Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Det kunde synas grymt, att nu erinra oss den tidoch ståndpunkt, der han offentligen anhöll om ursäkt, icke för sin lofsång öfver en sköka, men för sin lofsång öfver Christus, och der han klagade i en (något sednare) återblick på sina ”villor” 36, att ”kärleken” är den af alla våra villor bedrägligaste, emedan den i samma mån, som vi sträcka dess begär ”endast till det sanna” och gå utan omsvep ”till målet”, är blott ”en brånad, spridd med blodets lopp, – en lusta, som behofvet väcker och njutandet å nyo släcker”. Men om vi här återväcka dylika minnen: så sker det blott för att med glädje finna, huru ansenligt han på sin väg hade aflägsnat sig från dess begynnelser, och huru han, numera, var af helt andra makter tagen i uppfostran. Bland dessa makter inträdde nu ock de herrliga, med det svenska snillets äkta skaplynne närbeslägtade andar, som i Danmarks vitterhet, och på ännu afgjordare vis i Tysklands, hade tillvägabragt Skaldekonstens uppflygt åt en rymd af friare vidd, renare luft, klarare ljus, ädlare och sannare skönhet. Kellgren fick nämligen det lyckliga infall, att sträcka en af sina Värends-resor än längre söderut, – ända öfver Sundet, till Köpenhamn. Af Danmarks vitterhet hade han dessförinnan läst ingenting annat, än Holberg; nu lärde han känna den sådan, som den börjat blifva genom Ewald och Baggesen. Den förre hade kort förut lyktat sin stjernskotts-bana, och den sednare nyss uppträdt med den löftesrika inledningen till sitt i sanning ”labyrintiska” skaldelif. Deras studium, jemte Rahbeks (med fleres), anslog genast i hans själ befryndade strängar; med en liflighet, en styrka, som hädanefter skönjes, ej blott på hans aktningsfulla sätt att omtala och anbefalla dessa författare, utan bäst på de från dem hämtade lån, som han för Sveriges diktkonst gjorde fruktbärande.
Sedan Herr Grefven och Landtilfar&ial/te.n uppkommit, samt emoftagjt klubban af Gref. ve Lewennaupt, löredrogos å nyo och bifollos Den 4 April. 229 följande från n«dannämnde Utskott inkomne, samt den 1 dennes eftermiddagen på boruet lagde Betänkanden: Ifrån Lag-XJtskoUtt: Af den sistledne Martil, öfver det af Herr Lagmannen Grefve Gyllenborg giosde Förslag till åtskilige ändringar uti nu stadgade Rättegångs-Ordning. Ifrån Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomiee• Utskotten: Af den 16 sistledne Martti: Ijo Angående de flere gjorde Förlag rill ändring uti Allmänna Lagens stadg^nden och genom Kongl. Förordningen den 9 Februarii 1302 meddeldte föreskrifter om Stängsel-skyldigheten. 2!o Angående yrkad ändring i' nu gällande stadgande, rörande Jord-ägares rätt hos Landbo och angående Rättegångs-sättet vid utsökning deraf. 3:0 Angående rätta delrvings-grunden vid Enskiften af Hennman i Blekinge Lin. 4:0 Angående Husbehofs-Mjölqvarnars befrielse från Skattläggning. 5:0 Angående yrkande om obehindrad Den 4. April. rättighet för Hemmans ägare att uppföra och begagna Husbehofs-Vattenoch VäderMjölsamt Såg-Qvarnar. Från Allmänna Besvärsoch Oeconomi^-Utskottet: Af den 20 sistledne Februarii, i anledning af gjord hemställan, om en Comité* inrättande i hvarje Församling till utdelande af det Spann, måls understöd, som af Kongl. Allmänna Ma^ gauns-Directionen lemnäs m. m.
Sedan Revisions-sekreteraren C. (x. Strandberg, som i början af riksdagen blifvit af Utskottet till Sekreterare antagen, nu mera, i anseende till annat honom af Regeringen anförtrodt uppdrag, förklarat sig förhindrad alt med Sekreterare-befattningen hos Utskottet fortfara i vidsträcktare mån än att afsluta uppsättandet af det utaf Utskottet redan beslutade Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Proposition med förslag till ny Straff-lag, hvilket ansetts kunna inträffa under loppet af denna månad, äfvensom tillse expedierandet deraf, hvartill jemväl hörer inseende öfver tryckningen af den utaf Utskottet föreslagna lagtext; så får Utskottet, som, för att vara oförhindradt att under tiden företaga behandlingen af andra ärenden, denna dag till Sekreterare antagit annan person, hos Rikets Ständer vördsamt anhålla, alt förutom det arfvode för en Sekreterare, som redan blifvit af Rikets Ständer Lag-Utskottet beviljadt, ett Sekreter ar e-arfvode till lika belopp mätte varda stäldt till Utskottets disposition att utgå frän och med denna dag intilldess Utskottets Betänkande öfver Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Straff-lag blifvit till Riks-Ständen expedieradt. Stockholm den 15 Maj 1863. Bih. till R St. Auli. lill Exp.-Ulsk. den 10 Juni 18G3, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning aj dels Kongl. Majis nådiga Proposition med Jörslag till ny Straff-Lag, dels och enskilda motioner rörande b rottmålsl ags t ij i n ing e n. Samtlige Riks-Stånden hafva till Lag-Utskottet öfverlemnat omförmälda nådiga Proposition, hvilken, jemte det dervid fogade förslag, redan blifvit i tryck bland Riks-Ståndens ledamöter utdelad.
Bergscollegium, angående den under dess disposition och förvaltning, ställde f. d. Cassa, samt CommereeRådet Galléns ansökning om anstånd med inbetalning af ett i nämnde Cassa erhållit Lån, April II. 100, 343, 358, 474- Exp. Maji I. 3. Bergshandteringen 0111 förökadt lånebiträde 32 af Banken dertill, Dec. 58r. Junii I. 649. Bergslag, Nora, Lindes och Ramsbergs, om befrielse från Vacanceafgift; se Vacanceafgift. — om inrättande i Norrbottens Län af en; se Tackjern. BergsmansHemman, om förslag till en författning hvarigenom blifvande ägare till sådane hemman förpligtades att fullgöra de skyldigheter dylika hemman åtfölja, Mars I. 112, 183, 261, 264, 267. Bergs-Schola, om medel till inrättande af en, Jan. I. 357, 655. Maji II. 110. Berättelse af Riksens Ständers Deputerade, rörande så väl 1808 och 180g, som 181 o och sednare årens Krigs-Redogörelse och RevisionsVerk, Dec. 147; se vidare Revisorer. BesparingsBank, om inrättande deraf, till förmån för fattige arbetare; Jan. II. 159. Junii I. 5o. Exp. 674. BesparingsFörfattningarne, om rättelse i; se Nådårsoch BesparingsFörfattningarne. Besuten, om bestämmande af den hemmansdel hvarå en åbokan anses; se Hemmansklyfning. Bevill - 33 Bevillning, om befrielse för dess utgörande för Bränvinsbränning åren 1810, 1811 och 1812 af sådane personer å Landet, som ej äga eller besitta jord; se Bränvinsbränning. — om Bevillningens fortfarande för år x 808, Dec. 5p5. Exp. Febi’. 397. Konungens Svar, Maji I.
— Förhållandet är nu här, att personer af de yngsta familjerna få vänta en hel timma, innan ordningen kommer till dem att uppropas för att aflemna sina voteringssedlar, och de skulle, om motionen bifölls, icke under denna tid kunna lemna rummet, hvarigenom stora olägenheter skulle uppstå af företrädet att sitta främst och sist, då deremot detta förhållande jcmkas genom det andra uppropet, hvarunder tiden kan användas på annat sätt. Jag Den i4 Mars. anhåller, att Utsk. ville rådföra sig med de utskotts-betänktn från förgående riksdagar, som röra denna fråga, och isynnerhet med det betänk., som under 1828—i83o årens riksdag i ämnet afgafs, och der det blifvit grundligen discuteradt. Ilemitterades till RiddarhnsUlskottet. Till BancoUtsk. remitterades Hr Rosenblads, Bernhard, den 29 sistl. Febr. e. m. på boillet lagda motion, ronde liqvid efter ursprungliga myntvärdet af vissa läne-bancocapitaler. Till remiss föredrogs Ilr Piosenblads, Bernhard, den 29 sistl. Febr. e. m. på bordet lagda motion , angtde proescriptionsliden för inlösen af vissa utaf bankens sedlar. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel: Jag vet icke, om det just kan vara lagligt för R. St:s Bank, att aflysa sina en gång utfärdade sedlar: detta är en sak, som jag lemnar åt jurister att bedömma; men hvad jag tror, är, att den begärda prsescriptionstiden, efter hvilken dessa sedlar skulle upphöra att vara gångbara, är något för kort. Hr Rosenblad begär, att i843 års slut bestämmes såsom den tid, efter hvilken' icke mera i Kronans eller allmän uppbörd, eller såsom betalningsmedel, de gamla transportsedlarna samt 3 och 2 r:drs sedlarna skola emoltagas, samt att dessa sedlar efter 1846 år slut komma att förlora all rätt till betalning af banken.
Der jag i mina unga år såg stora ödemarker, finnas nu bördiga fält, och jag ber att få uplysa derom, att i de inre trakterna af provinsen framalstras talrika produkter, hvilka icke kunna utföras på annat sätt än på smärre vagnar med 2 hästar, till hvilka långa transporter till sjöstäderne vanligen 3 ä 4 dagar åtgå, i anseende till väglaget. Man kan med siffror beräkna de stora, enorma skjutskostnader dessa transporter medföra, och jag tackar derföre Hr von Troil och Gr. von Rosen för det nit, hvarmed de åtagit sig Skånes sak. I några detaljer vill jag icke ingå, utan instämmer till alla delar i Hr von Troils motion. Hr von Hartmansdorff, August: I afseende på Hr von Troils yttrande om väganläggningars förmåga att åstadkomma odling och fruktbarhet i magra landskap, anhåller jag att få lemna en uplysning. Den ifrågavar:de Liineburger-heden har jag flere, jag tror sju gånger, öfverfarit, och dessutom vandrat vissa stycken deraf till fots, för längesedan, under kriget. Behofvet af ordentlig väg derstädes erkänner jag så mycket heldre, som jag under yrväder en vinternatt höll pä att sätta lifvet till, sedan rätta vägen var förlorad. När jag sednast år 1851 for öfver heden, fann jag henne i sanning, oaktadt både chaussé och jernväg deröfver blifvit anlagda, ännu icke vara för vacker, ehuru skillnaden till hennes fördel visserligen var betydlig. Hvad traktens upodling beträffar, hade jag sistnämnde år tillfälle att under flere veckors umgänge med en af landets betydligare godsegare höra, att orsaken till denna förbättring härrörde från den öfvervattning man begagnat. Medan jag har ordet, bör jag fästa Ståndets upmärksamhet på ett uttryck af Hr von Troil. Han önskade alt Staten måtte med broderparten deltaga i kostnaden för jernvägarnes anläggning. Han har förmodligen tänkt sig tillbaka i den gamla goda tiden före 1845, och trott att med broderpart menades en större andel. Jag deremot önskar och anhåller, att StatsUtsk. måtte förstå och tillämpa hans ord efter nu gällande arfs-lag, och att Staten således mätte slippa med hälften åtminstone, om hon icke kan få slippa med mindre.
Nu hafva de förenade Statsoch Ekon.Utsk:n®uppgjort voler.propos. sålunda, att denna, af 2:ne Stånd afslagna fråga kan komma att i förstärkt Utsk. varda bifallen; men då i dylika frågor 2 Stånd stannat emot 2, anser jag ieke någon votering kunna äga rum öfver en alldeles ordagrant lika fråga, hvaröfver 2:ne Stånd beslutat afslag. Häruti instämde Gr. Frölich, David, och Ilr Rå felt, Anton. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Jag erkänner, att jag, hittills åtminstone, icke förmått rätt inse rätta sammanhanget af de skäl, på hvilka Gr. Gyldenstolpe tillstyrkt R. o. Ad. att afslå den af de förenade Utsk:u föreslagna voteringen såsom varande grundlagsvidrig. Jag vet icke annat, än alt 3 Stånd instämt i beslutet om aflåtande af en und. skrifvelse till K. M. Skillnaden ligger endast i skrifvelsens innehåll, såvida att de 3 Stånden väsendtligen åsyfta samma ändamål, men att R. o. Ad., på grund af här lemnade upplysningar, hvartill äfven jag och Frih. von Kraemer m. 11. bidrogo, föreslagit att till Konungen aflåta en ändamålsenlig skrifvelse, hvarigenom ett för sjöfarten vigtigt syfte kunde ernås; hvaremot de 2:ne andre Stånden, förmodligen af mindre kännedom om det egentliga förhållandet, beslutat en skrifvelse, hvarigenom, efter min tanka, icke något ändamål kan vinnas. Då denna fråga här sednast förevar, omförmälde jag temligen utförligt hela förloppet af saken, om hvilken jag tillfälligtvis äger kännedom, emedan densamma utgjort föremål för min embetsbefatlning. Af dessa upplysningar syntes, att hinder mött, enl. Förvaltningen af Sjöärendena framställning och den af detta embetsverk anställda undersökning, emot uppförande af en fyrbåk på ifrågavarande ställe; hvaremot det förblifver högst nödvändigt, att fyrhåkssystemet i Södra Quarken göres fullständigare, genom en eller annan ny fyrbyggnad, såväl å Finska som Svenska sidan, och att gemensam undersökning af localiteterna föregår ett beslut i ämnet.
Mars på bordet lagda mern, N:o 107, i anledn. af directionens öfver Malmö lånecontor hemställan örn ändring af § 88 mom. 8 uti nu gällande bancoreglemente. Vid rörnyad föredragn. af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns den 20 sistl. Mars på bordel lagda betänk. N;o 54, i anledning af väckta motioner rör:de Judereglementet, blef samma betänk, ånyo begärdt på bordet af Hr Stuart, Carl Gust., Frih. Cederström, Jacob, och Gr. M ö r n e r, C a rl Göran. Ånyo föredrogs och bifölls Lag-samt Allm. Besvärs-och Ekon.Utskms den 20 sistl. Mars på bordet lagda betänk. N:o 55, i anledn. af väckt motion rör:de tillämpningen å de utskiftade kronoparkerna på Öland af K. förordningen om jordafsöndring. Föredrogs ånyo Hr af Silldns, Georg Axel, den 24 sistl. Mars på bordet lagda motion örn öfverlemnande till Riksg.cont. af det blifvande öfverskoltet, sedan extra-statsregleringssumman blifvit bestämd, samt användande deraf till fyllnad i 2:dra art:s bevilln., som till beloppet borde nedsättas. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt motionären icke motiverat sin motion på någon under riksdagen inträffad händelse eller på något fatladt beslut, och Hr Landtm, kunde ej heller finna att den vore af sådan beskaffenhet att derf' H. 23 Den 3 April e. m. enl. 56 §:n Riksd.Ordn., eller sedan motionstiden vore slutad, kunde komma i fråga till remiss; hemställande Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. på dessa grunder ansåg motionen böra förfalla. Ropades ja. Ånyo föredrogs oph Iades lill handlingarna StatsUtsk:s den 24 sisth Mars på bordet lagda meni. N:o468, i anledn. af K.
På sätt motionären anfört, innehålla de utaf honom åberopade §§ af Riksgälds-kontorets reglemente följande stadganden, nemligen: § 165. »De för Riksgälds-kontorets utgifter anvisade inkomster och kontanta tillgångar skola, intilldess desamma behöfva användas för detta verk åliggande utbetalningar, så vidt med det allmännas säkerhet och fördel öfverensstämmer, göras för Riksgälds-kontoret fruktbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda, medelst uppköp för Riksgälds-kontorets räkning, af räntebärande obligationer, utgifna af Arméens Ackords-amorteringsfond, Trollhätte Nya kanal-bolag, Brnks-egares hypotheks-kassa, Skånska och Östgötha Hypotheks-föreningar, äfvensom Hypotheks-förcningarne mellan jordegare i Småland m. fl. provinser, i örebro Län, i Wermland och Elfsborgs Län med Dalsland samt Götheborgs och Bohus Län, eller af andra sådane Svenska Llypotheks-inrättningar, som på likartade grunder med de nyssnämnde, kunna blifva bildade samt af Kongl. Majit i nåder stadfästade, och hvilkas obligationer Fullmäktige anse innefatta full säkerhet». § 166. »De obligationer, som, i öfverensstämmelse med stadgandet i nästföregående §, redan äro eller hädanefter varda för Riksgälds-kontorets räkning uppköpte, skola, i den mån sådant för verkställigheten af Riksgälds-kontoret åliggande utgifter erfordras eller af verkets fördel påkallas, antingen lill inlösen uppsägas eller, på det sätt Fullmäktige pröfva mest lämpligt och ändamålsenligt, försäljas». Med den härigenom stadgade förräntningen af Riksgälds-kontorets kontanta behållning afses således 2:ne uttryckligen angifna ändamål, nemligen dels beredandet af inkomst för detta verk genom den ränta, som å de uppköpta obligationerna upplöper under den tid, de af detsamma innehafvas, och dels de till Riksgälds-kontoret influtna medlens tillhandahållande för allmänna rörelsen, intilldess de behöfva användas för de utbetalningar, dertill de äro anvisade eller afsedda.
Jag undrar endast, hvarföre han icke ansåg såsom hädelse, då han sjelf, ehuru 3 Stånd hade' afslagit representationsförslaget vid föreg:de riks - 496 Deli 20 September f. m. dag, likväl djerfdes att deremot, emot Guds röst, sätta sin egen mening. Jag vill icke uppehålla R. o. Ad. med upptagande af smärre anmärkn., utan önskar att vi snart måtte komma lill den votering, som förmodligen förestår. Detta anförande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af 2:ne K. M:s Öfverstekammarjunkare, Capitainelieutenanten i survivance vid Lifdrabantcorpsen, Öfversten i arme'en, II. af K. Svärdsorden, K. Ryska S:t Annaeordens 2:dra Class och K. Preussiska Johanniterorden, Storkors af K. Bajerska S:t Michselsorden samt C. af K. Brasilianska ordens Södra Korset och af Iv. Danska Dannebrogsorden, Hr Gr. Ludv. Ernst von Stedingk, och Öfversten i armeen, f. d. Adjutanten hos llögsts. Konung Carl XIV Johan, R. af K. Svärdsorden, K. Ryska S:t Annmordens 2:dra Class och K. Grekiska Frälsarens orden med guldkrona, samt C. af K. Spanska orden Isabella Catholica, Hr Gr. Erik Aug. Lewenhaupt, hvilka, med tillkännagifvande, att K. M. i nåder behagat utsätta kröningen lill Lördagen d. 28 dennes, ä K. M:s höga vägnar inbjödo R. o. Ad., att nämnde dag kl. ^ till 10 f. m. infinna sig å K. Slottet i de forna rådsrummen, för att derifrån vara K. M. följaktige till Storkyrkan och derstädes öfvervara D.D. M.M. Konungens och Drottningens Kröningsacl. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, anmodade, å R. o. Adis vägnar, Hrr Öfverstekammarjunkare att till K.
dej. Det snögar ute, gå ut på gatan, så får du sens engel. dej en mössa så hvit, att du ska' se ut som en ljuBRYGGARDRÄNGEN (ropande från sitt bord.) Fru Strömqvist, langa åt gossen hans mössa, för annars blir det skorstenseld i er näsa, innan ni somnar i qväll. han det, kära Haglund! Langa hit i stället riksmed daggen på hans rygg. FRU STRÖMQVIST (till Bryggardrängen.) Säger dalern han ä' skyldig, annars låter jag patron klämta DALKARLN (till bryggardrängen.) Hvad har du BRYGGARDRÄNGEN. Hvad jag har att göra? att göra till i morgon bittida du? jag ska' bort med hästarna till sme'n, laga brand 5 stegen och köpa en tunna tjära skulle tro det hinner till det. DALKARLN. Jo jo men, du har mycket i ditt hufvud du du har hästarna, brandstegen och en tunna tjära. ÅKARDRÄNGEN (till vindragarn.) Hur är det med dig gamla, Vindragar Olle? jag tror du sitter och vattlägger sillbiten med tårar? VINDRAGARN. Ödet har alltid varit min lott, ödet kastar terningar med menniskorna jag fick en zinkadus på min del men hur ska' jag väl kunna gråta, när korpgluggarne ä' igenkittade jag ä' blind, har en grå stare på hvardera ögat, men inte kan jag hänga mej för det jag ser inte hvar spiken sitter. bindarn som gick till döden i morse? SMEDSGESÄLLEN (till Kusken.) Såg du tunnKUSKEN. Nej! jag hade två körningar i förmiddags. Först körde jag en aktris till teatern och sedan en grefve till Riddarhuset. till presten, när processionen och hela rukan kom till tulln? KUSKEN. Hvad sa' han? herr pastor, sa' han. SMEDSGESÄLLEN. Vet du hvad tunnbindarn sa' SMEDSGESÄLLEN. Det är förfaseligt yrväder, KUSKEN. Nå, hvad svarade presten på det?
Ståndet biföll den af Utskotten föreslagne fördelning i terminer af tiden för bränvinsbränningens utöfning, äfvensom Utskottets, tillstyrkande, rörande kostnaden lör redskapens försegling: det af Utskotten, jemte Utlåtandet N:o 8„ afgifne förslag till Förordning, angående vilkoren för bränvins-bränningens utöfning och afgifterne derföre, samt om hvad, vid försäljning af bränvin och beskattning, deraf, iakttagas bör, blef till: redactionen af Ståndet godkändt, med följande förändringar och tillägg: att till sista punkten i i3 §. ”lösa halsar må icke till någon redskap begagnasf skall tilläggas: "och, i följd deraf} icke eller innehafvas/’ att början af 1,8 §. skall lyda sålunda: Landtmätare eller JusLerare, hvilken, för att mäta och stämpla bränvins-redskap, kallas från sitt hemvist af enskild man, åtnjnte derföre af denne sistnämnde, resekostnads-ersättning och arfvode, såsom för andra embets-förrättningar; kallas han åter till uppmätning och stämpling af flere redskap på ett och samma, ställe, eller till en by eller socken, der flere redskaper vid ett och samma tillfälle af honom kunna mätas och stämplas, tillkommer honom. resekostnads-ersättning och arfvode, endast såsom för. en. resa, jemte.
Huru opålitligt och högst origtigt ifrågavarande Tableau blifvit författad, behagade 662 Riksens Ständers Herrar Revisorer alltså finna, samt huru alldeles ogagnelig den är till det ändamål: utrönande af Verkets ställning, som Herrar Revisorer dermed åsyftat, hvilket till sitt rätta förhållande, så nära som möjligt, skulle hafva vunnits, om antingen Författaren lemnat Kongl. Directionen underrättelse, om dess erhållne uppdrag, eller ock Herrar Revisorer funnit för godt att åt Kongl. Directionens åtgärd öfverlemna denna magtpåliggande handläggning. Stockholm den g December 1822. B. W. FOCK. P. G. TVelin. A. Levin. L. Neyber. yl. Elfving. Till Riksens Högloft. Ständers Herrar Revisorer angående upprättad Tableau öfver Magazins-lnrättningens ställning. Af - Revisorers Berättelse» 663 Afskrift» Kgl. Allmänna Magazins-Directionens vid det öfver Magazins - Inrättningens ställning upprättade Förslag gjorde erinringar, innehålla: 1:0 Att all behållning af riad eller torrkad Spannmål blifvit i förslaget upptagen efter gångbart pris å oriad Säd, ehuruväl den förstnämnde Sädessorten i enskild handel vanligen uppskattas till minst i it:dr Banco tunnan mera än oriud Spannmål. 2 Saint, Riksens Ständers Revisorers yttrande öfver motstående erinringar i i:o Förhållandet emel» lan riad och oriad Säd är efter författningar och äfven i enskild väg sådant, att riad Säd anses en niondedel bättre än den öriade. Efter denna beräkning upp» kommer för Rågen en tillökning af circa 32 sk» Banco på Tunnan, och fastän vida mindre be» löper för de andre Sä» dessorterne, må likväl antagas en tillökning af 3a sk» Banco Tunnan å hela riade Spannmåls» qvantiteten, hvilken till» ökning, enligt bilagd ut» räkning Litt.
Dessutom kan man med temmelig visshet förutse, när man vet att nya ångbrännerier anläggas och de gamla utvidga sin rörelse, att konkurrensen, äfven efter denna obetydliga skatteförhöjning, skall förekomma en prisstegring på varan och således icke i ringaste mån göra frestelsen till oloflig bränvins-införsel större än den lör närvarande är. — Enda följden af den förhöjda algiftcn skulle blifva att bränvinstillverkaren måste uppoffra en litet större andel af sin betydliga vinst till det allmänna bästa, hvilken uppoffring han både kan och bör vidkännas, då derigenom erhölles en tillökning i statsinkomsterna, som är högligen af nöden, om ränta och amortering på vår från hvarje riksdag vexande statsskuld fortfarande skall kunna betalas, utan att belasta jordbruket eller andra samhällsnyttigare näringar med större skatter. — Och skulle, emot all förmodan, den oväntadt lyckliga verkningen afen sådan förhöjning i bränvinsskatten någonsin inträffa, att en minskad förbrukning kunde nedtrycka tillverkningen till ett allt lägre och lägre belopp, så skulle Svenska folket derpå hafva en långt större vinst både i moraliskt och ekonomiskt hänseende, än på alla möjliga bränvinsskatter. Jag får alltså vördsamt anhålla om remiss af denna motion till Högloft. Bovillnings-Utskottet, som också, i händelse förslaget vinner önskad framgång, icke lärer underlåta att derefter lämpa införseltullen på utländskt bränvin och andra dermed jemförliga rusdrycker, i den mån sådant finnes nödigt och ändamålsenligt Stockholm den 12 November 1862. Af Kontrakts-Prosten L. G. 11. Palmland: Om inskränkning af edgång samt om revision af gällande eds formulär er. Då jag nu vågar åter upptaga ett ämne, som, redan vid föregående riksdagar bekandladt, ännu icke hunnit till afgörande, sker det för att äfven på detta rum offentligen uttala ej allenast min egen, utan säkerligen mångas länge hysta öfvertygelse i en fråga, som, en gång väckt, är så vigtig och betydelsefull, att den icke bör sättas å sido eller fälla. Lika beklagligt, som allt mer och mer ifrån flera håll öfverklagadt, är missbruket af de s. k. lofliga ederna.