Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ma:jt, täckts infordra Serafimerordens-gillets underdåniga utlåtande, i anledning at Rikets Ständers Revisorers, vid granskning af allmänna hospitalsoch barnhusfondens räkenskaper för år 1861, gjorda anmärkningar, hufvudsakligen afseende det förhållande, att uti redogörelsen för Halmstads för längre tid sedan indragna hospital utbalanserats till år 1862, under rubriken »jordskyld af obefintliga hagplatser», etthundrasjuttionio Riksdaler trettioett öre, som, enligt redogörelsen bilagd balansförklaring, under loppet af omkring femtio år bildats på det sätt, att årligen uppdebiterats ett belopp af circa tre Riksdaler sjuttio öre, såsom skolande utgöra jordskyld eller tomtören för iiageplatser inom staden Halmstads område, hvilket belopp dock, enär icke kändt vore, hvarest dessa hageplatser hade sitt bestämda läge eller hvilken de samma innehade, icke kunnat indrifvas, — å hvilket förhållande, då ett sådant fortsatt balanserande ingalunda vore med god ordning öfverensstämmande, Revisorerne förmält sig vilja fästa uppmärksamheten, så att detsamma kunde vinna nödig utredning och den balanserade posten, derest giltigt skäl dertill förefunnes, i vederbörlig ordning ur räkenskapen afskrifvas.
In de 1 d. 1 Oi nd el d. Summa Banco Kronovärde. ' Markegå ng. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr T:n. Mått. Lega för hästar till Artilleriets exercis Fouragering för värfvade Kavalleriets och Artilleriets hästar, Förslags-anslaj Fouragering af Artilleriets legda hästar, Reservations-anslag Beväringen. ma Lif-Bevärings-Regimentet Gottlands National-Bevliring, 1849 års anslag 34,897:57. 4. Tillkommer: Löneförhöjningar * . 694: Hallands Beväring Bevärings-manskapets Vapenöfningar, Förslags-anslag S:ma Materielen. Försvars-Verket till lands i allmänhet eller Krigs-KoIIegii-pepartementer, hvarunder äfven inbegripas Indelta räntor för Åkers Krut-Bruk och Husqvarna Gevärs-Faktori, Reserva - tions-anslag Lifinundering för indelta Infanteriet Inqvarterings-kostnader i Stockholm, Förslags-anslag . Inqvarterings-kostnader i Landsorterne, Förslags-anslag Salpeter-uppköp Ved och Ljus för Fästningsoch Garnisons-orter , S:ma Diverse Ansia», Spanmals-upphandlings och Bageri-kostnader Durchmarche-kostnader, Reservations-anslag • • , Reseoch Traktaments-kostnader, Förslags-anslag Reseoch Traktaments-kostnader för Städernes Magistratspersoner och Borgare vid besigtnin gar, Förslags-anslag Ackordsförskotter och ersättningar (anslaget upphör). Skrifmaterialier och Expenser somt Ved och Ljus för Krigs-Kollegium m. fl. Verk Skrifmaterialier och Expenser för Departementets Kansli-Expedition, Förslags-anslag Extra utgifter S:ma Summa Anm.
Bref i handel och wandel samt undfängnc Quittenccr öfwer crlagd betalning förses med Charta, dä de till Executorer och Domstolar ingifwas såsom Bilagor, efter hwad derom »swan stadgadt är. «s »« <7> s 3 O» s rr r> o» ^ r-r o o» 3 3^ 3 ! Köpeoch Botes-Bref pä Fast Egendom ä Zandel och i Städerne samt a Skepp o.ch Fartyg, Bruk och Manufactur-Werk, Smiden och Smidesrättigheter samt Hammarffattcr, Fabriker och andre Inrättningar, med hwad mera, som under ägande rätt föryttras och wid Domstolar uppbjudes eller intecknas, förses med Stampladt Papper efter wardet: Under till och »ned »«> N:dlr, Fem Skillinggr. Dcröfwer tiri och med is R:dlr, Sex Skillingar. Deröfwcr till och med 25 R.dlr, Nio Skillingar. Dcröfwer till och med 5« R:dlr, Aderton Skillingar. Deröfwer till och med ?; R:dlr, Tjugufyra Skillingar Deröfwer till och med »02 R:dlr, Trettiosex Skillingar. Deröfwer till och med r-y R-dlr, En Riksdaler Sex Skillingar. Derfwer till och med rf» N:dlr, En Riksdaler Tiugusyra Skillingar. Och derefter för hwarje ;c> R:dlr, Tolf Skillingar. Ar', i Botes och Gafwo-Bref a Fast Egendom, witzt warde ef utsatt, beräknas Shartan efter det warde, hwartil? samma Egendom wid Bewillnings. Taxeringen blifwit uppstattad. De Bref, som med Kongl. Mants Nådiga underffrjft utfärdas frän Kammar-Collegio öfwer Ridderstapets och Adelns eller andre Personers underdåniga ansökningar, att emot wederlag fa tillbyta - 2978 Deni?
Bilagor till Högloflige Ridderskapets och Adelns Protocoll, vi d Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1823. Andra Bandeii STOCKHOLM, Tryckt hos Ojcof Grahn, 1823, 'ft fkfaoic. i ■ h. érmåt •' -<Wi i\ s,Tö«& ■ i Bilagor Ull PieniProtocollet för elen i Mars, förmiddagen. N:o i. Herr Gripensvärd, Fredric Adolphi En besynnerlig strid liar uppstått om be-> Hämningen på den allmänna nöd, som trycker 1 Synnerhet Landtmanna-Näriilgarna, och, hvad som är ej mindre besynnerligt, händelsen har blottat tillvarelsen af interessen, så oförenliga ined en allmän välmåga, att de, för att hindra till och med sjelfva frågan oin dess vinnande, vågat höja sina rop ända till att vilja inbilla den lidande, att lian icke lider. Delina nöd, soni redan en längre tid inett stora steg undergräft vår hufvtidnäriiig, jordbruket, vill man kalla en blott tillfällig förlägenhet, på det dett icke måtte anses förtjena något behjertande. Är det väl nödigt att erinra det våra Öfriga näringar omöjligen kunna äga bestånd utan sin modernäring? Om också dess totala undergång icke vore så hastigt att befara, bör då blotta möjligheten, att gifva den ett bättre lif och afhjelpa dess brister icke förtjena uppmärk - é Den i Mars'. samhet? Men här är icke nu frågan om mindre än dess fullkomliga vanmagt, bestyrkt af uppe enianter, som äga den obestridligast; sakkunnighet, som på det närmaste håll sett mängden al Landtbrukare väl icke uthungrad, men utpantad; dess boskap väl icke ännu dö af brist på föda för sig och ägarne, men drifvas hoptals till auctioner, för att af Kronobetjening försäljas; åkrarne vänhäfdade och troligen snart obrukade, icke af brist på arbetande händer, men af brist på dragare och redskap.
Man kan ej billigtvis lemna dem utan understöd på deras ålderdom, och mången församling torde redan vara af sin fattigvård så betungad, att den kunde vara hugad att snarare låta en oduglig skollärare qvarstå vid sin befattning, än besluta sig för att af egna medel pensionera honom. Jag skulle tro, att det är ganska vigtigt för landet, att frågan om folkskole-lärarnes pensionering i tid tages i allvarligt behjertande. Af Betänk:t ser jag, att Professor Carlsson gjort framställning derom, att 100,000 rdr af de nu befintliga besparingar å medlen till folkskoleväsendets förbättrande, måtte få användas till ifrågav:de ändamål; det vill synas mig att en sådan eller ännu större summa, härtill använd, kunde medföra ganska stor nytta, och skulle jag således anhålla, att denna punkt måtte för åstadkommande af närmare utredning blifva till Utsk:t återremitterad. Hr Bildt: Det ligger otvifvelaktig! mycken sanning i den 2fi2 I) en 21 Jnl i e. ni. siste värde talarens yttrande om nödvändigheten af en åtgärds vidtagande för folkskolelärames pensionering. Det sätt, på hvilket man hittills gått tillväga för åstadkommandet af dylika pensionsanstalter, har ej ledt till åsyftadt ändamål. Hvad som i detta afseende vore lämpligast att företaga har jag ej ännu tillfyllest kunnat för mig utreda. Hvad Professor Carlssons förslag beträffar, utreder detsamma ej heller frågan i sin helhet. Hvad som enligt mitt förmenande i detta ögonblick kunde göras, vore att aflåta en underdånig skrifvelse till K. M:t med anhållan, det täcktes K. M:t att till nästkommande riksdag afgifva en Nådig Propos. om lämpligaste sättet för ifrågavide åtgärds vidtagande. För min del förenar jag mig således med Gr. Mörner i den anhållan, att mom:t måtte återremitteras. Hr Skogman: När denna fråga var före inom Utsk:t, så var det så många olika meningar om sättet för ifrågavide åtgärds verkställande, att jag tror att nästan hvar och oen, som var närvarande, var af olika tankar i detta hänseende.
Med anledning af denna underdåniga skrifvelse hafva, i följd af nådig befallning, underdåniga utlåtanden blifvit afgifne: a) den 29 September 1849, af Stora Kopparbergs Bergslag, som hufvudsakligen anfört: att allmogens skyldighet till kolskatternas utgörande in natura vöre forngammal och grundad i Bergslagets äldsta privilegier, samt genom många äldre och nyare författningar bekräftad; att kolräntorne, tillhopa omkring 33,330 stigar, förr varit åt Bergslaget anslagna emot låga lösningspris, nemligen mantalselfer qvarntulls-kolen, som år 1843 utgjorde 9,839'/, stigar, äfvensom de oindelda eller kronan behållna hemmansränte-kolen 13,351'/j stigar, efter kronovärdet 6 sk. 8 rst. oph de indelda räntekolen 8,991 V2 stigar efter 20 sk. per stig, samt kolräntan från häradfjerdingen i Leksand, 1,130 stigar, anvisad tili konst-statens underhåll, utan lösen; hvaremot då, genom Kongl.
Min rättskänsla upmanar mig derföre att, i hvad på mig ankommer, söka afhjelpa den orättvisa, hvarför ifrågavule tjensteman, vid sednaste lönereglering inom K. KammarBätten, sålunda varit föremål; och det är i följd häraf, sora jag härmedelst vördsamt föreslår, att nuv:de lön på stat för K. KammarRättens Advokatfiskal måtte förhöjas med Ett tusen r:dr eller till 4,000 r:dr r:mt, såsom det minsta lönebelopp, hvarmed denna tjensteman kan vara belåten, då de honom åliggande många och olikartade göromål, hvilka i sednare tider blifvit i hög grad förökade, så uteslutande taga hans tid och hans krafter i anspråk, att han saknar all möjlighet, att på enskild väg kunna förskaffa sig ens det ringaste bidrag till sitt uppehälle och sportlerna i hans tjenst äro allt för osäkra och obetydliga, för att de böra tagas i någon slags beräkning. Om remiss af denna min motion till StatsUtsk:t anhålles. Remitterades till StatsUtsk:t. 14 i) en l December f. m Hr Oxehufvud, Anders Rolf, afgaf en motion af följande innehåll: Med förundran har jag hört, att ingen röst höjt sig för sparsamhet, hvad jeruvägsanläggn ingen vidkommer. Jag vågar alltså höja min, den må nu blifva den ropandes röst i öknen eller ej. Vid förra Riksdagen viicktes på detta rum en motion, hvars underkännande jag intet annat kan än beklaga. Vi hade genom dess antagande sannolikt förekommit, att flera milhr gått ur landet. Gr. A. Rosen föreslog då, att R. St.:r skulle anslå 500,000 rdrs lån för den, som ville anlägga mekanisk verkstad för förfärdigande af lokomotiver och rails. Månne icke landetvunnit, om vi nu, i st. f. att köpa alla dessa materialier från England, hade fått dem inom Riket? Det iir ännu tid, och jag får vördsammeligen föreslå, att R.
Friherre lVlsnnorbtlw, lttsrz ^uZast. Zag erindrar wig, at den i gar gjorda Remisten af Konungens Rädiga Sivar rörande Wargeringens upphäfwande, jemte de yttranden, som i anledning deraf till Prvtocollet anfördes, mar helt enkel, att Mälet till Allmänna Bcswars-och Oeconomie-Utflottcts bearbetande ftulle hänwisas: nägon kunde af en Ztcmifl till detta Utskott dr»ga den slutsålts, att wi ansett detta Mäl ibland denlwaröfwcr Riksens Ständer endast aga att till Kongl. Naj:t afgifwa stna underdäniga önskningar. Pä det ingen fräga derom mfl kunna uppstä, fär jag nu föreflä, ett Ridderfkapet och Adeln mätte befluta, att detta Mäl, enligt den 7g. §- i Rcgerings-Formen bör behandlas och afgöras. Friherre lllljen^rantr, Ivllsn VVilKslm, instämde i denna Friherre ^I-wnerbeims motion Ätstillige begärde att fa hörs »ppläsas den 73- hivilkcn derefter upplästes, Herr 7^ Dm 3 April. Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, gjorde proposition pä hwad Friherre ^»nnerdeis föreslagit, hwil» ken enhälligt bifölls. Friherre lAsnnerbeim , anhöll, att detta Ridderskapets och Adelns beslut skyndesamt genom Protycoll-Utdrag mätte Le öfrige Nesp. Ständen meddelaS, HerrGrefwenochLandt»Marfkalken, anmälte, Ltt dä dr yttranden, som i gär föreföllo i anledning af Konungens Nädiga Swar rörande Wargeringens upphäfwande, flyndesammare än Protocollet kunde hinna justeras borde till Utskottet remitteras, wille han anmoda Le Herrar som icke kjelfwe dem skrift ellgen knlemnat, att Leffe sine yttranden i denne förmiddag öfwerse och justera. Justerades följande:
General-Assistance-Conloiret har väl blifvit skiidradt såssom en Inrättning olaglig till sin grund och menlig till sine verk-r niugur äfven i moraliskt 1 afseende, dels derföre att Inrättningens bestånd är beräknadt på en Rä tile vinst, som, af den enskilde betingad, skulle stämpla honom såsom Ockrare och Lagbrytare, dels ock Stats-Uts kottets B etan kan den. 671 derföre, att den öppna tillgång på Lån, som General-Assistance-Conloiret erbjuder, skall föranleda till hvarjehanda missbruk, såsom att stulet eller annat orättfånget gods i General-Assiltance-Contoiret belånas, och att i öfrigt denna Inrättning egenteligen skall ti Hilos af Lättingen, Slösaren och Spelaren, hvilka der finna en saker utväg till Lån, så länge de ega en enda belånbar persedel. Men om, å ena sidan, icke kan nekas att missbruk, oskiljaktige från alla menskliga Inrättningar älven i förenämnde måtto egt rum, vid General-AxsixlauceConloirel, ehuru, hvad beträffar belåningen derstädes al' tjufgods, detta missbruk i sednare lider märkligen altagit, så måste å den andra älven medgitvax, ali, utom det tillfällen aldrig Jära saknas för elen på slöseri och spel eller annan vanart begffne, alt annorledes, än genom pantsättning af sitt gods i Gencral-Assislunce-Contoiret, förskaffa sig medel lill des?e böjelsers tillfredsställande, deras antal är ganska stort, för hvilka Inrättningens begagnande medför verklig nytta.
Bland de fyra Stats-Raden utan, Departement, böra minst tvä hafva förvaltat Civil beställning» §• 7 • Ålla Regerings-Årenden, med undantag af sådane, som i 11 jstch i5 omförmälas, skola inför Konungen i S tat y-Rädet föredragas och der af göras. §„ 8c må Konungen fatta något beslut i mål hvaröfver SiatsRådet höras bör, derest icke minst tre af Siats-Råden, utom vederbörande föredragandet tillstädes äro» Stats-Rådets samtlige —. - af dy, Etk beskaffenhet, Sc 9' Uti alla mål, sorn hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall Protocoll föras. Stats Rådets tillstädes-varande Ledamöter böra, under ansvarighet för rådslagen, till den påföljd hvarom i 106 och 1 °7 vidare stadgas, ovilkorligen tili Protocollet sina meningar ytt ra och förklara: Konungen dock förbehållet att allena besluta. Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag eller allmän Lag, å figge det då Stats-Rådets Ledamöter, att kraftiga föreställningar deremot göra. Den som ej serskild ra&ning till Protocollet anfort, vare för be - Contätuliona-Vtskottets Memorial Vi o 3$. j slutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut latta. §* 10» Innan'ärendena hos Konungen i Siats-Rådet föredragas, skola de, genom nödiga upp7ysningars inhevytande frän vederbörande Embetsverk, af den Föredragande beredas, §. M. Minislerieln mai, hvarmed för Aås alla de, som angå Rikets förhål ände till främmande magier, må Konungen låta — hos Mats-Rådet finnas, §. l3. Vill Konungen «— ■—, då till ett utomordentligt Siats-Råd, Stats Rådets samtliga Ledamöter, framställe — —■ — nyttigast finnér. §• >5.
Lyckas man också till någon del derutinnan , lärer man likväl, tyvärr! få beräkna ett icke fåtaligt antal af nu kring landet vandrande Gesäller såsom ett Öfverskott, hvilket är för handtverkerien alldeles onyttigt och med möda torde kunna återbringas till gagnelig verk - 4 Lägsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N.-o 22. samhet utan sannolikt, hvar på sin ort, hemfaller lill de allmänna barraber tighets-in rälln ängarne. De förslag, hvilka Ridderskapet och Adeln samt Presteoell BondeStånden, vid 1823 års Riksdag* uppgjorde till ordning för Handtverkerien, äfvensom Borg re-Slåndet vid i83o års Riksdag, och Kongl. Co mm er ceGollegium sedermera år l836 utarbetat, innehålla åtskillige stadganden i förenämnde hänseenden, som Utskotten tagit i öfvervägande. Då Utskotten emedlertid icke kunna för deras del gilla den åsigt, alt Gesäller böra ställas under Tjenstehjons-stadgan, hvarigenom de mera bemedlade classerne möjligen skulle afskräckas ifrån att egna sina söner åt de industriela yrkena, samt den mera utbildade arbetsskickligheten underkastas allt för stort tvång och beroende, helst icke eller den i lag bestämda legetiden torde med Mästares och Gesällers ömsesidiga belåtenhet instämma, hafva Utskotten måst vara betänkte på annan föreskrift härutinnan, samt mera omfattande stadganden. Dessa hafva Utskotten trott sig finna uti det af serskilde Commitlerade för fattigvårdens reglerande framlagde förslag, som till stor del grundar sig på den i flera, främmande länder rådande lagstiftning i ämnet. Några smärre afyikelser hafva Utskotten tillstyrkt, hvilka torde af sig sjelfve rättfärdigas. Enär ock berörde förslag redan befinner sig i hvarje Ständs-ledamols händer, hafva Utskotten icke ansett erforderligt att upprepa de sakrikt utvecklade motiven till detta utlåtande, hvilka följagtligen åberopas.
Den sorn bifaller att personella afgitfen skall upphöra för alla dem från och med fylda 60 års ålder, hvilka antingen icke af egendom, tjenst elter rörelse ega en inkomst af Femtio R;dr, eller icke efter II Artikeln utgöra Bevillning äf Lön , Egendom eller Rörelse , voterar Ja ; den det ej vill , Nej ; 348 BeviHrtingifjtekoitets Bet elni an den* vinner Nej : upphör personella Bevillning? - afgifren från och med fylda 60 års ålder för alla, sprp icke af egendom , tjenst eller rörelse c-ga en behållen inkomst af Femtio R:dr. 2:0 I afseende åter på grunden för BevilJningen efter II Artikeln har den skiljaktighet företett sig , atf då Ijöglofl.
M:t behagade förestå hemmanets användande lill boställe för Länsmannen i förenämnda distrikt, med sådant vid upplåtelsen fästadt förbehåll, att, 0111 detsamma i framtiden skulle blifva för regementet behöfhgt, det då borde till regementets disposition afträdas; hvarjemte och enär L mantal af ifrågavarande hemman redan den 14 Mars nästlidet år blifvit ledigt samt, i afbidan på åtgärder för ularrendering under längre tid, endast för detta år utarrenderadt, E. K. M:ts Befallningshafvande, under förutsättning af nådigt afseende å dess sålunda gjorda underdåniga framställning, tillika förnyat den hemställan, att, i afvaklan af Rikets Ständers beslut, Länsmannen måtte få begagna nämnda hemmansdel, mot godtgörande af uppskattade afkaslnings-beloppet, 80 R:dr banko. Af det Rikets Ständer delgifna utlåtande, hvarmed Kammar-kollegium och Statskontoret den 17 September förlidet år till E. K. M:t i underdånighet inkommit, inhemtas, hurusom, efter framställningar, lill upplysning om så väl den Westgötha regemente tillagda dispositionen af ifrågavarande jemte flera boställen, som ock åborätten å dessa hemman samt deras slutligen skeende ularrendering, i hvilka sednare hänseenden förekomma, att af Backabo vore J-:dels mantal utarrenderadt intill midfastan år 187J, äfvensom det |:dels mantal, hvilket nu vore åboledigt, jemte återstående j:dels mantal, när dervarande åbo afginge, jemväl skulle på arrende upplåtas, bemälda Embets-myndigheter, på grund af det derjemte utredda förhållandet, att boställe Backabo, enligt eli på nådigst fastställda grunder upprättadt och i Kongl. Resolutionen den 21 December 1833 åberopadt försläg till nämnda regementes organisation till kavalleri, med tilldelning af boställen ål personalen, icke för sådant möjligen inträffande fall vore vid regementet påräknadt, ansett sig böra i underdånighet tillstyrka ej allenast att
Likaledes följer det, enligt Utskottets förmenande, af nyss åberopade åsigt och hvad för öfrigt här ofvan blifvit anfördt, att hvarken skoglösa hemman och boställen eller andra allmänna broar och byggnader, än sådana som delegarne i härads-allmänningen sjelfve bygga och underhålla, böra hädanefter njuta någon företrädesrätt till utsyning, utan att alla hemman, boställena deri inberäknade, böra njuta sin del i allrnänBih. till B. St. Stais-, Lagsamt Allm. Besv. och Efton.- Utsi:. Betänkande N:o 50. ningens afkastning allenast efter deras oförmedlade hemmantal. Utskottet tvekar så mycket mindre, att föreslå Ilikets Ständer, att borttaga boställenas ifrågavarande förmånsrätt, som, genom den hushållning, Utskottet här nedan föreslår för boställenas egna skogar, tillfälle beredes att af de större boställsskogarnes afkastning åt de skoglösa boställena anslå ersättning för det understöd, som dessa hittills varit vane att åtnjuta från härads-allmänningarne. På nu anförda skäl lår Utskottet föreslå, att den afkastning, härads-allmänning lönnar, må, sedan deraf användts hvad sorn erfordras till betäckande af kostnaden för allmänningen indelning och förvaltning samt till broar och andra för allmännings-delegame gemensamma byggnader, mellan dem, sorn, enligt hittills gällande grunder, ansetts såsom delegare i allmänningen, antingen in natura eller i penningar, på sätt de derom sjelfve besluta, efter oförmedladt hemmantal fördelas.
LXIII. E. 4. A. 198. —- tillgång af fem millioner, om en specificerad uppgift på den i RiksllufvudBoken upp - 577 upptagne. I. 642. II. R. 335. III. P.U. 5. XXVII. B. 220. XXVIII. A. 5o, no. StatsVerkets skuld till Banken, om formulaire för förskrifningarne derå, samt om ränteliqviden för samma förskrifningar. LXV. B. 216. LXVI. A. 46. StatsVerkets tillstånd och behof, Konungens Proposition angående. I. 58, 5g, 222. R. 224. Lill. B. 123. A. 235. LXIII. Å. 62. B. 258. Stedingk, Friherre Carl Adam Bogislans Styrbjörn von, yttranden. VII. 275. XXXVIII. i~5o, 1G0. XL. 244, '25o, 255. XLVIII. Steffens, G., Directeur, angående afskrifning af ett honom lemnadt odlingslån. XXII. B. 197. XXIV. A. 4. Steijern, Major von. Se Starby Kungsgård. Stenbock, Grefve Magnus, yttrande. VII. 295. Stenhof, Christian af, yttranden. III. io3. VI. R. 35r. XVII. LXII. E. 168. Sterbhus-afgift, om införande af en allmän, 1 Bevillnings-För ordningen. XXL 195. XXIII. Sterbhus-afgiften till förökande af fonden för HofRätternes aflöning, om dess utgående af alla Sterbhus. II. 170. IV. A. 219. Se Mantalspenningar. Stierncrona, Friherre David, yttranden. XVII. 297. XIX. 13o. XXV. i55. Stjerneld, Friherre Algernon, yttrande. VII. 294.
Debet. Inkomst: Stats-anslag 4,000: — Balans till år 1859: Skuld . 253: 8. Credit. Balans från år 1857 : Skuld 406: 48. Utgifter: För elevernas underhåll och undervisning Summa 4,253: 8. Skiften och afvittringar. Med upphäfvande af den, genom åtskilligatid efter annan utfärdade Kongl, bref, bestämda fördelning af det för ofvannämnde ändamål beviljade anslag 63,000 R:dr, är genom Kongl, brefvet den 20 Augusti 1858 förordnadt, att berörda anslag, sammanlagdt med det årliga belopp af 57,000 R:dr, som Rikets sednast församlade Ständer, för afvittrings-göromålens påskyndande, under innevarande statsreglerings-period ställt till Kongl, Maj:ts disposition och tili utgående från Riksgälds-kontoret anvisat, skall användas på sätt Kongl, Maj:t uti nådigt bref till Ofver-direktören vid Laudtmäteriet i riket — 177 — af den 11 Juni samma år föreskrifvit, och enligt hvilket utaf den för år 1858 disponibla tillgång, tillsammans 120,000 R:dr, förslagsvis beräknats att utgå: för Kopparbergs län 38,100 » Gefleborgs dito 3,975 » Wester-Norrlands dito 16,420 » Jemtlands dito 2,856 » Westerbottens dito 23,480 » Norrbottens dito 34,360 tillsammans 119,191 Redogörelserna för ifrågavarande medel, särskildt för hvarje län afgifna, hafva, samtlige undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och upptaga inkomster och utgifter pä följande sätt: A) Koppurbergs län» D ebet. Balans från år 1857: Behållning å räkningen öfver Oster-Dalarne Dito » dito » Malungs och Lima socknar Dito » dito » Svärdsjö socken 36: 44. 82: 29. 17: 76. 136: 49. Credit. Utgifter: