Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De få exempel, som af dea varde ledamoten blifvit, framdragne från Norge, åro sådana, att jag för min del icke vill ingå på hans förslag. Detta gick derpå ut, att landstingets ledamöter skulle bestå uteslutande af ordfide från kommunalstämman, och att de beslutade pålagorna skulle repartiseras mellan de särskilda kommunerna. Hvad först beträffar frågan, huruvjda landstinget skall bestå af ordf.-de från kommunalstämmorna, så vill jag blott yttra, att det fordras icke allenast olika egenskaper för att vara ordf:de i en stämma och ledamot i en annan, utan ock tager i anspråk olika tidslängd. Man kan vara en nyttig ledamot under 6 ä 8 dagar för att yttra sig öfver frågor, som förekomma under landstinget, utan att derföre hafva tid att fortsätta under flera år med verksamheten att vara ordf:de i kommunalstämman. Det är nu ingenting som hindrar att en ordfule i en kommunal-stämma, som redan genom att hafva blifvit vald till ordf:de bevisar att han liar förtroende, blir vald till ledamot i landstinget,; men jag tror icke det vara rätt att binda valet endast vid dessa eller införa hans. sjelfskrifvenhet. I detta fal! vill jag påpeka, att denna § handlar om valda ombud och således här redan valprincipen är införd; men skulle man åter antaga Gr. Sparres förslag, blefve det icke något val, utan ordf:dena i kommunalstämmorna blefvo de, som skulle sammanträda. Den andra grundsats, som Gr. Sparre syntes vilja införa från Norge, var den, att de afgifter, som ålades af landstinget, skulle repartiseras mellan de särskilda kommunerna. Det är nästan gifvet att i Norge, der de icke hafva någon så allmän grund som vår bevillning, denna utväg måste vidtagas; men det är en npdfalls-utväg, som man icke vill begagna i samhällen, der man har en allmän bättre grund att gå efter. Eepartitionsprincipen för skatter är en princip, som man i allmänhet mer och mer söker att frångå på de ställen, der den mest gjort sig gällande, såsom i Frankrike.
I de Städer, der Hof-Rätter, Collegier, Publique Verk, Academier och Gymnasier finnas, skola, till upplysning för Taxe« rings-Committéerne , från sådane Publique Verk, Förteckningar öfver Embetsoch Tjenstemäns Xiönevilkor till Öfver-Ståthållaren och Konungens Befallningshafvande tidigt insän las ; Kommande desse Verk, att för Förteckningarnes både rigtighet och tidiga meddelande ansvara. 15. Morn. I anseende tillden större Folkmängden i Stockholms Stad, hvarigenom för dess Taxerings-Comrnitté blifver svårt att inhämta den kännedom , som erfordras, om hvars och ens vilkor, samt mer eller mindre lönan* de Handel, Rörelse och Näring, s,kaU Öfver-; 248 HevillniiigsUtsJt. Betänk anden. Ståthållaren och Handels-Collegium, förrän Taxeringen inträffar, från Handelsoch Fabriques» Societeterries Deputerade samt Handtvei keriernes Ålderman och Bisittare infordra, och alla desse ovilkorligen vara pligtige, att hvar för sig meddela Förteckningar på Ledamöterne i hvarje Societet eller Embete, med uppgift af Nummer och qvarter, der de i Staden eller på Malrnarne bo och vistas, samt derjemte utlåta sig öfver deras förhållande sins emellan, i anseende till Rörelse, förtjenst, flere eller färre arbetare, Stads-utslcyldernas belopp, med hvad mera, som kan tjena till ledning för granskningen af de skattskyldiges uppgifter ; Dock utan att Taxerings Committéen således hindras att bestämma deras afgifter efter den kännedom, som afven af andra omständigheter kan hämtas; Skolande hvad i 2 §* 28 Morn. af denna Art. blifvit Berednings-Committé å Jande^ föreskrifvit jemväl Taxerings Committé i Stad åligga. 16. Mom.
Jag får derföre ypplysa Hr von Hartmansdorff, att han begått ett misstag, då han trott, att jag förmodat, att kyrkovaktaren skulle kunna blifva förordnad till ombud för Konungens Bef;h:de. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, hvad först aoginge den i denna § omnämnda ålder å dem som böra till skatt antecknas, R. o. Ad. torde finna att dessa siffror bero af de beslut, som i sådant afseende särskildt fattas och blifva gällande. Ropades ja. Den io October f. m. lii' Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att, på sätt hittills skett, Konungens Bef:h:des ombud borvid mantalsoch skattskrifningen vara närvarande. Ropades ja. Hr Landtm, hemställde, om R o. Åd. i öfrigt och med undantag af de förändringar, sorn redan blifvit beslutade, behagade antaga den afBevilln.Utsk. föreslagna redaction af 3g:de §:n. Ropades nej. Uppå derefter framställd propos. antog R. o. Ad. den af Hr Printzensköld föreslagna redaction, så lydande: ’’l ”hela Riket skola mantalsoell skattskrifningar boijas ”förenar anseende i orten. Dertill må bland presterskapet ”endast kunna förordnas ordinarie eller tjenstförrättande pastorer, hvilka dessutom alltid böra antingen sjelfve öfverfara förrättningen, eller också dertill hafva i deras ställe ”utsett någon af församlingens öfrige prester. — Är pastor ”ensam prest inom församlingen, och laga förfall hindrar ’’hans inställelse, bör han föranstalta, det annor person, för”sedd med husförhörsboken, tillstädeskommer, för att utur "densamma, under lika ansvar, som för pastor, meddela alla "upplysningar, som lagligen kunna äskas/’ 40 §:n. Förslaget i denna § bifölls. 41 §:n. Hr Printzensköld:
M. täckes till allmän efterrättelse kungöra, att hvad den nåd. kungörelsen af sistnämnde dato innehåller, ronde en hvars rätt att idka all slags borgerlig näring, emot åtagande af deremot svarande borgerlig tunga, skall hädanefter ensamt tjena till allmän und. efterrättelse. Om remiss häraf till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. anhålles. Af dessa Frih. Cederströms motioner remitterades, uppå derom af Hr Gr. o. Landtm, framställda proposir, den lista, angide antagande af nya grunder för utgörande af allmänna bevillnm, till Bevilln.Utsk, den 2:dra, ang:d$ sockenskolornes utvidgande för meddelande af soldatbildning samt undervisning i handtverk och slöjd, den 5:te angide undanrödjande af de författningar röride fattigvården, som finnas utfärdade efter 1811 års kungörelse i ämnet, samt den 7:de, angide upphäfvande af de näringarne ronde författningar, som utkommit efter d. 6 April 1810, lill Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., den 3:dje, angide inrättande af kolonier i Lappmarken, lill StatsUtsk., den 4ide, angide utbyte af korreklionella fängelsestraff emot krigsoch arbetsljenst vid nyssnämnde kolonier, till LagUtsk., och den 6;te, angide ändringar författningarne ronde legostämmotid för lagstadd tjenst, till Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. Hr Bruce, Rob. Ed v., uppläste följande motion: I anledn. af den norra delens af riket betydliga aflägsenhet ifrån hufvudstaden, hvarest öfver-domstolen, K. Svea hofrätt är belägen, dit alltså en icke obetydlig mängd af rättsökande parter hafva att infinna sig efter en resa af öfver 100 mil, får jag härmed vördsamt föreslå inrättandet af en öfverdomstol för dessa trakter eller de 4 Norrländska länen, under namn af K. M:s och rikets hofrätt öfver Norrland.
Den, som vill, att Rikets Ständer i underdånighet framställa dén önskan, att Ulricsdahls Invalid-Inrättning må upplösas och Ulriesdahls Slott återgå till sin ursprungliga bestämmelse, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer skrifvelsen alt innehålla' den önskan, att åtgärder måtte vidtagas, hvarigenom Invalid-Inrättningen pä Ulricsdahl måtte successivt kunna upplösas. Sedermera anställes votering, i fråga om disposition af Invalid-Inrätt ningens tillgångar, hvarvid Utskottet föreslår, att propositionen må blifva: Den, sorn bifaller, alt, om Invalid-Inrättningen upplöses, Kongl. Majit må ega att, intill nästa Riksdag, disponera Inrättningens inkomster, för att, med iagttagande af lämplig fördelning emellan befäl och manskap, användas till contant underhåll för sådane personer af Armeen och Flottan, sorn annars vöre till intagande å Invalid-Inrättningen berättigade, samt att Rikets Ständer mätte i underdånighet anhålla-, att Kongl. Majit ville till Rikets Ständer, vid nästkommande Riksdag, aflåta Nådig Proposition, angående Invalidhus-Fondens tillgångars användande på sådant sätt, hvarigenom det med dessa medel för närvarande afsedda ändamål må kunna befrämjas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, komma, i fall Inrättningen upplöses, dess fonder och öfriga tillgångar att öfverlemnas till Kongl. Majus Nådiga disposition, för att 46 Stats-Utskottets Memorial, N.o Sot. användas till ersättning åt de vid Inrättningens upphörande der befintlige Invalider och i öfrigt, i öfverensstämmelse med deras ursprungliga ändamål, fördelas emellan Armeens Pensions-Cassa och Wadstena Krigsmanshus-Cassa; på hvilket sätt äfven kommer att förhållas med de till Invalid-Inrättningen afsedda indelningar vid f. d. Adelsfanan, i den nion de blifva lediga.
RiksStånden stannat uti olika Beslut, samt verkställt votering öfver följande af RiksStånden godkände Propositioner: i:a Voteringen. Den, som bifaller StatsUtskottets Förslag i dess senare Utlåtande N:o ia3 rörand c Mantalspenningar nes utgående och beräknande till 3i5,ooo R:dr årligen, voterar J a. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; komma, med antagande af Utskottets tillstyrkande i första Memorialet N:o 54 med dervid bilagde Betänkande Litt. A. i samma ämne, MantalsPeuningarne att beräknas till 3oo,ooo R:dr. Efter VoteringsSedlarnes öppnande hafva befunnits 55 Ja och 64 Nej; Och sorn Nej vunnit; altså är MantalsPenningarnes beräknande, enligt StatsUtskottets tillstyrkande i Memorialet N:o 54 med dervid bilagde Betänkande Litt. A. i samma ämne, till 3oo,ooo R:dr, Rifallet. Betänkanden, Nio 192. i3i a.-dra Voteringen. Den, sorn bifaller, att NumerLotteri-Inrattningen tills vidare bibehålles, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer samma Inrättning att med l834 års utgång upphöra. Desse Propositioner hafva blifvit besvarade med 67 Ja och 5?. Nej; och då således Ja vunnit, kommer NummerLotteri-Inrättningen att tills vidare bibehållas. 3.dje Voteringen. Den, som bifaller, att SjöTulIsMedlen i RiksStaten upptagas och beräknas brutto till 2,100,000 R:dr, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer samma InkomstTitel alt upptagas till brutto 2,200,000 R:dr.
Auction bör förrättas till utarrenderande af sfi beskaffade Lägenheter, som den ifrågavarande, men att, enligt LazarettsDireetionens öfvertygelse, en högre afgift för berörde Fiske, än den Hr Presidenten Friherre Skjöldebrand derföre erlagt och Hr Landshöfdingen Peyron nu erbjudit, ej skulle genom Auction vara att förvänta, helst flere de senare åren inträffade blida vintrar förorsakat en emot vanligheten liten Fiskfångst, i anseende hvartill, anställandet af ArrendeAnction å merberörde fiske icke äskades; med afseende å hvilket LazarettsDireetionens yttrande, SeraphimerOrdensGillet, för egen del, ansett sig böra underdåuigst hemställa, om icke ifrågavarande Arrende måtte i Nader åt Hr Landshöfdingen Peyron upplåtas emot Trettio R:dr B:co årligen, på Tio års tid, med villkor likväl, att om lian under tiden lemnar sin Embetsbefattning, såsom Landshöfding, omförmäldte Arrende, när sådant inträffar, må anses hafva upphört och Fisket då komma att å nyo utarrenderas. — Och bade K. M:t, enligt till SeraphimerOrdensGillet ankommen Skrifvelse af den 21 Junii 1826, för godt funnit i Nåder bevilja Landshöfdingen Peyron upplåtelse af ifrågavarande Arrende på Tio års tid, med de villkor, hvarom SeraphimerOrdensGillet i detta afseende i underdthet hemställt samt emot den afgift af Trettio R:dr B:co årligen, bemälde Landshöfding för samma Arrende erbjudit. 45o Stats-Utskottets 3 §• Angående Räkcnskapcrne. Utskottet liar genomgått och granskat de förut omförmälde, öfver Allmänna Hospitalsoch BarnhusFonden afslutade Bufvudböcker. Uti Hufvudboken för detta år inbalanceras från år 1824. Tillgångar: Behållningar i Contant, Proviant-persedlar och Span nemål R:dr 25,4t3: 9. 5.
Af Utlåtandet finner jag nu, att Utskottet väl gillat principen, men af Den 18 November f. m. 111 vanlig inconsequence ogillat det i motionen begärda resultatet. Emedlertid är det nu för mig likgiltigt, örn en sådan underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, som jag föreslagit, beslutas eller ej, så länge jag finner samma grundsats följas af Regeringen, att en erhållen underdånig skrifvelse från Rikets Ständer anses af ingen eller ringa betydenhet. Uppå derefter af Hans Exce/lencs Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, blef EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. A. nyo föredrogs StatsUtskottets den 24 sistlidne September, under N:o 269 afgifne, och den 8 derpå följde October e. m. på bordet lagde, ytterligare Utlåtande, i frågan angående af Marstrands Stad sökt ersättning för utgjord Inqvartering. Grefve von Rosenj Axel: Som jag ej var i Hufvudstaden, när Utskottets första Betänkande N:o 14, hos Ridderskapet och Adeln förevar, saknade jag tillfälle, att då yttra mig i det ämne, sorn derföre var föremål; och Betänkandet blef af Ridderskapet och Adeln äfvensom af två andra Stånd bifallit.
Den besitter verklig fransk eavoir faire, blir aldrig tung och tysk, flyger lätt som enfjäril kring de olika situationerna och gör sitt bästa att försona åhöraren med librettons longörer, som äro horribla, en olyoka vanlig nog för resten vid dramatisering af Andersenska sagor, såsom man torde kunna erinra sig från Per Svinaherde, hr Chri-stiernsons stora kassapjes, som så hastigt kom bort från k. operan efter en kort men lysande lefnad af en säsong. Hr Charles Kjcrtdf — hr C. K. det är kompositören — eger visserligen ingen melodisk originalitet men han sätter ihop bra och mycket mer dramatiskt än t. ex. professor Hallström hos oss (jemför Svinaherdens finaler). Prinsens serenad och prinsessans nocturne låta väl höra sig som lyriska stämningsbil-der af ganska behaglig art, men kärnan i hr K: s begåfning torde ligga i hans beundransvärda talang att hitta på pigga och lif-vande men ej alltför gatmessiga kuplettmelodier. Sådant är i sanning ingen liten konst, då här gäller dels att undvika stelhetens och ofolklighetens Soylla dels platthetens och råhetens Cha-rybdis. I allmänhet måste sägas att hr C. K. ingenstädes tangerar Scylla och om han någon gång dragés åt Charybdis får dock hvirfveln aldrig honom riktigt fatt, dertill förstår han sin affär för bra och svänger sig hela vägen igenom med stor politik. Perlor af kuplettsång lysa i såväl kejsarns som skälmarnes partier, af de sistnämndas är Trapps (i första akten) rent af ett mästerstycke, värdigt Frankrikes förnämsta musikaliska kåsörer, såsom Auber, Lecocq, Offeobach i deras bästa alster inom denna för en icke-fransman så riskabla genre. Fru Moes musikaliska parti kunde vara tacksammare och större, men det lilla hon har att sjunga föredrages med stort behag, rösten har tilltagit i fårg och volym och äfven koloraturen tycktes ha återvunnit all sin forna ledighet. Spelet var väl operamessigt, men högst elegant, apparitionen i de pikauta mång * skimrande toiletterna icke litet förförisk.
Kostnaden för de intill slutet af år 1855 anlagda telegraf-lin ier, hvilkas längd således uppginge till 180 mil, hade något öfverstigit 627,000 R:dr riksmynt och på dessa linier fortskaffades samma år omkring 50,000 depescher, för hvilka afgiften uppgått till 130,000 R:dr riksmynt. Då härifrån afdroges aflöningsoch underhålls-kostnader, utgörande 114,000 R:dr, återstode en behållning af 16,000 R:dr riksmynt för år 1855. Man kunde antaga, alt under år 1856 120,000 depescher komme att expedieras samt att inkomsten derför koinme att uppgå till 200,000 R:dr riksmynt. Efter afdrag utaf aflöningsoch underhålls-kostnaderna borde behållningen för sistnämnde år blifva 40,000 R:dr riks Bih. tilt R. St. Utlåtande M 11. mynt, och dä hela anläggnings-kostnaden för redan fullbordade telegraf-limér ej uppginge till mer an nägot (ifver en million R:dr riksmynt, komme staten att redan under år 1856 erhålla 4 procent ränta å det nedlagda kapitalet. Detta förhållande vore i sanning högst tillfredsställande, då man beräknade, att flere telegraf-linier först helt nyligen blifvit färdiga och således endast i ringa mån kunnat gifva någon inkomst. Det kunde med visshet beräknas, att, när inrättningen blefve utsträckt till de flesta orter i riket, staten deraf skulle skörda ganska stor vinst och snart återfå sina utlagda kapitaler. Enligt de uppgifter motionären erhållit skulle det vara beslutadt att anlägga telegraf-ledningar emellan Motala och Örebro öfver Askersund och emellan Jönköping och Götheborg samt att utsträcka den norra linien till Haparanda.
Deremot hafva LandsContoiren, då, hvad här anbefalles blifvit fullgjordt, samt Vår och Kronans rätt såmedelst bevakad, att undfå Två procent af hvad inom året i Kronans Cassa uti Stämpladt Pappers afgift influtit, samt Oss och Kronan tillkommer, äfvensom LandtRäntmästarne dessutom En procent» 4:o Vårt och Rikets StatsContoir tillhör att besörja om Chartae Sigillataemedlens rigtiga indrifvande och redogörelsen derföre, samt att genom vitén och andra lämpliga utvägar förmå försumliga Redogörare till sina skyldigheters fullgörande. 5:o Inflytande medel för Tidningars, Periodiska Skrifters och Brochurers stämpling levereras till Rikets Ständers RiksgäldsContoir, dit Redogörelsen i behörig ordning insändes. Det alle, som vederbör etc. 156 Exp, Utsk, förslag till und. SkriJv.Nio 275, Tabell, utvisande Städernas nuvarande Classificalion: ÖfverClass, i. Götheborg. Första Classen. 3. Norrköping. !\. Gefle. Andra Classen. 5. Calmar. 9. Wisby. 10. Westerås. Tredje Classen. M» Westervik. 13. Borås. Fjerde Classen. 25. Warberg26. Exp. Cist. Förslag till tind. Engelholm. Skanör med Falsterbo. 78. Grenna. 83, Östersund. JV.-o 2~6, Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 8 Jan. 1830. Preste-Ståndet d. 8 Borgare-Ståndet d. 8 Bonde-Ståndet d. 11 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, med Förslag till förändring af 4 §■ *7 Cap. ArjdaBalken ^ och upphof vande af samma Capitels 5 $. ~S. A. K. I anledning af gjord framställning om den mindre lämpligheten derutinnan, att 4;de och 5:te 158 Exp. Vtsk. förslag lill und. Shrifv.
45 ner rättelse, att hos Kongl. Maj:t, genom Krigs-Expeditionen, fullfölja sin klagan. I dessa fall antingen utses af Krigs-Collegium eller förordnas af Kongl. Majit vanligen någon Öfver-Besigtning å Remonten, för alt tillse, 0111 Rusthållaren orättvisa vederfarits, hvilken sålunda blifver rättad. Då Utskottet således anser fullkomlig trygghet emot förnärmande i detta afseende vara Rusthållarne genom författningarne förvarad, och fruktar, att de af Motionairen, beträffande Remonters antagande, föreslagne åtgärder, skulle kunna leda till många, och i längden för Regementenas tjenstbarhet skadliga missbruk, har Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka hvad Motionairen i detta afseende föreslagit. Hvad slutligen vidkommer det föreslagna åläggandet för Sqvadrons-Cheferne alt, mot betalning, hålla de Rustande inom hvarje Sqvadron tillhanda ett exemplar af alla fastställde modeller till nya munderings-persedlar; så har Utskottet trott sig böra, på de anförde skälen, denna del af Motionen understödja; lärande, i händelse af bifall härtill, Rikets Högloft. Ständer lill Kongl. Majit aflåta underdånig Skrif - 46 Bcsv. och Oecon. Utsk. velse med anhållan om en sådan författnings vidtagande. Stockholm den 2 Maji 1S29. Ankom till Exped. Utlåtande, i anledning afHögvördiga Preste - Ståndets oell Hedervärda Conde-Ståndets återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 65, rörande väckta frågor om upphörande af Oeconomiska Besigtningar hvart 3:dje år å Soldat-Torp, samt angående Soldatens skyldighet att sjelf underhålla Torpet. Uti Protoeolls-Utdrag af den 5 sisth Mars hafva Högloft. Ridderskapet och Adeln och Vällofl. Borgare-Ståndet gifvit Utskottet tillkänna, att ofvanberörde Betänkande blifvit bifallet. Deremot hafva Hög v.
... och dess filialer S Vesterlånggatan och 75 Vesterlånggatan rekommenderar i största iirwl till IHt&amp;yaste pbe; ls Höst-, &amp; Vinte~kapgm~ H. de TRANCH HOCKENDORFF. z. F ~ kapitalister, P särskildt fruntimmer, har, det länge varit e t t önskningsniål a t t liti-n % öfverlamna vården af sina värdepapper och skötseln, af sina affärer, åt. riggon person eller iiis$itu,tion, soin med absoliit säkeriiet ' förenade punktlighet ' ocli rioggrann !i,et i.iitföraiidet af det anförtrodda uppdraget iifvensorn prisbillighet. E n sådan institution är. ' Stockholms Enskilda Banks Notariatafdelning (L i C Z a iV$&amp;yatcan ZY,. expeditionstid f0-41, soni under garanti af Stockliolins Eriskililn Bank, åtager sig vård och förvaltning af enskilda personers och kassors värdepapper. Oni en person Iios Notariatafdelningen deponerar obligationer, inkasserar Notariatafdelningen vid förfallotiderna kiipon ger och tillharidaliåller deponenten. influtna medel. Vidare efterser Notariatafdelningen utlottningar af obligationer ' och undsrrattar deponenten i god ' tid, ifall en denne tillhörig obligation blifvit ntlnttad, samt liimiinr förslag till ny plnceriiig af det ledigblifna kapitalet. Om inteckningnr deponeras Iios Notariatafdelningen underrättar Notariatafdelningen gäldenären därom ' .a,tt rantorna å inteckningarna skola till afdelniiige? inbetalas, hvarefter de iiiedel, soin, inflyta, till deponenten redovisas. Vidare tillser Notariatafdeliiingen att inteckningarne blifva i vederbörlig tid föriiyade. Om en hos afdelningen deponerad inteckning genom iinderlåteii förnyelse skulle förfalla, ersätter Stockliolins Eiiskildn Bank därigenom ugp~oinirien skada.
RegeringsForrnen, ny omröstning öfver alia dem, som vid första voteringen kommit 1 fråga, då, efter valsedlarnes öppnande, rösterne befunno» hafva utfallit, som följer: HofRättsRådet Törneblad s6 röster. JustitiseRådet Grefve Hamilton • 15 d:o. Lag mannen Ullberg 7 d:o. Varandes alltså till Riksens Ständers Justitia»- Ombudsman utsedd Herr HofRätiRådet, Härads, höidingen Carl Petter Törneblad. (Jt supra. Arv. A rursan Posse. Ludvig Mörner. H. A. Falkman. Johan Olsson Longberg. Öppnades det inför Riksens Ständers Herrar Electorer den 7 dennes förde Protocoil vid valet af Riksens Ständers JustitiseOmbudsroans ef. terträdare, samt upplästes så lydande: o A.r 1823 den 7 Oet. sammanträdde Riksens H.öglofi, Ständers valde Electorer, för att utse den man, sorn skali efterträda Riksens Ständers Ju. • c Den g October f. rn. 171 stitiajOmbudsman, i fall han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå; Och befunnos , vid valsedlarnes öppnande, rösterne hafva utfallit som följer: Lagmannen , Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm - 29 röster. Lagmannen, Borgmästaren Juris utrius que Doctoren Jonas Ullberg - 10 röster. RevisionsSecreteraren Nils Wilhelm Stråle 5 röster. Lagmannen och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden Juris utriusque Doctorn J. Notaeus. - 2 röster. Förste ExpeditiorisSecreteraren P. N. Poignarit 2 roster. Varande alltså Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm utsedd an efterträda Riksens Siänders JustitiaeOmbudsman , i fall han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå. Ut supra. Arv. Arv.son Posse. Ludvig Mörner. H. A. Falkman.