Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är således ägaren sjelf eller hans ombud, som tillgodogör sig malmen. Denna tillverkning drager en särskild bevillning, såsom jag kan visa genom prot.-utdrag, hvilket jag erhållit från KnmmafR:n. När sålunda bergsmannen, tvertemot den mening jag anser ligga i BevillmsFörordmns föreskrifter, blir påförd en sådan bevillning, så synes väl deraf, att denna punkt icke är nog tydlig. När härtill kommer att koppar-tillverkningarne vid Åtvidaberg och öfrige kopparverk endast erlägga bevillning för vinsten å sjelfva tillverkningen samt i grundskatt hvart 30:de Sk^. koppar, så torde återremiss böra beviljas. Hr Boman har vid remitterande af motionen till Utsk., anmärkt att bergslagen vunnit genom den betydliga nedsättningen i kopparriintan; detta är visserligen sannt, ty bergslaget har derigenom vunnit på årets tillverkning omkr. 10,000 Kdr Bko; deremot har bergslaget förlorat omkr. 60,000 Rdr Bko derigenom att allmogen blifvit befriad från skyldigheten att leverera sina skatte - 508 Den 28 Mars e. m. kohl in natura, hvilka kohl finge af bergslaget losas efter markegång, men som nu måste af bergslaget höjas till giillande priser. Jag anhåller således om återremiss, samt att BevillmsUtsk. må bestämma det bevillning skall läggas på koppar-tillverkningen och icke på malmförsäljningen, äfvensom att detta må utsättas så tydligt, att icke något missförstånd vidare kan äga rum. Hr Printzensköld: Det kan visserligen vara möjligt att Hr Heykensköld har rätt i sina påståenden, men om ock så är, torde likväl icke vid denna liiksdag BevillmsUtsk. vara i tillfälle att utreda och kontrollera desamma. När vid förra Riksdagen en lika motion med den ifrågavande väcktes af Hr Falhem, och då såväl Utsk. som sedermera Stånden ogillade densamma, synes deri ligga ett tydligt bevis att saken icke är så oriktig som Hr Heykensköld upgifver. Jag tror icke att en återremiss leder till något resultat, hvadan jag anhåller att R. o. Ad. måtte bifalla denna punkt.
D e läggas på vinden att samt tisdagen l b: Halévys nya komedi MA COUSIM, hvilken väl torka och bronseras därefter med stor noggranndenna säsong vinner sä stormande succés i Paris. — BiljettBäst passa fullkomligt felfria kottar af 8 ii 10 försäljningen fortgår å teaterns LCAMRERARCKONLOR (11 — 2 f. m.) het. samt i ALLM. TIDNINGSKONTORET, Gustaf Adolfs torg. centimeters längd. Några små bollar af guld och silfvertråd lysa vacVasateatern har ånyo gjort en gynsam repris, i det Strauss ' bekanta operett » LÄDERLAPPEN * förkert och taga sig synnerligen bra ut. Man klipper liden lördag för första gången gick öfver dess tiljor. af papp tvänne cirkelrunda bitar med tre centimeters diameter. I midten göres ett hål af en centimeters Många år hade förllulit sedan hufvudstadspubliken å dåvarande Mindre teatern helsade det uppsluppna diameter. Sedan syr man öfver de hoplagda bitarna, tills hålet är igenfyldt. Då uppklippas trådarna jämnt musikstycket s o m ett af de populäraste o c h helst i ytterkanten, en grof och stark trådända införes sedda, o c h Vasateaterns grepp att nu återupptaga det var så mycket mera välbetänkt, som tvänne mellan pappskifvorna och tillknytes hårdt. Pappskifaf de yppersta rollinnehafvarne från den första bevorna borttagas och bollen jämnas med saxen. Ju större den göres, desto vackrare blir den. sättningen ånyo stodo till buds. Herr WARBERGS Man kan också helt enkelt af kulört silkespapper von Eisenstein var präglad af samma glada o c h uppfriskande vigör som för tio år sedan; o c h att göra ganska prydliga bollar. Papperet klippes i remsor, tre och fyra cm. breda och af samma längd som återknytandet af en så kär gammal bekantskap arkets bredd. Remsorna veckas eller krusas med en som den med fru HJORTBERG i Adéles parti var knif och klippas till två tredjedelar af sin bredd i oss alla välkommet, bevisades tillfullo af det lifsmala, fina remsor.
O. § 59. förande. Intilldess att sådant val försiggått, skall förpligtelsen att sammankalla utskott, bildadt genom val från bägge kamrarne, äfvensom ordförandet i sådant utskott, tillkomma den ledamot, som första kamarens elektorer på sin vallista gifvit främsta rummet. I utskott, sammansatt af ledamöter blott från endera kamaren, skall detta åliggande tillhöra den ledamot, hvilken denna kamares elektorer på deras vallista först uppfört § 88. I de tillfälliga utskotten skola ledamöterne inom sig, för hvarje serskildt mål, utse en föredragande, hvilken det derjemte åligger att skriftligen uppsätta utskottets yttrande i ämnet. § 89. I de ständiga utskotten tillsättas sekreterare af ordföranden, gemensamt r. o. § 24. med vice ordföranden och en tredje ledamot, som af utskottet dertill blifvit ut sedd. På lika sätt, men efter samråd med sekreteraren, antages dessa utskotts öfriga betjening. § 90. Derest göromålen inom något utskott så ökas, att de anses ej kunna med r. o. § 26. det vanliga antalet af ledamöter bestridas, må det stå utskottet fritt att anhålla mom. 4. 28 Kongl. Maj:ts Nåd. F. §§ 106 och 107. om förstärkning; ankommande dock beviljandet deraf på kamrarnes sammanstämmande beslut, derest utskottet, som förstärkningen begär, består af ledamöter från dem begge, men i annat fall på den kamare, af hvilken utskottet blifvit tillsatt. § 91. När utskottets ledamöter genom förfall hindras att sin befattning utölva, skall af vederbörande elektorer en suppleant utses att ledamotsbefattningen i ut skottet under tiden fullgöra. § 92. Då ledamot af utskott två gånger å rad från utskottets sammanträden, utan laga förfall, sig afhållit, bör ordföranden sådant hos vederbörande kamare anmäla, på det annan ledamot i utskottet må, i föreskrifven ordning, inväljas. C. Ärendemas beredning. § 93. Alla utskott skola inom fyra dagar från den, då de utsedde blifvit, sammanträda och sätta sig i verksamhet. De böra, så fort sig göra låter, afgifva de yttranden, som på dem ankomma. § 94.
Kyrkan vinner icke heller, ty hon får kyrkoherdar, som liten eller ingen öfning hafva alt sköta församlingar, utan som, när de komma till pastoratet, ofta nog loide vara lika otjenliga för dess vård, som de förut vari t likgillliga för skolans. I Öfverensstämmelse med hvad jag nu yttrat. skulle jag önska ändring i förslagen till underd. framställningar i ämnet. Hos Utsk. lyder den första, som föijer; "att en tind. anhållan hos K. M., att, oberoende af hvad förordnande, som kan meddelas i afseende på tjelislårsberäkningen för lärare vid de allmänna undervisningsverken, den ökade årsberäkningen för andra ecclesiastik-belättningar må, så fort som möjligt är, dock utan rubbning af olivar. innehafvare* rätt, upphöra, i den mån det icke för en eller annan af dessa befattningar kan finnas oundvikligen nödvändigt att denria förmån bibehålies.” Jag anser denna framställning böra förkortas lill följande lydelse: ”att en underd. anhållan hos K. M. måtte göras, att den ökade årsberäkningen för ecclesiastika befattningar må, så fort möjligt är, dock utan rubbning af nuvar. höra.” Den andra framställningen är af följande innehåll: att h.. St. hos K. ål. skulle anhalla, att vid tillsättningen af prest lägenheter den förhöjda tjenslårsbei äkningen må i:o helt och hållet upphöra vid förslags upprättande till tredje dassens pastorat samt lill capelians-och andra mindre tjenster; 2:0 nedsättas till beräkningen af i£ år för 1 år vid förslags upprättande till 2:dra classens pastorat; men 3:o bibehållas i sin fulla kraft vid tillsättande af usta clas - DcniS Ja nunri. sens pastorat.” Jag skulle hafva önskat, såsom jag redan sagt, det lind. framställning gjordes om den ökade tji-nsteårsberäkningens allmänna upphörande; men om man vill bibehålla föiökningen af år för att göra ölvergången mindre hastig, så hemställer jag, att denna beräkning icke inåtle inskränkas, på sätt utan att den äfven matte innefatta irsta classens.
Att väl bruka den arrenderade jorden lär väl vara en skyldighet, för hvars åsidosättande innehafvaren, utan afbidan på arrendetidens utgång, gör sig arrenderättigheten förlustig, men den omständighet, att han dertill icke gjort sig skyldig, bör icke, vid uppgörande af nytt arrende, berättiga honom till företräde framför andre mera lämplige personer. Endast odlingar af större betydenhet och andre sådane till egendomens verkliga förbättring nedlagde kostnader, som icke lagligen kunna arrendatoren åläggas, torde, sedan Hushållnings-sällskapet sig derom yttrat, böra, om optionsrätten skall qvarstå, dertill berättiga. Dock lära genom dess borttagande öfverdrifne anbud mindre vara alt befara, då vid anbud öfver maximi-summan överskjutande arrendebeloppet skall vid tillträdet på en gång kontant erläggas. De tillfällen, hvaraf arrendatorerne hittills, till föga båtnad för lägenheternas skötsel, ofta begagnat sig, alt medelst transporter bereda sig en hastig vinning, skulle, till följd af optionsrättens försvinnande, äfven mindre ofta erbjuda sig. Fattigvården. Denna angelägenhet kräfver hos dem, som inom församlingarne hafva sig uppdraget att handhafva dit hörande ärenden, alltmera tid och omtanka i anseende till det ständigt stigande behofvet af faltigvårdsbidrag, som 1850 utgjorde för landet och städerne tillsammans 26,640 R:dr 28 sk. 5 rst., men 1855 uppgått till 52,519 R:dr 6 sk. 5 rst Banko, och således ökats med något öfver 22 procent. Dock har genom den större erfarenhet, sockennämnderne nu hunnit förvärfva 25 och de enklare föreskrifter, som Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853 innehåller, förvaltningen nu vunnit mera enhet och stadga.
S. D. Vid förnyad föredragning af Högv. Preste-Ståndets Protocolls-Utdrag den 3 dennes, innefattande Remiss till Banco-Utskottet af väckt Motion, att en Minnes-penning 1283 7? i ks^St ändens matte präglas, i anledning af Hans Kongl, Höghet Kron-Prinsens och Hennes Kongl, Höghet Prinsessans Josephinas af Leuchténherg förestående Biläger, och i hvilken Remiss Yällofl. Borgare-Ståndet, enligt nu ankommet Protocolis-Utdrag, sistliden gårdag instämt, fann Bonde-Ståndet för godt, att om enahanda Remiss sig förena. S, D. Kongl, Maj:ts den 11 dennes, på bordet lagde Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om nedsättning af den årliga Säl tpetters-gärden, föredrogs ånyo, och Remitterades till Stats-Utskottet, S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: 1:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om nedsättning i Saltpetter-afgiften, 3:0 Fem särskildte Memorialer, af Johannes Andersson, från Skaraborgs, Eric Larsson, från Södermanlands, Eric Larsson från Vestmanland, Olof Pehrsson, från Stockholms och Anders Nilssons, från Malmöhus Län, angående arbets-skyldighet till Kongsgårdar och Krono-lägenheter, samt fleres muntliga anföranden. Statssamt Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: 1:0 S, D, af Johan Andersson, från Skaraborgs Län, Jonas Jonsson, från Örebro, Anders Andersson, från Skaraborgs, Samuel Jonsson, från Ölands, Nils Nilsson, från Calmar och ProtocoUs~Utilrag, i a83 Gastaf Ericsson från Upsala Län, inlemnade Memorialer, angående Allmänningar och Iirono-Skogar mm, 2:0
Statens tillgångar icke medgifva beviljandet af de flere understöd åt Historiska Författare, hvarom väckta motioner handlat, har Utskottet äfven trott sig böra bland dem urskilja hufvudsakligen den, genom hvilken man åsyftat upphöjandet af en angifven bestämd brist i historiskt hänseende, rörande en af Fäderneslandets mest vigtiga Regerings-perioder, framför sådane arbeten, sorn, ehuru förtjenstfulla, dock till största delen innefattade blott sammanförandet af hvad man förut ägde eller ett aftryck af allmänna Handlingar, af hvilkas vidlyftighet en betydlig kostnad för det Allmänna kan förutses, utan alt något direct behof derigenom blefve uppfylld t. Detta med de flere skäl det återremitterade Betärtkuudet upplager, har förauledt Utskottet att före - J jg£ Siats-Utskottets draga förslaget af en belöning för erhållandet af en Historia om Konung Carl XI:s Regering, framför beviljandet af understöd, åtminstone för närvarande, till fortsättning af Herr Cederschölds Arbete äfvensom åt Författaren af Svenska Folket under Konungarnc af JYasa Ätten x och Utskottet anser de gjorda anmärkningarne icke vara af den beskaffenhet, alt de bordt förändra Utskottets i ofvanherörde Utlåtande a fg i fria Förslag. N:o 244, (Bil. till 4:de HufV. Tit.) Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt motion om StatsAnslag för utgifvandet af nyttiga böcker åt de fattigare Folkklasseme, (U.-A.J Från II.
Det förstås, man får akta sig själf för att sjunka ned till en vanlig boxare. Annars blir det för djäfligt. Grane log, öfver att Schultz svor. – Hur skall jag i detta särskilda fall tillämpa principen? sade han. – I detta fall tror jag nu mera just ingenting vara att göra, svarade denne. Men hvad jag vill säga är, att man ej får vara aristokrat i sitt förhållande till andra. Hvad skulle du säga om en soldat, som vägrade deltaga i en drabbning af fruktan, att kanske några af patrasket skulle gripa till harvärjan? – Jag skulle säga, att han vore en originel människa. – Ja, där ha vi det. Men till soldat måste du medge, att denna originela människa med all sin själfkänsla inte duger. Man är så galen efter originalitet här i vårt epigoniska land, att man gärna vill göra hvilka fånigheter som hälst, bara man kan få heta originel. Hvad är nu det där för prat? Grane skrattade på samma sätt som nyss, aldeles som den andres ord icke anginge honom. Plötsligt satte han sig med en trött åtbörd ned på en stol denna gång helt ordentligt med ryggen mot ryggstödet. – Jag vet inte, hvad det är åt mig i dag, utbrast han. Jag är bestämdt aldeles oduglig här i verlden. Jag kan inte passa till kanonföda en gång. Åh, hvad alting är eländigt. – Jag skall säga dig, hvad som fattas dig, sade Schultz, om du tillåter mig och inte blir ond. Du har sökt i hela ditt lif. Först har du sökt en verldsåskådning. Det har du på sätt och vis funnit. Ty det är nu inte så rasande svårt att skaffa sig. Nu söker du något att lefva för. Du går ju som i en ständig feber. Än är du upprymd, än nedslagen, än fantastisk, än tvifvelsjuk. Aldrig en temperatur, som ger verklig växt åt din inre människa. Du borde samla dig på något bestämdt, inte flyga från ett till ett annat. Koncentration är den stora hemligheten, koncentration och arbete. Inte är det arbete att läsa mekaniskt sex timmar om dagen. Du vet ju inte en gång, hvarför du läser. Har du bestämt dig för, hvad du ska bli? – Nej. – Ser du. Du söker det också.
Man har omtalat Hennes Maj:ts fördel af Rosersberg;' men kan man också vara okunning derom att denna Kungsgårds afkastning stundom illa förslagit till underhäll af dess Slott, öfrige Byggnader, Parker och Träd.» gårdar? ' Till de skäl, hvilka tala för Hennes Majtts rätt, hörer ännu ett af största vigt. Allmänheten känner redan den outsägeliga ömhet, hvarmed Hans Maj;t, Vår nu varande Konung, omfattar Enke Drottningen ; — Det mera an Son* liga deltagande i Hennes Maj:ts sorg, och den omsorgsfulla agtning hvarmed Hans Maj:t behandlar ali Enke Drottningens rätt, den Hans Maj:t på allt sätt sökt öka och befordra, månne Hans Majit då icke också skall, innom sig, granska det sätt, hvarmed vi, på samma Riksdag, som vi, följt Cari, XIII till Graf. Ven, behandla Hans Enka? Månne Vår nu varande Konung icke också skall derefter sluta, till det sätr, hvarmed Ständernc en dag »kola behandla Hans Egen? Och Vår unga Kton-Prins» som vt så hjertdigeu önska aldrig Ven 18 April. 43 jnå hysa annat än stora begrepp om Svenska Folkers handläggningssätt till sitt KonungaHus; månne Han icke också skall göra sam. Kia betragtelser, sorn Hans Herr Får? Bestämmer man Hennes Maj:ts Appanage att blifva go.ooo R:dr Banco, så har man gifvit Hennes Majit en ersättning, som jag tror böra utesluta ali fråga om Starby Arrende; och jag skulle då önska att jag icke sagdt ett ord derom; men Stats-Utskottet synes icke vilja det; och mig åligger då, att bevisa hvad jag sagt om Arendatorens rätt, samt dervid samvetsgrant rätta det obetydliga, hvari jag« förra gången, irrat mig.
I samma utlåtande uppgifves bristen på StamSchäfferier, såsom ett väsendtligt hinder för den finare fårafvelns fortkomst, en omständighet, hvilken min enskilta erfarenhet motsagt, då jag genom egne tillgångar bildat ett sådant, och uti flere tidningar kungjort, det jag ägde en försäljning af flere hundrade Electoralfår, utan att dervid finna annan afsättning än till några få af de rikare posses-sionater, hvarigenom min önskan, att kunna sprida en ädlare Fårrace, hufvudsakligen förfelats; och då jag närmare sökt orsaken dertill, har jag omisskänneligen funnit den uti den allmänt rådande penningebrislen. Långsamma om ej aldeles fruktlösa blifva de åtgärder, hvilka ej tillika medföra utvägar för den i allmänhet mindre bemedlade Landlmannen, att ingå i de förslag, som härtill fordras, åtminstone inom den 9° Den 9 Februari i f. m. första tidrymden af io till 20 år, innan Electoralfår och Ullkännedom blifva naluraliserade i landet. Jag får derföre vördsammeligen projectera, alt det af mig föreslagne lånebiträde af 200,000 R:dr B:co måtte beviljas till upprättande af Schälferier, hvarigenom Kongl. CommerceCollegii anförde brist på fina får i landet skulle afhjelpas med minsta kostnad för Staten, ty derföre böra minst 10,000 sådane inkomma, och om desse med vederbörlig tillsyn organiserades och underhöllos, gåfvo de, enligt calcul, ensamt för värdet af ullförsäljning under loppet af i5 år, circa 4.363.000 R:dr B:co, oberäknadt det värde, som kan antagas för de hjordar af omkring 248.000 Electoralfår, hvilka vid den tiden borde finnas i landet. Alt vi ej sakna afsättning hos oss för en utvidgad ullproduction, finna vi, då mer än 1 million © Ull årligen kommer utifrån.
Föredrogos ånyo Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde, den 22 innevarande månad bordlagda Betänkanden; N:o 15, i anledning of väckt motion om förändrade bestämmelser rörande successions-rätlen tili under Bulk skatteköpla hemman, Bifölls. N:o Iti, i anledning af väckt motion om upphörande för framtiden af den Stångjcrnsbruken åliggande skyldighet alt deltaga i kyrkooch prestgårds-byggnad, Bifölls. N:o 1 7, i anledning af väckt motion om utfärdande af förbud emot Elg-jagt under tio års tid, Bifölls; och N:o 18, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter rörande tillsättandet af klockare, organister och Folkskolc-lärare m. m. Återremitterades pä grund af gjorda anmärkningar. S. I). Följande af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet afgilna sedan den 22 i denna månad på Ståndets bord hvilanda Bclänkanden och Utlåtanden blefvo nu ånyo föredragna, nemligen Bih. lill B. St. Betänkandet N:o 16, i anledning af väckt motiön om lindring i de Båtsmans-rotehållare åliggande skyldigheter; Sländet lät bero vid Utskottets hemställan och lade Betänkandet lill handängarne ; Utlåtande N:o 17, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 5, i fråga oin anläggande af en fyr å klippan Bonden, om anslag till fyrfartyg vid Sydostbrotten och vid Kallegrundet m. m. Med vidhlifvande af sitt i ämnet förut fattade beslut, afslog Ståndet den af Utskottet i della Utlåtande gjorda inbjudning och hemställan. Betänkande N:o 18 i anledning af väckt motion om inrättande afen diligensförbindelse emellan Stockholm och Karlskrona utefter östra kusten; Bifölls; och Betänkande N:o 19, i fråga om förändring af bestämmelserna i Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 och Kongl.
Eethnkanden. gen märkbar skillnad görns i köp och sala för denna slags olikhets skald, utan att Frälsejorden och sjelfva Säterierna endast efter ägornas olika rymd och godhet dage!igen säljas och kunna förvärfvas, till ungefärligen samma pris, sorn Kronoskatte-jorden 5 och jag kai pä alla dessa grunder ej begripa, hvarföre icke all slags för skjutsningen lika val belägen jord också skulle kunna förbindas, att deruti för allmänt val taga lika del 5 med orubbeligt iakttagande af denna jern* li hets princip, böra aila i gränskapet af Stråkvägen belägna hemman och Lägenheter, sorn hålla Hästar, vidare indelas, antingen till Gästgifveri-Skjuts eller postförsel, och Omby tes-Stationerna i allmänhet så afpassas till u geiärligen 2;ne mils afstånd emellan hvardera, att collision i möjligaste måtto undvikes, och Gästgifverierna varda anlagda på de ställen, der tillfället medgifver bästa tillgcncer» för ymniga Reserve-Iag rundt, omkring. på närmare eiler fjermare håll. —- Hvad åter vidkommer Skjutslegans förhöjning och villkorens förbättring för de skjutsande, så påkallas den onekeligen i högsta måtto af rättvisa och billighet, jag har ej haft tillfälle närmare undersöka och controllera de Calculer, hvarigenom Ekonomioch Besvärs-Utskottet vid 1815 års Urtima Riksdag påstås hafva kommit tili det 1 e -nitat, att då varande Skjutslegan : skall hafva stått i närmaste förhållande till Maikegångs-priset på den förflutna tidens motsvarande öfriga tjenstbarheter; men, om så verkeligcn skulle förhålla sig, hav jag der - Bcsv. och Ekon. Utsk. Betånkanclen. 757 emot i grunden ingenting att påminna.
Ansenliga sträckor af Sveriges kuster sakna nemligen allt “annat försvar än del rörliga, hvilket svårligen kan erhålla den utsträckning, “att det skulle kunna skydda alla punkter, som kunna hotas af en, äfven ringa, “fiendtlig styrka; men af flera skäl och ej minst i följd af svårigheten att bestämma ett mindre antal punkter af särskild vigt samt omöjligheten att utsträcka åtgärden till alla sådana, som någon gång kunna deraf blifva i behof, “har komitéen icke funnit sig böra för detta ändamål föreslå nya befästningar “att af Staten utföras, utan endast trott sig böra förorda åtgärder, som, jemte “det de skulle i sin mån befordra det afsedda ändamålet, tillika skulle gifva “en bestämdare rigtning åt den enskilda fosterlandskänslan och hemställer alltså, “att, om någon menighet skulle önska till sitt försvar mot fiendtliga anfall på “egen bekostnad anlägga och med erforderlig servis förse ett eller annat försvarsverk, sådant icke allenast måtte medgifvas, under vilkor att anläggnin gen - Motioner i Preste-Ståndet 4865. 187 “gen skedde efter grunder, sorn i militäriskt hänseende af Kongl. Maj:t funnits lämpliga, och med iakttagande af vederbörandes i detta afseende meddelade föreskrifter, “utan äfven ledning för arbetets utförande samt nödig bestyckning och ammunition “af Staten kostnadsfritt lemnäs, äfvensom undantagsvis, när ändamålet och behof“vet af Kongl. Maj:t finnas sådan påkalla, möjligen äfven något understöd till anläggningens verkställande.” Med anledning af sistnämnda utlåtande, och sedan Sundsvalls och Hudiksvalls frivilliga skarpskyttar förklarat sig villige att åtaga sig serveringen af de kanoner, som kunna komma att placeras vid inloppen till nämnda städer, ingåfvo stadsfullmägtige i dessa båda städer, sommaren år 1864, underdåniga ansökningar i ämnet till Kongl. Maj:t, hvarpå Kongl. Maj:! anbefallde Chefen för Ingeniörkorpsen att gå i författning om terrängförhållandenas undersökande vid inloppen till Hudiksvall och Sundsvall, uppgöra förslag till dessa inlopps försättande i försvarsbart skick samt dermed till Kongl. Maj:t inkomma.