Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Således anser jag denna föreskrift alldeles olämplig och såsom en sådan, hvilken till och med efter moralitetens grundsatser ingen bör vara pligtig efterkomma. I beskattningsväg, mine Hrr, synes mig ingen annan grundsats böra följas än den, att den ene medborgaren skall ega rätt att bestämma den skatt, som han anser den andra böra i förhållande till sin kända ekonomiska ställning erlägga till staten; är då den beskattade icke nöjd med hvad honom i det hänseendet vederfares, då må det vara hans håde rättighet och skyldighet att ådagalägga, det han undergått en orättvis beskattning, Gör han icke det, är han skyldig åtnöja sig med den beskattande myndighetens beslut. Så har också hufvudsakligen den beskattningsförfattning, som alltsedan 1815 varit gällande, tillämpats, och det är den enda säkra utvägen för Svenska folket att genom sina egna delegerade blifva rättvist beskattadt. Man klagar öfver den orättvisa beskattningen, som nu eger rum; men, mine Hrr, vi finna orsaken dertill just i det förhållande, som Frih. Tersmeden sednast anförde. Det är nemligen i sättet, hvarpå nu gällande BevillmsFörordning tillämpas. Hr von Koch har till försvar för TJtsk:s förslag anfört, huru det varit för honom uprörande att erfara huruledes, när fråga varit att uppgifva sin inkomst till BevillmsTaxering, män äfven af sådan qvalitet att man i deras allmänna lif icke kunde tilltro dem någon handling stridande mot hederns fordringar, likväl kunnat glömma sig derhän att man nödgas erkänna det de i detta fall icke så förfarit, och i sammanhang dermed anförde han, huru samvetsnämnder blifvit i åtskilliga städer organiserade för att uttaxera kommunalafgifter, och det med den lyckliga följd att en rättvis beskattning i det fallet egt rum. Just detta hans anförande innebär efter min öfvertygelse de största bevis på att man ingalunda bör gå så tillväga som Komiterade föreslagit, utan tvertom följa dessa kommuners exempel och så sammansätta beskattningsmyndigheterna, att man af dem med visshet kan påräkna samma oväld och rättvisa, som man 52 Den 9 Maj e. m. ser dessa nämnder utöfva inom de kommuner, der de äro inrättade.
Då är icke de öfrigas interesse i fråga, och om de alla äro i samma förhållande och vilja undandraga sig betalningen, så kunna de latt förstöra alla de handlingar, hvarigenom de kunde öfverbevisas. Derföre tror jag, att den anmälan, som sker hos domstolen, bör vara egenhändigt undertecknad af delägarne och hos domstolen qvarstadna; ty i annat fall kunde man blottställa sig för bedrägerier, hvaraf man, fastön de ej från början varit åsyftade, kunde begagna sig för alt undgå betalningen. Jag nödgas således yrka, att 0111 man icke vill stadga, alt bolagscontractet i original skall hos domstolen förvaras, så skall den anmälan om bolagets 20 H. 39 3oG Den 16 Mars e. m. ingående, sorn der göres, vara af samtliga delägarne egenhändigt undertecknad och hos-domstolen förvaras. I stället för 4 § * Utsk:ns förslag antog R. o. Ad. såsom 5 § i lagen den af Hr Stuart uppgifna redaction, så lydande: Enskild sedelbank får endast i stad inrättas; och skall bolaget inför dervarande rådhusrätt, före bankens öppnande, förevisa såväl det af K. M. utfärdade privilegium som ock bolagscontractet, för att i inteckningsprotocollet ordagrannt intagas. Rätten late sedermera ofördröjligen, på bolagets bekostnad, i allm. tidningarna införa kungörelse om det ingångna bolaget. 5 § af Utskottens förslag. Hr Hjärne: Om nu 5 § i Utsk:ns förslag skulle företagas till afgörande, finge man söka det motsvarande stadgandet i Gr. Frölichs förslag under 7 §. Detta kunde väl gå an; men om Gr. Frölichs förslag antages, bör detta stadgande i lagen föregås af bestämmelsen i hans 6 §, som icke nu skulle förekomma, om Utsk:ns 5 § först lomme att tagas under pröfning. Jag skulle derföre anse nödigt, att Gr. Frölichs 6 § företages, innan vi öfvergå till den nu föredragna 5 § i betänk. Berörde 6 § bestämmer, hvad såsom grundfond i sedelbank måfå begagnas, hvarom Utsk:ns förslag icke innehåller något stadgande.
' Uti en inom hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, har riksdagsfullmäktigen Johan Erik Rudberg från Kalmar län erinrat, hurusom kronouppbördsstämmornas hållande under Februari, Mars och April månader medförde flera stora olägenheter för invånarne i södra delen af ön Oland i,så måtto, att då Kalmar var den enda egentliga afsätfnings prten för denna dels af ön hufvudprodukt, spanmål, men under berörde tid, då innevånarne voro tvungna att för kronoutskyldernas gäldande afyttra spanmålen, Kalmar sund merendels, var ofarbart dels i följd af is, som hvarken bär eller brast, dels ock i följd af de. denna tid så vanliga, stormarne, hvarföre ock invånarne måste antingen på Öland till underpris försälja spanmålen, eller ock, oaktadt berörde svårigheter, begifva sig till Kalmar, hvarigenom icke allenast många 6 SlatsUtskottets Utlåtande, A.h> 126. menniskolif gått förlorade, utan äfven, der sådant icke inträffat, spanmålen i de öppna båtar eller färjor, som på färden begagnades, blifvit af vattnet öfverspolad och skadad, så att den antingen blifvit osäljbar eller måst till ringa pris afyttras; äfvensom stundom storm och yrväder flera dagar eller till och med veckor gjort återresan för allmogen omöjlig; och har på grund häraf motionären föreslagit, att kronouppbördsstämmorna på Oland icke måtte utsättas förr än den 1 Maj, samt tiden för uppbördsmännen derstädes att afgifva den summariska redovisningen, framflyttas till den 1 Juli hvarje år. I afseende å denna fråga, får Utskottet upplysa, att sedan uti cn till Kongl. Maj:t den 27 Maj 1845 ingifven skrift, riksdagsfullmäktigen vid 184.4 och 1845 årems riksdag.
I skogstrakten finnér man i allmänhet mera intelligens, än på slältlandet. Läsning, skrifning äro mera allmänna i skogstrakten, der spekulations-andan bildat de flesta till verkliga räknemästare. Deremot visar slältboen sitt företräde i moraliskt afseende, mera pålitlighet, hvilket äfven yttrar sig i mera månhet örn andras rätt. Brottmålen inom skogs* 5 Irakierna äro alllid flera än på sättlandet. Ibland den verkligt besulna delen af Länets invånare finnes en grund till välstånd och trefnad, som likväl i sednare åren fått känna skakningar af en mindre lycklig period för näringar och rörelse. Härom må några ord yttras, efter det näringa me blifvit framvisade. Näringar. Jordbruk är Länets hufvudsakliga näringsgren. En i sednare åren ökad sädesproduktion bevittnar dess framgång. Utvidgning och förbättringar följas egentligen åt. Likväl går utvidgningen med större än förbältringarne i allmänhet. De förra för mycket på de sednarcs bekostnad. Härpå bör likväl ej så mycket undras; ty vanor och traditioner äro äfven mäktiga krafter, som hvarken lätt eller hastigt bekämpas. Framstegen bland allmogen kunna endast gä småningom. Exempel verka, och då Skåne räknar flera agronomer, som med klokhet och omtanka använda kunskaper och naturens enkla men dock ofta obegagnade sanningar, erhålles en föresyn, sorn. slutligen verkar, om ej genast. Ladugårdsskötsel vill i allmänhet ej framgå så rationell som den borde. På en del större gårdar hafva likväl godsegare vinnlagt sig om förbättringar, dels genom bättre fodring, bättre skötsel och äfven genom införskrifning af främmande, större och bättre kreaturs-racer. Likväl torde förbättringen genom utländska racer ej ännu i allmänhet vara lämplig, innan man lärt sig inse nyttan af bättre och starkare utfodring. De inhemska racer, vi hafva, kunna otvifv elak tigt upphjelpas och förbättras genom biittre skötsel. Lika säkert synes det vara, att hvilka racer, som hitkomma, skola de degenerera och försämras, om ej en bättre fodring och en bättre skötsel gifvas dem, och måhända blifva än sämre än de racer vi hafva.
Föredrogos å nyo och biföllos Statsutskottets, den 27 Juni efgifna, och påföljande dag på Bordet lagda Betänkande, angående löntillökning för penninge lönta - 84° Den 17 Juli.e. m. gar.de mänhet, samt samma Utskotts den 6 Juli argiina och elen 7 samt 11 Juli på Bordet lagda Utlåtande öfver de anmärkningar, som vid föregående Betänkande blifvit g i arda.. Ut Supra. S. D. Bifölls StatsUtskottets den 15- Juli afgifna, och den 14 på Bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss om ersättning för 1812 års Mantalsskrifnings provision i Norrbottens Län. Ut Supra, S, PPå nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärs-och Oecon.omieUtsk otteni den 1 Juni afgifna,. och den 22 derpå följande på Bordet lagda Memorial om afskaf», fande af Luderplatser och Allmänna Skallgångar, samt samma Utskotts genom Proto Ridderskapet och Adeln afslagne. Ut Supra, S. P. Lades till handlingarna Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den J2 Juli afgifna, och sedan den 14 på Bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om förändring af sättet att värdera Jordoch Fastigheter å Landet, efter -den så kallade Bancomethoden. Ut Supra. Dea 17 Juli. e. m. S. P. Lagsamt Allmänna Besvärs» och. OeConomieUtskottens den 4 Juli afgifna och. den 14 på Bordet lagda Memorial, angåen-, de en allmän handelsfrihet samt upphäfvan de af ProductPlacatet m m., biel vfd lör-, nyad föredragning af Höglofl, Ridderskapetoch Adeln, bifallet, Ut Supra.. S, D. Sedan under närvarande Riks-, möte. Kongl.
Lorichs äro, liksom under åren 1838 och i83g, anordnade 1200 R:ir årligen, för del han, jemlikt Kongl. Majrts nådiga Bref den 11 Augusti 1837, besti ider Ordföl ande-em betet i Kongl. Krigs-Hof-Rätten. 2:0 Likaså bar Staten för detta Verk öfverskridits derigenom, att löner utgått till en Aktuarie och en Notaiie, hvilka tjenster likväl numera skola, enligt hvad Revisorerne inhemta!, blifvit genom innehafvarues afgång indragna. Uti den mening iS3g års Revisorer och Rikets sist församlade Ständer uttryckt, rötande Krigs-Hof-Rättens upplösning och dess befattnings öfvei flyttande på de Kongl. Hof-Rätterna, få Revisorerne äfven instämma. 3:o Herr tillförordnade Presidenten i Kongl. Krigs-Kollegium har, jemväl under år 1840, uppburit af 3:dje Hufvudtitelns besparingar 2,000 R:lr; men under år 184 1 är, i enlighet med föreskriften i Kongl. Brefvet den 25 Januari samma år, berörde utgift anordnad å anslaget till oförutsedda Mililäi-behof. 4:0 Ehuru statsanslaget för Generalitet, 54 700 R:dr, lemnat tillgång, hafva likväl af besparingarne anordnats till Generai-Befälhafvare i Militär-Distiikten, med flere: År 184° 19,800: , i H41 . 18,108: 16. — emot hvilket, till oreda och missförstånd ledande, bokföringssält Revisorerne få här nedanför vidare sig yttra. 5:o Till Hans Excellens m. m. Herr Grefve G. Löwenhjelm, i dess egenskap af Kavalleri-Inspektör, äro under åren 1840 och 1841 utbetalda 3,4oo R:dr och till Herr Genernl-Lojtnauten m. m. Giefve A. O. Mörner, som embetet förrättar, 600 Rtdr.
Lika med reservanten, anser jag Utsk. icke hafva vederlagt Just.ombudsmannens förslag med nöjaktiga skäl, och anhåller derföre om återremiss, och att Utsk., som erkänt vigten af ämnet, måtte taga detsamma i närmare öfvervägande och föreslå de förändringar i lagen, som öfverensstämma med Just.ombudsmannens åsigt. Rättsenlighelen af Just.ombudsmannens åsigt lärer icke kunna bestridas; och den farhåga, sorn Utsk. an - 38 De» i G Maj f. iu , fört i afseende på de författningar, som upptaga böterna i riksdaler och skillingar, kan hjelpas genom en lind. hemställan till K. M. om adoeqvat rättelse af dessa författningar. Frih. Boye, Ludv.: Med den siste värde talaren förenar jag mig uti anhållan om återremiss piå detta betänk., under åberopande af de utaf Just.ombudsmannen anförda skäl, hvilka, i min tanke, äro fullkomligen riktiga. LagUtskts utlåt. N:o 3i blef af R. o. Ad. återremitterad t. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att forsältas på e. m. kl. 6. Justerades 5 prot.uldr. för förliden gårdag e. m. Upplästes ankomna prot.utdr. från PresteSt. af den 9 och i3 dennes, samt från BorgareSt. af den 7 och 9 dennes. Lades till handlingarna. Till åtlydnad af K. M:s nåd. kallelse lill plenum plenorum kl. 1 i dag, afgick Hr Frih. o. Landtm, samt R. o. Ad. kl. -Jtill 1 till Rikssalen, der H. Ex. Hr Just.Statsministern å K. M:s höga vägnar uppläste ett K. M:s nåd. tal, innehållande sanction å en del af R. St:s till K. M:s nåd. stadfästelse öfverlemnade grundlagsändrings-frågor. H. R. o.
Detta förhållande, som bevisningens angelägenhet tvungit mig att framställa, och hvartill jag i sådant ändamål ansett mig vara berättigad, blifver nu mera af större vigt; Och påkallar en allmännare uppmärksamhet, då j följd af meddelandet i Allmänna Journalen N;o 87 af Herr Friherre Björnstjernas Utlåtan-, Bil. till Ridd. o. Åd% Pr. lil Band. 26 403 Den 22 April /. m. de till Ridderskapets och Adelns Protocoll siatli Marti! månad, Hemmansbrukare i landsorterna erhålla den, äfven så oväntade, som obehagliga upplysning, af GeneralAdjutantea eller Föredraganden i Cominahdomål, att hela indelta Arméen är beräknad såsom årjiga dagsverkare vid flere omnämnde Canaler, Strothrensningar, MossoöliDgar, Rödjningar , Hamn, Bro och Cassernbyggnäder, men att tourvis, med emellan 4 eller 5000 man årligen, desse arbeten förrätta, då likväl med hänsigt tili Knecks teContractens innehåll, Hemmansbrukare ieke torde med liknöjdhet anse ett stadgande, som beredde inskränkning i deras i Författningar förvarade förmodade rättigheter. Af hvad nu anfört är, torde Ridderskapet och Adeln finna huru vådeligt det kunde blifva att antaga det obestämda förslaget till ändring i Grundlagens nu varande stadgande, särdeles som den sednare delen af detsamma icke innehåller föreskrifter «om skulle hindra hänförande till Commandomäl af så beskaffade mål jag framstäldt, och sorn dessutom redan erhållit deras stämpel, derigenom, att de icke lära förekomma i StatsRådet, utan såsom Commandomål nu redan behandlas.
Anckarsvärd huruvida, då icke någon motion blifvit väckt och ej helter mig är bekant att den person, som med ett patriotiskt nit, som för tjenar allas vår största högaktning, utmärkt sig för befrämjande af denna canal, gjort något slags anspråk att få en ersättning för den summa, han för den verkställda undersökning utgifvit, något erbjudande i delta afseende under sådana förhållanden å R. St:s sida kan äga rum, och om icke den frågan bör hvila, tills det blir utredt, till hvad belopp denna undersökningskostnad uppgått, oell under hvad villkor summan af Handlanden Broms blifvit anslagen till ändamålet. Hvad sjelfva Inifvudfrfigan angår, så vidhåller jag deras mening, som förklarat sin öfvertygelse angående den nationella vigten af Svea canal så väl i commercielt och industrielt som i militäriskt afseende. Då det emedlertid blifvit anmärkt, att StatsUtsk. icke på goda skäl skall hafva afslagit denna fråga och inskränkt sitt tillstyrkande, åtminstone i det första betänk., ehuru det sedermera blifvit något modilieradt, till und. anhållan hos K. M. om fortsatt undersökning till frågans ytterligare utredning, så anhåller jag att blott i största korthet få omnämna de moliver, som legat lill grund för StatsTJtsk:s beslut, och hvilka tilläfventyrs ej finnas i betänk, intagna. Det första, sorn fästat StatsUtsk:s uppmärksamhet, har varit, att det är fråga om ett så kostsamt företag, som detta visar sig vara, eller om ett anslag af 4 millioner: och då man äger erfarenhet 0111, hvad som dessutom ligger i sakens natur, alt så beskaffade kostnadsförslag måste ytterst noga pröfvas, och att deras tillförlitlighet i alla fall icke med full visshet alltid kan antagas; så har StatsUtsk. trott, att i en sådan fråga Representationen borde vara något tveksam alt utan någon bestämd opinion från Regeringens sida, och utan att Regeringen bundit något slags moraliskt ansvar vid sig, inleda i de betydliga kostnader, som uppstå i följd af ett sådant arbete.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lag-utskottets belänkanden: N:o 16, i anledning af väckta motioner, angående upphäfvande af lagens stadgande!) om morgongåfva och fördel. Bifölls; N:o 17, i anledning af väckta motioner angående rättighet för qvinna att vid viss ålder blifva myndig. Bifölls; S. D. Föredrogs ånyo Lag-utskottets betänkande N:o 15, i anledning af väckte motioner om förklaring, huruvida Kongl, förordningen dea 19 Maj 1845, angående förändring i vissa delar af lagens stadga uden om giftorätt och morgongåfva, eger retroaktiv verkan eller ej. Återremitterades. Från Välofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets memorial N:o 19, med uppgift, om och huruvida någon del af den sedan 1845 års början upplupna banko-vinst erfordras för bankens konsoliderande; i anledning af hvilket memorial, ståndet fattade det beslut, att den ifrån 1845 års början upplupna banko-vinst icke erfordras för bankens konsoliderande, och att berörde vinst, beräknad, på sätt i memorialet nämnes, till 2,862,000 r:dr banko, må, vid slutet af hvartdera åren 1848, 1849 och 1850, med en tredjedel, eller 954,000 r:dr årligen, ifrån banken, i och för statens allmänna behof, till Riksgälds-kontoret aflemnas. S. D. Föredrogos ånyo Lag-utskottets belänkanden: N:o 15, i anledning! af väckta motioner om förklaring, huruvida Kongl, förordningen den 19 Maj 1845, angående förändring i vissa delar af lagens stadganden om giftorätt och morgongåfva eger retroaktiv verkan eller ej; Återremitterades; och N:o 16, i anledning af väckta motioner, angående upphäfvande af lagens stadgande om morgongåfva och fördel. Gillades.
Prop. till K. Transport E:dr yttrande och förslag lill Kongl. Majit inkommit, serskildt i nåder besluta, angående den framställning lill Rikets Ständer, som, i anledning deraf, må finnas nödig. 5:o För nybyggnader och reparationer af de publika busen å S:t Barthelemy samt iståndsättande af kronans dervarande materiel, m. nr. Hos Kongl. Majit har guvernören å S:t Barthelemy i underdånighet anmält behofvet af ej mindre nybyggnader och reparationer af de publika husen å denna ö saint iståndsättande af kronans dervarande materiel, än cn ny något liilökt och förbättrad stat, äfvensom pensionsrätt för tjenstemännen derstädes; i hvilket afseende guvernören ing rivit dels förteckning öfver kronans allmänna byggnader på ön år 1846 jemte besigtningsinstrument deröfver ocb kostnadsförslag på dervid nödiga ansedda nybyggnader och reparationer med åtföljande ritningar, dels förslag till ornförrnäida förbättrade aflöningsstat. Enligt ofvannämnda förteckning och besiglnings-inslr.ument bestå kronans, allmänna byggnader på ön hufvudsakligen af boställen för guvernören, place-majoren, justitiarien, lutherska pastorn, tullhuset, ett vakthus och tre batterier; och hafva sedan hufvudbyggnaden afguvernörsbostället blifvit till grunden förstörd af en orkan år 1837, alla återstående åbyggnaderna på förenämnda lägenheter, med undantag af batterierna, hvarå något värde ej är hellik nåd t, blifvit upptagna till ett sammanlagdt värde af 2,275 spanska daler.
Amorteringsfondens, äfvensom all den för öfrigt vid nu ifrågavarande statsskuld förekommande förvaltning besörjes af Fullmäktige i Riksgälds-kontorel, hvilka jemväl ega att, eller omständigheterna och blifvande penningeställning, ej mindre bestämma tiden för upplåningens företagande och lånesummans belopp inom ofvan uppgifna gräns, än äfven föranstalta om uppköp af de för jernvägsbyggnadslånen utgifna obligationer, på sätt och ä tid sådant lämpligast och med största fördel för Staten kan ske. Jemte anmälan om Rikets Ständers sålunda fattade beslut, få Rikets Ständer hos E. K. Maj t anhålla det E. K. Maj:t täcktes lemna Sin garanti och fastställelse åt den ifrågavarande upplåningen. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 26 Oktober 1860. Expeditions-Utskottets Förslag till under(1. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Okt. 1860. Presle-Slåndet den 26 — -— Borgare-Ståndet den 26 Roade-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af ifrågaställdt upphörande af den s. k. Näs kungsgårds-hjelpen. (Slats-Utsk:s Ull:de N:o 201.) S. A. K. Sedan, genom den af Riket? Sländet vid innevarande riksdag antagna nya Bevillnings-förordning, Näsgårds och Wester-Bergslags fögderier i Kopparbergs län blifvit
Höghet ifrågaställda tillökning i tjenstgörande personalen erhölles; är jag i betraktande af det antal Officerare, som äro anställde i Landtförsvars-Departementets KommandoExpedition, likväl af den tanke, att, om de nu utgående arfvoden förböjas till belopp, som bättre motsvara tjenstens fordringar, den redan aflönade personalen, för hvilken dessutom semester icke tilldelats och som följaktligen hela året om kan för tjenstgöringen påräknas, skall blifva tillfyllestgörande; hvadan jag i underdånighet, hemställer, att deD till sitt nuvarande antal må bibehållas, men i stället arfvodet bestämmas: för Stabs-chefen till R:mt R:dr 1,30 0: » 1 Aldre Officer i General-fält~tygmästare-expeditionen till , » » 1,000: Transport R:mt R:dr 2,300 Bilt. Ull R. St. Prop. M 1, om Statsverket löHé. Krigs-kolle gium. Transport R:mt R.dr 2,500: för 1 Dito vid General-fält-tygmästare-embetet till . » » 750: » 3 Yngre officerare å 500 R:dr till » » 1,500: » Sekreteraren till » » 600: eller till hvad denne sistnämnde frän början åtnjutit; » Vaktmästaren » » 450: samt till skrifmaterialier, ved och ljus m. m » » 600: tillhopa R:mt R:dr 6,400; allt på sätt ett deröfver upprättadt förslag (Bil.
– Ack nej, min vän! Det finns ännu mycket, som du aldrig pröfvat. Men du behöfver hvila och försaka världen för någon tid – samla nya lifskrafter, det vill säga nya illusioner. – Du är ingen dålig tröstare, David! säger Struensee och hans hvita tänder lysa i dunklet. – För resten är du också en tämligen skarpsinnig filosof. – Det är din egen filosofi, jag predikar. Du har själf lärt mig den. Men jag kan också ge dig ett råd: Stäng icke in dig och grubbla, lef i stället mera utomhus, gå på jakt, härda din kropp och drick frisk luft – när sommaren kommer, skall du känna dig som en annan människa. Struensee reser sig upp och rycker på axlarna, som om han skakat af sig en tyngd; hufvudet sitter nu åter trotsigare än någonsin på de breda skuldrorna, och han börjar gå af och an i rummet med spänstiga steg. – Tack för det rådet! säger han, skämtande. Jag skall följa det. Jag skall också slå mig på att bli stadig, sörja för min reputation – taga hela Altona med storm! Jag skall akta mig för att bli känslosam – taga alltför högtidligt på den så kallade kärleken. Kvinnor skall man begagna sig af, men man skall akta sig för att älska dem – i så fall förlorar man sin öfverlägsenhet, den speciellt manliga egenskap, som de beundra mest. Hvad tjänar det till att begära mer af en kvinna, än hon kan ge? Kärlek? Ack! Hvem vet, om man är älskad af hjärtat? Låt oss därför vara nöjda med att tillfredsställa hennes sensuella behof – taga hvad som finns att taga – och icke längta efter det andra, som är problematiskt. Om det verkligen finns en himmelsk salighet, veta vi ju icke! – Men vi hoppas! Och om du också hela ditt lif proklamerar motsatsen, skall ditt hjärta alltid brännas af längtan efter den kärlek, som din mun säger, att du icke tror på. Och du skall aldrig upphöra att drömma om den himmel, som din mun förnekar. (Altona i april 1764.) Grefvinnan Rantzau hvilar på sin bädd med ögonen slutna; kallsvetten pärlar på hennes panna under det redan gråsprängda, mörka håret.