
på hvilken en skyddsslöja af hvitt flor är Sedan iblandas småningom ' Iis liter benfästad. Denna käpp kan fästas på zin och ' ja liter ammoniak. blomsterbordet, och omlindas af slingerBehandling. Tyget blötes i kallt vatväxter, eller vid användningen nedsätten och lägges på ett rent bord samt tas i en blomkruka för att efter angnides på bägge sidor med en svamp vändandet borttagas, då man vill skaka eller borste, doppad i satsen. Finnes Bostaden. Huskurer. Fönsterträdg-ården. Tvätt. fläckar eller smutsränder på tyget, slås ren benzin öfver dessa, innan man gnider med satsen. Derefter sköljes tyget i två vatten samt doppas derpå i en silad lösning af for 25 öre gummidragant i 1 liter vatten. Sedan detta skett, inklappas tyget i rent linne och strykes genast på afvigsidan, hvarvid iakttages, att vid strykning af band nyttjas öfverlägg af linne. Klädningar och större saker böra söndersprättas. M — a C — us. Tvättning af silkessammet. Satsen Behandling. Två personer hålla tyget mellan sig och den tredje bostar med satsen på rätsidan, efter att tyget först blifvit doppadt i kallt vatten. Derpå sköljes det, utan att vridas, i rent kallt vatten 2 å 3 gånger, klappas veckfritt mellan linne samt strykes i luften på afvigsidan. M — a C — us. S v a r t a s i l k e s s p e t s a r blifva som nya, om man försigtigt tvättar dem i sprit, omsorgsfullt breder ut dem på strykbrädet, lägger ett silkespapper öfver dem och stryker dem med ett varmt jern. Fanny. Bakning *. Peru-balsam i stället för vanilj. Då vanilj är så dyrt, kan man med fördel i hvardagslag i dess ställe använda peru-balsam, hvilket för några öre fås på hvarje apotek. Man tager 4 — 5 matskedar pudersocker, droppar deri 3 — 4 droppar peru-balsam och rör väl om, hvarefter sockret förvaras i väl tillslutet glaskärl.
113 “underdåniga ansökan i vidsträcktare mån bifalla, än att bibliotheket må till Österlund förflyttas, så snart ett med det nu på Frösön inrättade bibliotbekshus till “läge och beskaffenhet jemngodt stenhus i Östersund blifvit anskaffadt, för att till “oftanämnde bibliotheks inrymmande användas." Sedan Chefen för Kongl. Ecklesiastik-dcpartementct den 4 April 1854, af Landshöfdingen i Jemtlands län infordrat upplysning, huruvida och till hvilket belopp tillgång till berörda ändamål kunde beredas genom försäljning af det å Frösön belägna bibliothekshuset, afgafs den 12 i sistnämnde månad svar härå med bifogadt instrument öfver af vederbörande byggmästare med tillkallade gode njän i Mars samma år å gamla bibliothekshuset förrättad besigtning och värdering, slutande sig å 5,459 R:dr 38 sk. B:ko, utgörande materialiernas värde efter dåförtiden gångbara priser; hvaremot Konungens Befallningshafvande förmenade, att i fråga om hvad för byggnaden vid en blifvande försäljning kunde erhållas det “icke vore möjligt att uppgöra någon approximativ beräkning, enär byggnaden, ehuru solid och i fullgodt stånd, likväl, der den befinnes, är för enskilda behof föga användbar, samt densammas nedtagande och materialiernas transporterande till Östersund sannolikt skulle medföra cn kostnad, nära uppgående till materialiernas fulla värde; hvaremot byggnaden för något allmänt behof torde förr eller sednare kunna med fördel användas. Då det är tydligt, att under sådana förhållanden bibliothekets litterära skatter komma att blifva såväl utan nytta för landet och läroverket, som utan behörig vård och tillsyn och således den högtförtjenta gifvarens ädla afsigL alldeles förfelas och den dyrbara boksamlingen slutligen förfaras, vågar jag i ödmjukhet föreslå: att Rikets Ständer måtte i och för uppförande af nytt bibliothelcshus af sten i Ostersund enligt uppgjord ritning och kostnadsförslag bevilja 40,500 R:dr, hvaremot den summa, hvartill det nuvarande bibliothekshuset å Frösön möjligen kan, realiseras, må till Statsverket ingå.
Co ntoiret afslutade Hufvud ** Bok bär Väl för någon tid sedan, färdig och i behörigt skick, blifvit till Stats-TJtskottet öfverlémnad, meri, då nämnde Hufvud-Bok ännu icke hunnit att undergå granskning uti Revisions-Contöiret, har af sådan anledning någon ordentlig revision af samina Hufvud - Bok icke kunnat af Utskottet företagas, om ock Utskottets af flelfaldiga andra Vigtiga och granlaga göromål upptagne tid sådant medgifvit. För att likväl kunna meddela Rikets Hög» lofl. Ständer tillförlitlige och på ordentligt Bokslut grundade Uppgifter öfver förhållandet ined Riksgälds-Contoirets skulder och tillgångar vid 1817 års slut, har Utskottet jemfört tryckta Utdraget af Contoirets Räkensk per för samma år mot Balancerne och Special-Räkningar uti HufVud-Boken, och hvilket Utdrag, som till Upplysning här bifogas, Sub l itt B.t befunnits Vara med Hufvud - Boken aldeles öfverensstämmande. Jemlikt upprättade, behörigen verificerade Instrument och' Liqvidatloner, äro följande inventeringar förrättade, nemligen i Ståts-Utskottets Betänkanden. 1847 1:0 Af Behållningarne af Credit - Sedlar, så väl uti den så kallade General-Cassan, som uti Små-Sedels Vexlings-Cassorne. 2:0 Förrådet af det vid Bankens Bruk tillverkade Rapper, som nyttjas till Credit-Sedlar. 3:0 Tryckta Formulairer till dylika Sedlar. och 4:0 Säkerhets och andre serdeles vigtige Handlingar, hvilka äro dels under Herrar Fullmägtiges och dels under Commissariernes vård. ■—■ Och har, vid dessa af Utskottet verkställda inventeringar» allt befunnits i behörig ordning.
M:s eller från RiksStåndens sida, men StatsUtsk. föreslog hvad som äfven vann bifall inom representationen, att med några 1000 R:dr förminska det statsanslag, som ditintills årligen utgått till BergsColhm. Då frågan om Bergs-Colhii och Bergs-statens organisation sednast föredrogs hos K. M., ansåg K. M. R. Sits önskan om den Collegiala formens bibehållande böra villfaras; och med afseende å . den beslutade minskningen i anslaget, skedde Colliii organisation med en inskränkning såväl hvad embetsmännens antal som lönerna för dem beträffar, att val svårligen för den strängaste hushållare något kan vara öfrigt att önska. 1 Hvad åter Bergslags-staternas reorganisation beträffar, så hafva R. St. vid flera Riksdagar framställt deras önskan att personalen mätte minskas och serskildt att Bergsfogde-tjensterna skulle indragas samt deras npbörd öfverflyttas på samma embetsman, som bestridde Kronans upbörd i allmänhet. Afven denna önskan har K. M. villfarig Genom den organisation, sora nu blifvit fastställd, har endast en bergs-tjensteman inom hvarje distrikt blifvit bibehållen. Näringen har derigenom blifvit befriad från det förmynderskap Kronans embetsman i åtskilliga fall utöfvat och endast i ett enda afseende har i Staten bibehållit en tillsyn, som hvar och en vid ämnets noggranna öfvervägande lärer finna vara alldeles nödvändig, den nemi. öfver grufvornas skötsel. Den, som känner förhållandet, vet att på sättet, hvarpå en grufva bearbetas, helt och hållet beror, huruvida de tillgångar den må ega, i framtiden skola blifva tillgängliga eller icke. Grnfägarentillhålles t. ex. att bibehålla de band och fäslen, som äro nödvändiga för grufvans bestånd, och att ordna arbetet så att grnfbrytningen bedrifves, såsom det heter, på rätt bergsvis. För att bedöma delta, fordras vetenskapligt bildade personer, hvilka, åtminstone i allmänhet, icke utan Statens mellankomst kunna vara tillgänglige för den enskildta näringsidkaren.
Cederström, ltudolf: Het skulle måhända kunna finnas giltiga skäl att draga i tvifvelsmål, huruvida verkandet af den ifrågaide motionen är med Grundlagens föreskrifter fullt öfverensstämmande, men ehuru lagligheten i detta fall förekommer mig något dunkel, vill jag dock dervid icke uppehålla mig, utan öfverlemnar åt Hr Gr. o. Landtm, att deröfver afgöra. Hvad åter sjelfva motionen beträffar, eller att åtgärder måtte vidtagas till »dödande» af det lån, Statsmakterna afslutat, ber jag att få natana några ord. Det niä vara att förhållandena i någon mån förändrat sig; men jag tror att då Rikets båda Statsmakter afslutat en så betydande transaktion som den ifrågav.-de, så böra de icke allenast respektera och vårda sitt redan fattade betraktelsesätt, men tillika, så vidt möjligt är, till samhällsklassernas nytta vända de kapitaltillgångar, som derigenom blifvit beredda, om än med en nödvändig upoffring ■det gagn skulle köpas,- som i sin man annu kan vinnas. Men att derigenom göra direkta och förmodligen ganska stora utgifter för att anullera hela affären, anser jag på intet sätt förenligt med Statsmakternes värdighet och med deras pligt emot det allmänna. Jag afstyrker alltså allt afs:de å den gjorda framställningen, derest den, ur lagliga befogenhets-synpunkt möjligen äfven skulle låta sig försvaras. Jag anhåller att dessa få ord måtte få beledsaga remissen till Utsk., i fäll en sådan kommer att af R. o. Ad. beyiljas. Hr Stjernsvärd: Med anledn. af den utaf den siste värde talaren yttrade betänklighet, huruvida någon sådan händelse sig tilldragit, att motionen kunnat på laglig väg väckas, ber jag honom ihågkomma hvad en föregide talare yttrat, nemi. att lånegifvarne af ifrågav:de statslån upsagt detsamma till betalning. Detta måtte vara en under denna Riksdag inträffad händelse, som måste kunna lagliggöra verkandet af motionen. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Den motion, som af Hr Ehrenhoff är väckt, är, så vidt jag kunnat finna, ganska litet utvecklad.
2. moln. ^oggninga#33alFen ffabgabe fotbttb, att [nigga eller jalia ^lofletråb, forn på ffatteforb ftnnef, forrån bet bronan fembutet åe„ $0 må uppfjäfmaS, famt ^ronofTatte#ljemmanSegdre tillerfännaS fri DiSpofttionS# ratt öfwer alla antingen teban befintligt eliev frambeleS uppmäpanbe “Dttafte* o:f) ©tormerfS#träD, emot De milfor 28år till &ongl. $iaf:t imber Den 17 ©eptember ftftlibne år, i ämnet ingångne unberbåniga (Trifmelfe omfortuäler, §. 72- ^eb anlebning af £ongl. “D^aptS till £>§ i amnet aftåtna 5iåDiga ^ro# pofition, l)afme ^Bi befTutit, att genom ferfFilb författning ftabgabt marber: ftor mebel, forn £onpftörii#$fofarie, i eller för fint/enft, till förmaranbe, formaltning eller rebomiSning emottagit, egeo meberböranbe ©om * kapitel, i benne 3:jenfiemanS egenbom, ena^anba förmånsrätt, font ben, |milEen., efter Sag, tillkommer uppborbSmanS fFulö till bronan, famt 3\i;rEorS adb $attig*in# rättningars forbrtngar po» DeraS foreftånbare, få framt ef ©om#€apitlet bru* (tit i ben tillfpn, eller eFterlåtit bet lagliga forfaranbe, font ^ongL Sörefmet ben r Sunii 1791 ©om#£npitlet ålägger.
En sak, som vi alla borde riktigt grundligt undersöka i oss själfva, det är just detta: » Hvad gör jag för mina vänner? » Kommer en vän och ber om din hjälp för en dag, för en natt, — kan du då lätt och gladt lemna din bekvämlighet, öfvergifva ditt nöje, afbryta ditt arbete för att tjäna honom en dag, för att vaka en natt med honom? Kan du, om du på något sätt kan skaffa medel därtill, resa en lång väg, utsätta dig för besvärligheter och obehag för att hjälpa honom? Kan den stora ära han gör dig genom att komma till dig, just till dig i sin nöd, icke inspirera dig till att finna alla ansträngningar Man skall kanske säga att jag har stora lätta mot glädjen att kunna hjälpa en vän. fordringar på mina vänner De skola förstå Kan du utsätta dig för att motsäga andra allt, vilja allt, göra allt. Ja, man har alltid vänner, motsäga ditt parti, försöka att inverka stora fordringar, på hvad man vill räkna till på andras ensidiga och envisa uppfattning för » det bästa ». att skaffa honom plats till att arbeta, plats Men för att göra saken ännu tydligare, så till att bli hörd, plats till att lefva? låt oss vända om den, det är så nyttigt och Känner du hans sorg som din egen? Längställer den i ett så subjektivt ljus. Låt en tar du efter honom, om han är i sorg eller hvar af oss ransaka sig själf och fråga sig: trångmål? » Hvad gör jag, — jag för mina vänner? » Är du hans vän i nöden och olyckan? Det är icke nog, att tillfället, ödet, lyckan Och i lyckan — är du då hans vän? har skänkt mig vänner. Är da alldeles säker på, att inga yttre förMan har icke en sådan vän fastbunden som delar, som dina vänner bjuda dig, ha minsta en bandhund vid en kedja. Han är en själ, del i de känslor, som du har för dem? ett lefvande väsen, som blott otaliga, osynliga Det är väl icke deras vackra hem, deras trådar hålla fast. ställning i samhället, deras förmåga att kunna bereda dig åtskilliga nöjen och förströelser, som Hvad gör jag för mina vänner. För att göra saken lättare, låt oss blott du håller af, utan endast dem själfva?
R:dr; så och efter derom af Landshöfdingen Edenhjelms efterträdare i Landshöfdinge-embetet, Herr Grefve C Löwenhjelm, gjord underdånig anhållan, hade E. K. M:t under den 2 Februari 1844 funnit godt i Nåder bifalla, att med upplåtande af lägenheter å den till Elfsborgs Kungsladugård hörande utmark samt uppbörden af den för samma lägenheter belöpande afgäld finge under Grefve Löwenhjelms tjenstetid såsom Landshöfding fortfarande tillgå på sätt dittills varit öfligt; i följd hvaraf bemälde Landshöfding skulle derunder ega att sagda afgäld disponera från den tid, då företrädarens rätt dertill 452 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 165. upphörde, emot förpligtelse att inom Mars månads slut hvart år till Stats-kontoret inbetala den summa af 1,850 R:dr, som af berörda lägenheter beräknats ibland tillgångarne lill de i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 bestämda lönefyllnader för vissa Landshöfdingar. Samtidigt härmed hade hos E. K. M:t, dels Götheborgs stad, genom
Äfvenså kunde kronobetjeningen, i afseende å de icke jordägande eller brukande personerne, hvilkas ulskylders utbekommande alltid är förenadt med största svårigheterna, tidigare och innan verkställda flyttningar vidtaga indrifnings-åtgärder, der de erfordrades, och hvilka borde vara slutade, innan uppbördsstämman för uppbärandet af de bofastes utskyider före tog es. f följd häraf blefve det äfven möjligt att, skyndsammare än hittills, upprätta räkenskaperna, så att vid den tid, då sista uppbördsstämman å landet skulle hållas, icke annat borde återstå, än den afslutning, som vore beroende af resultatet utaf de då till betalning förfallna utskylders indrifning. Då i städerna all uppbörd borde vara besörjd innan löpande årets slut, och på landet jemväl en del deraf då vara verkställd, kunde och borde sedermera dessa räkenskaper, likasom alla öfriga, upprättas för calender-året, -hvarigenom möjligen äfven den omslutning, som nu för rikshufvudboken lärer vara nödig, undvekes. Då på landet vissa af de debiterade utskylderna icke influtit den 3i Dee., komme väl beloppet deraf att upptagas som balance; men ali nödig redovisning för deras leverering och utredning af förhållandet vid redogörelse-dagen kunde ändock åstadkommas derigenom, att, på lika sätt som för närvar, uti rikslmfvudboken iakttages, i utgående balancen specificeras hvad som sedan den 3r Dec. blifvit levereradt, och hvad vid redovisningsdagen finnes hos de skattskyldige utestående. Tiden för redovisningens afläggande skulle ock lätt kunna bestämmas något förr än nu, eller till den i April, helst, enligt hvad här förut är föreslaget, de väsendtligaste och besvärligaste indrifningsoch handräcknings-åtgärderna vida tidigare än nu komme att äga rum. Dervid torde äfven, då räkenskapernas uppgörande tidigare kunde företagas, den lnifvudsakliga redogörelsen, eller special-räkningen kunna allein nas och den s. k. summariska redogörelsen upphöra.
Den summa af 460,000 R:dr, som Rikets Höglofl. Ständer till förökande af sistnämnde lönerörelse njdigen anslagit utaf fonden för Handelsoch Närings-Disconten samt af fonden för belåningen af publika Papper, lärer ej på långt när motsvara behofvet. Jag vågar således vördsamt fästa Rikets Höglofl. Ständers uppmärksamhet derpå, alt Banco-Utskottet ej eller yttrat, att det belopp af räntevinsten, som genom dess nu fattade beslut skulle för Stats-Verkets behof användas, är för Banken öfverflödigt, utan endast att detsamma skall kunna afstås, om sådant vore absolut nödvändigt, men som delta, åtminstone för närvarande, ej lärer vara händelsen, synes mig Höglofl. Utskottet, genom dess endast med en rösts öfvervägande majoritet fattade beslut, mera hafva haft till ögonmärke att rigta Stats-verket med öfverflödiga tillgångar, än att, såsom varit ganska behöfligt, ytterligare consolidera Banken.” Uti denna reservation hafva instämt Anders Jonsson i Tuna från Östergölhlands Län och Pehr Paulsson från Skåne. Af Riksdags-fullmägtigen Oloj Olofsson från Westerås Län: ”Mot Höglofl. Utskottets nu fattade beslut nödgas jag mig reservera, på följande hufvudsakliga grunder: först, alt Utskottet gifvit den afsatta En million R:dr Banco namn utaf reserv-fond. Jag befarar, att härigenom förfelas det af opinionen inom flere Riks-Ständ, vid återremissen af Betänkandet N:o 64, påyrkade ändamål, nemligen företrädesvis ökandet af fonden för fastighels-belåningen. Antager man nu, att denna fond skall vara en reservfond, så måste den, efter mitt förmenande, hållas sådanc lånegrenar ti lillanda, som medgilva deras snara indragning vid förefallande behof; vidare} att Banco-fullmägtige skulle få sig uppdraget att, då conjuncturen det fordrade, jemväl med denna fond förstärka Bankens metalliska cassa.
Om man nu antager, att ofvanstående skillnader emellan Bankens förråd den 31 December 1842 och 1852 af hela, halfva och fjerdedels specier blifvit utförde med tillsammans 1,290,553 R:dr silfver och att utförsel af Spanska piaster fyllt summan af 1,470,000 R:dr silfver, så skulle deraf följa, att sammanlagda beloppet af uttagna ■§• och fa specier, 676,396 R:dr silfver, vore inom landet cirkulerande, hvilket ej är osannolikt. Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 10. Sammandrag öfver utmxjnlningar af guld i dukaler och af silfver i speciemynl å Kongl. Myntet i Stockholm under åren 1843—1852, enligt räkenskaperne. Guld-utmyntning, beräknad i Enkla Dukater. Silfver-utmyntning, beräknad i hela Specie Riksdaler. Hela ll:dr. i R:dr. i 11: dr. i R:dr. tV R:dräV R:dr. Summa Silfver-Specie. Stycken. Stycken. Skrifvelse, N:o 10. Uppgift om Hypotheks-Föreningarne. 83 Brukscgares Hypothekskassa Skånska Hypolhcks-Föreningcn . Östgötha d:o d:o Smålands och Hallands d:o d:o . Örebro Läns d:o d:o Wermlands d:o d:o Elfsborgs och Bohus Läns d:o d:o Afslutade lån i utländskt ' mynt. Deraf återstående skuld vid slutet af 1852. Utgifne Obligationer i Svenskt B:ko. Deraf återstå- ende vid slutet af 1852. Utgifna Amorteringslån emot inteckning i fastigheter, påfdandet. Andra lån’ yid slutet af 1852- Återstod att indraga å utrikes gjorda lån vid slutet af 1852. Mark Ilb. B:ko. 10,500,000 Mark Hb. Skrifvelse, N:o 40.