Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefvert och Landt Marskalken yttrade, det han i anledning af hvad Herr Munck af Rosenschöld anfört, ansåg sig böra erinra det han, utan att pä minsta sätt vidröra den uppkomne frågan, angående undersökning af Gö - 96 Dm t April. tha Canal-Disconts Directions förhållande, endast till Ridderskapet och Adeln hemställt, om icke all vidare öfverläggning, rörande Ståndets ogillande af Friherre Hjertås anmärkte uttryck måtte upphöra; och då denna Proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen, hade Herr Grefven och LandtMärskalken ansett samma beslut äfven böra lända till efterrättelse. Herr Munck af Rosenschöld i Jag reserverar mig emot beslutet, det må angå hvad ämne som hellst j det kan leda till ett farligt pr*- judicat, och anhåller att min reservation måtte i Protocollet antecknas. Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Då jag för en stund sedan begärde ordet, var det blott för att utbedja mig få (asta Högloflige Ridderskapets och Aleius uppmärksamhet på de i den då uppl iste yo § af Riksdags ordningen Utstakade sätt, huru frågor om personligen förolämpande uttryck, kunna i ett Riks Stånd afgöras. Detta synes enligt derna §:s tydelig* lydelse, blott kunna ske på ; serskildta sätt, nembgen: Antingen kan Ståndet anse frågan ej förtjena något slags afseende, utan låta den alldeles förfalla; eller ock anmoda LandtMarskalken eller Ståndets Taleman, art gifva den Ledamoten, sorn sig törgåtr en tjenlig föreställning och varning; eller slnteligen att enlig4 78 §• meC* -g-idelars pluralitet tillåta, att den brottslige må tilltalas vid laglig Domstol, Beti i April* 92> Det 4:cle sätt att afgöra dylika frågor, som Högloflige Ridderskapet och Adeln under denna Riksdag några gånger användt, nemligen: Att Ståndet förklarar sitt ogillande, fruktår jag således ej är med Grundlagarne öfverensstämmande.
Finnas att tillgå i hvarje väl sorterad jernhandel. MaltosePumpernickel. Skorpor, många sorter Tébröd. •Ti GUST. PETTERSSON &amp; Komp., argang af 38 Regeringsgatan 38. IDUN fj£T~ Flyglar, Tafflar och Pianinos från J. G. M a l m s j ö. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs! I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) säljes oinb. för I kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. Idun Fredagen den 21 oktober 1898. Prenumerationspris pr år: Idun ensam kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Idurts Modet., mänadsuppl _ &gt; Bami ' arderoben.__ » 5: 5: 3: 3: Byrå: Klara södra kyrkog. — Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. Xordling. Men det är också allt. ll:té årg. Utgifningstld: hvarje fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre for hvarje patörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösnrr endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 Öre pr nonp.-rad. Friberg. JSf. till finska bearv i d 12 års ålder m å s t e h o n ut a t t förtjäna betade några arbeten, bl. a. H o n i Berlin. och resultatet blef det bästa. g å n g. tor v i d universitetet i Bern. Universiteböra skattas ringa. * Den nötta ringeri. j * .ör ring, som glänser blank och ny r jag ej tar hatten af — lätt brister vårens g y l l n e sky, som seglar öfver haf.
Miss Mitford, som ofta reste flere mil blott för ett kort besök hos Elisabeth Barrett, fann henne läsande hvarje läsvärd bok på nästan hvarje språk – men Elisabeth Barrett själf medger, att hon slukade en massa, allt utom läsvärda, böcker, nämligen »alla romaner som andra människor varit så vänliga att skrifva åt henne»; läste dem endast med barnets sagolystnad för att »se huru det gick» och därför: ve den människa, som berättade henne tredje delens innehåll! I hennes sjuklingslif voro romanernas händelser de enda hon upplefde – så ursäktar hon sig under denna tid. Men äfven senare, när hon stod midt i lifvets rikedom, förblef hennes romanhunger lika omättlig och lika litet väljande som ett barns bärlystnad. Men dessemellan läste hon grekiska och filosofi och gamla testamentet på grundspråket, så att Kenyon med fullt skäl kunde kalla henne sin allätande kusin! Själf medgaf hon villigt att hon läste utan all princip och vann sin andliga enhet, icke genom urval, utan genom amalgamering. Men hon fann numera böckerna vara en ringa ersättning för den verkliga världen. Hon började känna tomheten af att äga nästan alla sina erfarenheter – utom sorgens – endast i drömmen. Redan innan sjukdomen skapade ökenstillheten omkring henne, hade hon lefvat i en grön ensamhet, »tät och hög som gräset kring hennes barndomshem och det yttre lifvet hade hon förnummit endast som bisurr i gräset». Hon var från födelsen en af de undantagna, dessa hvilkas lif aldrig kan bli likt andras. Och ingen diktare har djupare skildrat undantagsmänniskans säregna sorg än hon, i sin fullkomligaste dikt, A musical instrument, där den stora guden Pan bland vassrören väljer ett, hvilket han danar till flöjten, som ljuder Piercing sweet by the river! Blinding sweet, O great god Pan! The sun on the hill forgot to die, And the lilies revived, and the dragon-fly Came back to dream on the river. Yet half a beast is the great god Pan, To laugh as he sits by the river, Making a poet out of a man: The true gods sigh for the cost and pain, – For the reed which grows nevermore again
Utffottets sordna Ledamöter af nägra detta Ständs Medlemniar blifwit bemötte med sa liten ogtning, sär jag förklara arr jag känner mig hwarken pligtig eller hugad att inträda i Deras rum. Fr!- I§o Den 4 Deccmbex. Friherre LrasI von k4olsrein, OorsitL L.uävix. De i expeditionen tillagdt orden, lära u» tan twifwel komma att gora mycken embaras, hurudan den nu ffall UtsärduS. Den ger mig anledning atr anmärk, ett sel i Constilurisnen, som behövde änd, ras. Man bär ej undra, om i ett arbete, som sa hastigt waste författas, och hwarwid ej tilläts att gö» ra »agra anmä-kningar, man ej markt alla fcwgttg, heter. Men denna nu föresallne obehagliga stridighet, är en följd as en ^tvetydighet i 56 § Regerings,Formen. Den sörcwarande expeditionen war ej swär ark författa: Mm bchösde blott afffciswa Ständetnes en, hälliqa bestuc. Jag kan ej begripa annat, än art närén sadan expedition förändras, är det Ulstottet som uphäftv r sig att bestämma Riksens Ständers beslut. Enligt 56 H RegeringS-Formen, kan intet mål, hwarwid anmärkningar göras, genast af Skänden afgöraS. De mäste återremitteras lill de Utffort, hwarifran de kommit. Olar de sedan till Gränden ä« terkomma, äro irenne alternativ, akt antaga, assiä el, ler förändra del tillstyrkta 'Beslutet. Nn kunna alla Ständen fatta olika beslut, och när de komma till Expeditions-Urffcrkel dä mäste de jämkas.
Koppar: rä eller garad — Fri. smidd, valsad eller gjuten: ■ pläter och andra ämnen för bearbetning . — Fria. bleck och spik till fartygs förhydning — Fria. andra helfärdiga arbeten, opolerade 1 skålp. — 15 polerade 1 skålp. — 50 Kopparnickel — Fri. Kopparrök; hänföres under Vitriol Kopparskrot eller gammal koppar, endast användbar till omsmältning, samt kopparaska — Fri. #Kopparstick, Estamper, Stålstick, Litografiska och Fotografiska arbeten samt Träsnitt, sorn tillhöra utrikes tryckta verk — Fria ') Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften från och med år 1868 till 6 öre. a) » » » » » » » » 1868 » SO öre. 3) » » » » » » » » 1868 » 10 öre. Bih. Ull R. St. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. ^Kopparstick, Estampcr, Stålstick, Litografiska och Fotografiska arbeten samt Träsnitt! andra slag, oinfattade1) i skålp. 10 infattade; se Tafvelramar. Koppartrycksvärta; se Boksvärta. Koppartråd; se Tråd. Koraller, äkta, oarbetade, äfvensom arbetade, men oinfattade — Fria. infattade med guld eller silfver, vägas med infattningen och förtullas såsom den. infattade med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Korf; hänföres under Metvurst. Korgar och Korgmakarc-arbetcn: *af oskalade qvistar och gröfre spån 1 skålp. — 4 andra slag 1 skålp. — 2 o Koriander 1 skålp. — S Korinter 1 skålp. — 9 Korkar, skurna, utan beslag, äfvensom korksulor . 1 skålp. — 15 med beslag 1 skålp. — SO Korkbark — Fri. Kort, spel1 gross. 18 — Amu. Om hvad i afseende å korten vidare är att iakttaga, innan de till egaren utlemnas, är särskildt stadgadt.
» Serafina Eulalia Svensson, » svarade hon. » Det var granna namn det, kära du. Hur många syskon är ni? » » Di ä ' fyra hemma å ' så lilla bror. » » Jaså, sju. Ä r det din bror den där lilla också? Hvad heter han? » » Leonard Ferdinand Svensson. » » Lefver era föräldrar? » » Jaa. » » Hvad har din pappa för sig då? » » Han ä ' arbetare, men han har inte nå- got arbete nu. » » A r han snäll emot er? » » Jaa. » Gossen, som hela tiden stillatigande stirrat på revisorn, blandade sig nu helt oväntadt i konversationen och utropade: » Men när pappa super, då ä ' han inte snäll, då ä ' han så elak så. » » Jaså, pappa brukar supa. Hvar bor ni? » » Vi bor på södra gatan, Anderssons hus inpå går ' n. » » Fryser du inte? Har du inga varmare kläder än de där? » » Nej, schalen har mamma på lilla bror. » Revisorn hade öfverrocken på sig. » Traska före ni småttingar, jag kommer efter jag, » sade han mildt. Han var borta en god stund. När han kom hem igen, såg han allvarsam, nästan förlägen ut. Om man kunnat misstänka nå- got sådant om en så förståndig man, som han var, så kunde den röda kanten kring ögonen vittna om utgjutna tårar, men här vid lag var det ju otänkbart. Troligen var vinden orsaken därtill. Den lilla knubbiga Ida kröp åter upp i hans knä. Hans arm slöt sig ömmare än vanligt omkring den späda lilla kroppen, och då hon med det för barn egendomliga, hängifvet förtroendefulla sättet lutade sitt hufvud mot hans breda bröst, syntes åter en förrädisk fuktighet i ögonvrån. Frun såg förstulet på honom. » Hör du, gumman? » sade han slutligen och lekte förläget med lilla Idas hårfläta. » Ja, hvad är det, gubben? » Hon såg småleende upp. » Talade du inte om, att Eriks grå jacka var alldeles urväxt och Gerdas kappa och hvad det var? » » Jo, det gjorde jag visst det. Ville du, att jag skulle försöka att få sälja dem för några kronor?
Maria Ström, [3076] 31 A. Engelbrektsgatan. Stenia. För att få kristallerna i ljuskronor kallt indigopnlver. Stenia. (J) ti spenalfrö tt 9? W Stenia. Till landsorten mot efterkraf. 03 riktigt glänsande bör man gnida dem för tvättningen (i vatten) med tel o Trädgården. &amp; • ra a. 03 O Q) Svar. F ö r att behandla barns m ö r k - rädsla, bör man för det första aldrig visa sig själf rädd, utan ensam och utan ljus uträtta de i mörkret möjligen förekommande ärenden såväl på vinden som utomhus — undantagande när göromälet är sådant, att det fordrar ljus — Barnet tilltalas ju alltid af dikt och saga — låt dem där beundra ett orädt och lydigt era i novemc * - O fe » O CD C /) N:r 808. För att få fönstren klara oeh torra, måste man först och främst ha alla rutorna m y c k e t väl tvättade och torkade så att de äro fullkomligt torra, innan man sätter in dem. Äfven måste man passa pä och sätta in fönstren en dag, då himlen är fullkomligt klar och luften kännes torr, men ej nog härm e d, i det rum man sätter in fönstren måste dörren hela tiden stå öppen oeh så mycket luft som möjligt k o m m a in under fönsterinsättningen. Idun Med detta n:r följer tduns Modeoch MünstertUtning tili dem, som ai - " " trat å densamma^ N:r 6 (112) B yrå: Drottninggatan 48, en tr. Annonspris: 26 öre pr petitrad t Utländska annonser 50 öro radon. Fredagen den 7 februari 1890. Tidningen kostar endast I kr. för kvartalet, med idunsModeoch Mönstertidning I kr. 65 öre; postarvodet iuberäknadt. Redaktör o c h FRITHIOF utgifvare: HELLBERG. Träffas å byrän kl. 10 — 11. A l l m Telef. Utffifningrstid: hvarje lielgfri fredag. Lösnummerpis: 1 5 öre (vid kompletteringar).
M:t detsamma till nådig pröfning förehaft och, i anledning deraf, täckts under den 22 sistlidne April till Rikets Ständer aflåta nådig proposition, hvilken, jemte det ofvan anförda, tillika, bland annat, innehåller: att E. K. M:t val funnit att, då E. K. M:t, vid meddelande af nådigt samtycke lill Rikets Ständers under 1840 och 1841 årens riksdag fattade beslut att, jemte det Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter, som kronans indelta manskap i det öfriga riket, vare sig i krig eller, i hänseende till arbets-kommenderingar, under fredstid, provinsen skulle ånyo till rotering indelas i likhet med hvad inom det öfriga riket egde rum, fästat det förbehåll, hvilket äfven uti den under den 22 Maj 1846 utfärdade nådiga instruktion för kommitterade till indelningens förrättande funnes intaget, alt, derest berörda nya indelning skulle utfalla med en sådan förminskning i nummerstyrkan, som E. K. M:t funne oförenlig med fordringarne lör landets försvar, E. K. M:t då egde låta provinsens nuvarande indelning fortfara, intilldess Rikets Ständer anvisat nödiga medel till försvarsverkets uppehållande på annat sätt inom berörda vidsträckta trakt af riket, detta förbehåll nu kunde af E. K. M:t göras gällande, sedan, på sätt af roteringshandlingarne sig visat, den verkställda roteringsförrättningen utfallit så, att, enligt densamma, provinsen Jemtland, i stället för derstädes ursprungligen indelade 100 man kavalleri och 1,048 man dragoner eller infanteri, eller om 2 rotar, för jemförelsens skull, beräknades på hvarje rusthåll och således kavalleriet antoges motsvara 200 man infanteri, tillsammans 1,248 man, nu skulle, oaktadt ali roteringen intagits nära Bih. till R. Skrifvelse, N:o 162.
Kammar - Rättens granskning oberoende rättighet förPröfnings-Cotnitéerne att, genom ett allmänt omdöme och utan specielt anförande af grunderne till hvarje förändring, nedsätta fastighets värdena ända till det minimibelopp, Bevillnings-Förordningen för hvarje Län utstakar; 4:0 Niis Strindlunds från Vester-Norrland* Län Memorial, om stadgad föreskrift om Bevillnings-afgiften förSågar; Fröt. Vtär, d. t Du, ifjf. i 4^ Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Olof Olssons från östergöthland* Län med flere* Memorial, om förändrad reglering afpostförings-skyldigbeten. Lag.U iskotta: i;o Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus Län Memorial, angående ändring* sökande uti Härads-Rätts Utslag i skuldfordringsmål; 3:0 Densammes Memorial» angående verkställighet af Härads-Rätts Utslag i skuldfordringsmål; 350 Andreas Håkanssons från Elfsborgs Län Memorial, om inskränkning af rättigheten till återlösen af förpantad frälsejoid; 4:0 Nils Insulins från Stockholms Län Me. morial, örn beediggande af lös-öre köp i vissa fall; 5:0 Petter Perssons från Calmars Län Me* morial* om sättet att vinna fastställelse af 3^3 'Prof, Uiitr, d. g Set, isig'. gardesgårds ~ delning, då sådan eger runi man att egorne undergå laga skifte ; 6:q Fale Burmans från Norrbottens Län Memorial , angående skärpning af straffet för tjufnads-brott; 7:0 Petter :Anderssons från Hallands Län Memorial, angående förändring af exie» cutions-sättet i skuldfordringsmåL 8:0 Petter Perssons från Calmare Län Memorial , angående straff för fångar, hvilka på sig falskeligen bekänna brott, sorn ej å lif gå ; 9:0 Johannes Svenssons från Jonköpings Lärt Memorial» angående afskafflmde af urtjufva . ed ; Lagsamt .Allmänna.
Varande denna plan uppgjord för en tidrymd af i oo år, eller till igfg års slut, samt fördelad i j5 serskilda perioder eller serier, vid slutet hvaraf låne-handlingar för vissa calculationsvis beräknade summor, som, under de 6 första serierne, icke komme att någon gång öfverstiga 6,ooo R:dr, skulle i nu föreslagen ordning till Riksgälds-Contoiret öfverlämnäs, dock med rättighet och skyldighet för Directionen att göra det efter en jemn större summas utlånande, frän föregående serie i behåll varande öfverskott, i likhet med de årliga ränteinbetalningarne, fruktbärande under den följande serietiden. Så vida icke inträffande olyckshändelser eller andra tillfälligheter, under tiden, föranledde ett oundvikligt tillitande af den samlade Fonden, och i sådant fall förorsakade en nödvändig rubbning i merberörde plan, borde, genom ett samvetsgrant iagttagande deraf, en Capital-fond af mer än 2,000,000 R:dr efter ett sekels förlopp vara bildad, till hvilken fond Canal-Bolaget, utom räntan å den i dess fasta egendom nu intecknade förskrifning, endast med Bih. till R. St. Prat. 1840 och 1841. 4 Samt. 1 Afä. 3 Band. 15 Häftet. 2 IO StatsViskottets Utlåtande, N:o 48/f. smärre tillskott å tillsammans 2,400 R:dr behöfde bidraga. Och om äfven nedsättning i den till 5 procent nu beräknade räntan framdeles mäste medgifvas, skulle dock Fonden, vid berörde tid, uppgå lill det betydliga belopp, att densamma, enligt Directionens förmenande, borde icke allenast öfverstiga den kostnad, som kunde erfordras lill ombyggandet af Slussar och andra byggnader samt sjelfva Canalens förbättring, då dessa arbeten, i följd af tidens åverkan, måste företagas, utan äfven bereda tillgångar till andra för allmänheten önskvärda åtgärder och nyttiga företag.
KammarRätten gjorda anmärkningar upplysa, att samma beräkningsgrund äfven vid beläggandet med Chartor af fullmakter å högre värdigheter inom Armeen oafbrutet blifvit följd sedan en längre tid tillbaka, h varigenom det besynnerliga förhållande uppkommit, att en General-Adjutants-, en General-Majorseller en General-Löjtnants-fullm ak t kostat betydligt mindre, än en Öfve.rste-fuiimakt, ehuru det påtagligen är Charta Sigillata-Förordningens afsigt, alt fullmakt på en högre grad skall beläggas med högre Charta, än fullmakt på en lägre grad. Revisions-Kontoret i Kongl. Kammar-Rätten har, med stödafnyssnämde Nådiga Förordning, som föreskrifver, att grunden för chartering af fullmakt skall hämtas från den lön, som åtföljer samma grad , och då lönen finnes på stat, som en del General-Majorer -innehafva , såsom dels f. d. Brigad-Chefs, dels Fördelnings-Generals, utgörande 3,ooo Rdr, ansett denna lön böra ligga till grund för beräkningen af Chartan till så väl General-Majorssom General-Adju tan ts-fullm ak ter, enär Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 28 December i832, förklarat, att som General-Adjutanter äro i rang emelian Öfverstar och General-Majorer, så skola General-Adjutanters fullmakter charteras, i — 30 — likhet med fullmaltler för General-Majorer; och skulle, i enlighet härmed, egentlig Charta för en General-Majorsellef General-AdjutantsKarrkters fullmakt utgöra ... B:co Rdr 3oo: och Kansli-Gebiihr med Sigillpenningar „ ,226: eller lillammans „ , 020: Uti en från Redogöraren för Charta Sigillata-upphörden uti f. d. Krigs-Expeditionen till Kongl.
Sorti mest lämpligt för åndamåiét tror Utskottet vaira, att undanrödja den må hända hufvudisakliga anledningen till osanna Uppgifter hemligen. Hoppet att aflägsna en föreståeride bestraffning och att under forslingen Få tillfälle att rymma. Detta har val en del Motiönärer afsedt, i det de yrkat ändring beli upphåfvande af 10 Cap. 21 § Rätteg., talken, samt Kongl. Förordningarne deri S Martii 1748 och den 29 julii igi». samt hieddelatide af dsn föreskrift* att Utslag hagUtrkotUts Betänkande fr. £3 7Ro tagUtskottets Bitrinkanatni öfver en anklagad borde af hvarje Dom* stol der han lagföres, meddelas och verk* stadighet befodras utan afseende å hans uppgifter, om å annor ort föröfvadt brott, deröfver sedermera särskildt ssuile ransa* kas och dömas; men då med antagande af detta sistnämnde förslag, att ökadt straff skulle komma att drabba en brottsling, sorn på flere orter begått mindre stölder, derigesom att han ej i ena bot, eller på en gång, får undergå bestraffning och en sådan Lagstiftning, utom det att den ej år ined rättvisa förenlig, skulla motverka upptäckten och erkännandet af verkligen begångne Brott; så kan Utskottet, icke gilla detta förslag i hela dess vidd, utan får med stöd af hår ofvan anförde skäl i stället tillstyrka, att genom utfärdade allmän författning måtte stadgas: 5,Yppar sig antingen genom egen bekännelse eiler annorlunda, att person, som för Mord, Rån, Stöld eller annat groft
„ — 5. ©d) afla atibra avtog, bäcfabc eller cbäcfabe, af fyent fruåra låfterS brägttgfjet cd) bcröftnet, ttflf)örtge förtugar, faftage Ht flut t tarerab för behållen tttfoutfl utaf filt ©fcpp3 Sntlflbcil uppmätning af fartyg fntmitt tccrfftäffaS, böra fåbaite, font äro cuppmätte, af £arert’ttg§mämteu attfeS till beit brågttgtjet, t fäflctaf beräfnab, font, efter egarens utgift, jemförb tncb be uppfinningar, p tullfa berjemte funna crpåffaS, fan beflätn utaS. Ont uppgift eftner egaitbc ftartpg, fe §. 64. §• 10- 9 §• 10- -gianbtmerfarc, mcb bein jemfötltge a itt t fa c 111 v t fl c v cc(f anbra förut tele uppräfttabc S3orgare, fiola, mcb Btöcl)ålfanbc af ben t allmänhet faftftättba grititb, tift gfem procent af mfomflen tajeeraö, mcb lehning af ncbanftåcubc, till närmare rättelfe faftftällba, clajiiftcattort, nemligen: 5'örfta (Släpen jf ©torholm ocf> (Sofieborg. gjerton (SlaSfcr; . -S3:co9t:br 350:
HedoDesse Stater uppbära Koppar-ränta och Slagskatt af Fahlu samt (jörelse.Garpenbergs, Riddarhyttan och Ljusnarsbergs Grufvor, äfvensom den Tull, söm i Avesta för derifrån afsänd koppar erlägges; och åligger det Kronolnspectoren på sistnämnde ställe, så väl att öfver Koppar-ränte - ( 59 ) och Tull-uppbörden afgifva årlig redogörelse som äfven att hafva uppsigt öfver den för Rikets Sländers Banks räkning af Bergslaget verkställde slantmyntning, hvartill, emot betalning af Banken, StatsVerkets ränte-koppar användes. Avesta Bruks Directions räkenskaper, hvilka nu för första gången blifvit till Rikets Ständers Revisorers granskning öfverlemnadc, hafva i Kongl. KammarRätten förut undergått granskning. De utvisa För år 182 7. Balance från år 1826. Summa 68,924: 22.11. Afkortning för StatsVerkets och MessingsBrukens afsände koppar 1,242: 1.11. Zef aerering till Kongl. RänteKammaren: Avesta Kopparoch Manufactur-Tull . 4,091: 21. 2. Balance till år 1828. Uppbörd är 1828. Afkorrtning för Tull å StatsVerkets och MessingsBrukens afsände koppar 860: 4°‘10‘ Lefverering till Kongl. RänteKammareri: Avesta Kopparoch Manufactur-Tull 4,468: 3o. 5. D:o till Stockholms Metallvåg, 400 S® koppar 82,491: 25. — D:o till Rikets Ständers Bank, i5o Vid Räkenskaperne hafva Revisorerne icke funnit anledning till annan anmärkning än den, att de i vissa fall äro förda efter Bruksår, hvaraf handt, att en del af verificationerne för det Räkenskaps-år* som granskats, igenfunnits först i följande årets redogörelser.
Derigenom anser jag mig kunna vinna den högst angelägna fördelen, att se samhällets både immateriella och materiella intressen inom representationen säkert skyddade, de förra i den öfre kammaren, de sed - «98 Den a4 0 c t o b e r c. ra. nare i elen nedre, hvardera med sitt mäktiga veto försedde, som skall förekomma hvarje våldsamt intrång af det ena på del andras bekostnad. Jag tror det förslag jag uppgjort hafva ännu andra stora fördelar, särdeles med afseende på lättheten att genom detsamma småningom öfvergå ifrån ståndsval till allmänna val. Som, inom de högre classer jag hildar, jag uppsamlar nära alla adelsmän och nära alla prester som nu äga valrätt, så kunde denna lill en höl jan, bildande särskilda underafdelningar inom classen, få fortfara att välja inom sina stånd, om man så för godt funne; och systemet vore ändå icke på något sätt rnhhadt lill sin grund. Men allt detta skulle blifva för vidlyftigt att nu anföra och utveckla; jag vill derföre icke längre upptaga R. o. Adis tid, utan skall nu bedja att få aflemna följande förslag till gemensam tanke; jag kan väl icke äga något hopp att få detsamma antaget, men jag har ändå trott det ej skola skada att framställa detsamma till det afseende det kan anses förtjena. Och vid förslagets bedömmande önskade jag all man mera måtte fästa sig vid de ideer, som ligga till grund för detsamma, än vid dels de detaljer det innehåller och dels det sätt, hvarpå det blifvit utarbetadt. 1. Valman är hvarje Svensk man, som bekänner sig till Christna läran, fyllt 25 år och enligt gällande lag till rösträtt i sockenstämma berättigad är. 2. a. Valman beräkne rösträtt efter följande grunder: i:o Efter ägande fastighetsvärde. Fastighetsägare i stad eller köping eller å landet tillkoinme rösträtt i det förhållande till det taxerade värdet, af dess ägande fastighet, att för från och med joo r;dr till i ooo r:dr en röst, för från och med iooo till 5ooo r:dr två röster, lör från och med 5ooo lill 20,000 r:dr tre röster, och slutligen för 20,000 r.dr och deröfver fyra röster må beräknas.