Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som uti öfvervägande tagit, hvad sålunda i detta vigtiga ämne blifvit an förd t, har under öfverläggning derom inhemtat, att Finske Colonister, redan under Konung Gustaf I:stes, men synnerligast under Carl lX:s regering, blifvit ifrån det inre af Finnland inkallade, för att uppodla och befolka Wermlands ödemarker; samt att de derefter snart måste uthärda de svåraste förföljelser och de vidrigaste öden, hvarföre del ock ansett Finnarnes nu an - 308 Besv. ock Ekon, Vtik. Betänkanden. förde klagan, såsom omfattande menniskans och medborgarens vigtigasts angelägenhet ter, förtjena den högsta uppmärksamhet. Och, ehuru Utskottet tagit en liflig del uti de flere omnämnde omständigheter, dervid Förekomma, samt insett, det en sorgfällig Själavård är en af Sam häl Isin rättningens dyrbaraste förmåner, lill hvilken alla böra vara lika berättigade, antingen de härstamma från folkstammar, hvilka ursprungligen tillhöra samhället, eller sednare blifvit med detsamma införlifvade, utan att de igenom olikhet i språk eller locala hinder böra derifrån i mer eller mindre mån utestängas; Likväl, och då de i Memorialet uppgifne förhållanden icke finnas vara sä behörigen med bevis styrkte, att något bestämdt bifall till detsamma derpå skulle kunna grundad; har Utskottet icke trott sig böra vidtaga annan åtgärd, än vördsammast tillstyrka Riksens Högh Ständer, att i underdånighet anmäla den ifrågavarande motion till Kongl. Maj:ts ömma och landsfaderliga behjertande, med underdånig anhållan, att Kongl. Majrt i Nåder täcktes, så fort ske kan, anbefalla en noggrann undersökning på stället, att förrättas af ojäfvige, samt såväl i Svenska som Finska språken kunnige personer, till utrönande af de förhållanden, som till Motionen gifvit anledning. Hvarefter, och om de meddelade nppgifterne, till större eller mindre Besv. och Ekon. Vtik. Betänkandcn.
R:dr 20 öre för åren 1853 med 1866, och 119 R:dr 10 öre för år 1867 2,501: 10. 2,262: 90. » deltagarne i sänkningen af Kahnsjön i Malmbäcks socken, å 1,500 R:dr, emot årlig inbetalning under 141 år, från 1857 års slut, af 8 procent å denna lånésumma, 1,500: — 1,500: — » dito i sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Nömmen samt Stensjön jemte upprensningen af Kålltorps å inom Ostra och Westra härader, å 10,875 R:dr, emot dito dito, 10,875; — 10,875: » dito i sänkningen af Näsby eller Flishults-sjön samt upprensningen af Flishults å inom Näsby socken, å 5,250 R:dr, emot dito dito efter 1858 års slut, 5,250: — 5,250: — » dito i utdikningen af Skifverstads, Bonarps och Lunnagårdens madångar inom Eksjö socken, å 1,747 R:dr 50 öre, emot dito dito, 1,747: 50. 1,747: 50. » dito i sänkningen af Bexheda-sjön, eller Grummeln, inom Bexheda, Näsby, Hvetlanda och Myresjö socknar i Ostra härad, å 4,800 R:dr, emot dito dito efter 1860 års slut, 4,800: — 4,800: - » dito i sänkningen af Ljunga-ån m. fl. vattendrag inom Westra härad, å 22,800 R:dr, emot årlig in betalning efter 1863 års slut af 8 procent å denna summa, dervid 3 procents ränta för kapitalåterstoden beräknas, 40 000: inom Jönköpings och Kronobergs lån: till strandegarne vid sjön Widöstern inom Östbo och Sunnerbo härader, för denna sjös sänkning, å 3,885 R:dr, emot inbetalning af 5 procent årligen å detta belopp, hvarvid räntan beräknas efter 3 procent; hvilken betalningsskyldighet vidtog år 1849 3,311: 8. 3,299: 62. » deltagarne i aftappningen af sjöarne Drafven och Bolmen inom Westbo och Sunnerbo härader, å 22,275 R:dr, emot årlig inbetalning, under 141 år från 1852 års slut, af 8 procent å denna låne summa, „ 16,925: 62. 15,495: 30.
Den i Falu stad år 1847 af Stora Kopparbergs bergslag och stadens invånare stiftade fattigvårdsinrättning fortfar ännu i enahanda verksamhet och omfattning som tillförene, ehuru fråga blifvit väckt ocb är under öfverläggning om särskiljande af fattigvården för bergslagets och stadens behöfvande. Vid 1847 års början utgjorde inrättningens behållna tillgångar i kapital och kassa 8,669 R:dr 38 sk. 6 r:st, och årsafgifterna jemte öfriga inkomster uppgingo till 5,088 R:dr 25 sk. i r:st eller tillsammans 13,758 R:dr 15 sk. 7 r:st. Under året utdelades lill 125 allmosehjon 48,063 portioner mat, som tillika med lemnade skör och andra beklädnadspersedlar, sjukoch begrafningshjelp slunt ved m. m., äfvensom utgifter för lankaster-och söndags-skolorna uppgått 24 till ett kostnadsbelopp af 3,575 R:dr 27 sk. 1 r:st. Derförutan hafva i uppfostringshjelp för 38 barn, som saknat nödig föräldravård och blifvit underhållna hos fosterföräldrar på landet, för året utgått 963 R:dr 6 sk. 8 r:st, och har inrättningen sålunda vid årets slut ägt en behållning af 9,219 R:dr 29 sk. 10 r:st banko. Utom dessa hafva 22 barn af fattiga föräldrar i Falu stad under nämnde år åtnjutit uppfostran och vård hos fosterföräldrar på landet, hvarför kostnaden för år 1847 med 614 R:dr 13 sk. 4 r:st banko utgått af den utaf framlidne brukspatronen P. Forsslind för sådant ändamål gjorda testamentariska disposition.
Foris, af Bevillning Utskottets Memorial, N.o 4r.. 35 287:o. Den, som godkänner UtskolLets förslag, att bräder och plankor sågade: af furu och gran: öfver 3 tuins tjocklek, skola afgiftsfritt få ullöras, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, komma dessa slags Bräder och plankor att åsätlas 8 sk. tull per tolft vid utförsel. Ib) Af alm, lok och ek Utskottets färslag, att för denna allmänna rubrik och andra inom lallborde bestämmas 10 procents tull af värdet vid utförsel, det växande, ej spejiar af jrenne Riks-Stånd blifvit gilladt, hvaremot Ridoificera e tra s ag, och Adeln ansett artikeln böra delas sålunda, att bräder och plankor af ek och ask kom ine att utgöra e i rubrik, med bibehållande derå af den utaf Utskottet föreslagna utförsel tull, samt den andra rubriken lyda: ”af alm, bok, björk och andra inom landet växande, ej specificerade trädslag” med derå bestämd tullfrihet vid utförsel. Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adeln biha gade frånträda berörde dess skiljagtiga mening, hvarom , i annat fall, icke lärer kunna afgöras annorlunda än genom omröstning, för hvilken Utskottet i sådan händelse föreslår följande voterings-proposilion: 288:o.
Doctor von Rosenstein, hvilken tiilkännagaf de af PrestStåndet denna dag öfver de constitutionella förhållanden mellan Sverige och Norrige, same 4i:a §:n Regeringsformen, fattade beslut, likstämmiga med öfriga Ståndens. Sedan Grefve von Schwerin fortfarit till slut med sitt yttrande , uppläste Herr Spaldencreutz, Arvid, ett så lydande Dictamen. Det i sista Plenum af Herr Lector Silverstolpe upplästa och då på Bordet lagda Memorial , hufvudsakligen rörande Folkskolors inrättande, har uppfordrat mig att, i afseende på våra Skol inrättningars nar.* varande til-lstånd och de till deras förbättrande påtänkta anstalter, yttra mina tankar* Herr Lector Silverstolpe försäkrar oss: ”att fullständiga Revisioner äro förrättade öfver TJpp fostringsz - lil. Den 8 Maji fostringsVerkets förut föga och blott fragmentariskt handa tillstånd i Riket, samt att den af Kon^l. Maj.t nedsatta Comiteen nu finner sig i tillstånd att med full kraft träda till utarbetande af Skolförfattningarna. ” — Jag, och säkert mången annan, hade önskat, att Herr Lector Silverstolpe med fullständiga facta närmare upp. lyst hvad i förra fallet vore vidgjordt, emedan Allmänheten på 2:ne års tid, eller allt sedan Maj Månad iSl3, då första Häftet af Kongl. UppfostringsComitéens Berättelse utkom, saknat all vidare underrättelse från denna Comité. Man hade då med fullt hopp kunnat fästa sig vid Herr Lectorns försäkran om den fuija kraften. Jag måste högtidligt förklara min fruktan, att denna kraft, sorn behöft hela 5 års premisser, eller nästan en hel generations verksammaste undervisnings-period, för att alstras, kan fordra en ännu längre tid, för att komma till ett verksamt resultat
Beträffande beloppen, som skola upplånas, anser jag att högst 20 milioner Riksdaler Riksmynt må upptagas medelst utländskt lån, samt allt hvad derutöfver kan erfordras, upplånas mot inhemska statsobligationer. Med inhemskt lån bör förstås - Stats-Utskottets Betänkande N:o 89. 57 stås, att obligationen icke allenast skall vara utställd i Svenskt mynt, utan jemväl innehålla att ränta och kapital, enligt fastställd plan, endast erlägges i Riksgäldskontoret och öfriga lämpliga ställen inom landet, som Fullmägtige i Riksgäldskontoret ega bestämma. Derigenom undvikas kursförluster vid liqviderna. Vid inhemskt låns upptagande anser jag af framstående vigt, att amorteringen sker genom inköp ända till dess obligationerna uppnått pari, då utlottning måste vidtaga. På grund af hvad jag nu i korthet anfort ber jag vördsamt få föreslå det Rikets Ständer må besluta: att högst 20 millioner R:dr R:mt må upptagas i form af utländskt lån, samt att hvad, som derutöfver till följd af Rikets Ständers beslut i jernvägsfrågan erfordrades, upplånas mot inhemska obligationer i ett eller flera lån, direkt eller genom bemedling, på sätt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret finna lämpligast.” Häruti har Herr Wistelius instämt. Bih. till B. St. Ulla ta ncle, i anledning af vacht motion angående förändring i tiden för uppbörds stämmors hållande å Oland. (I. A.) Riksdagsfullmägtigen Erik Johan Rudberg från Calmar län, med hvilken förenat sig Riksdagsfullmägtigen Nils Petter Bäckström från samma län, liar uti en hos Bonde-Ståndet väckt oeh till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 83) förnyat ett vid flere föregående riksdagar framstäldt förslag, att tiden för k ronouppbördsstäm mornäs på Oland hållande måtte framflyttas från Februari och M ars månader till Juni eller början af Juli månad. Yäl vore genom Kongl.
Jag får anmärka att Utsk:ns betänk, ingalunda innehåller hvad Frihrn tror sig deruti hafva läst. Utsk;ns betänk, innehåller just alt det är omöjligt att nu uppföra alla häradshäkten efter cn genomgripande plan, emedan den nya indelning af häradsoch lagsagorna, som är å bane, först borde verkställas, innan man kunde med säkerhet bestämma hvar tingsställena skola blifva inom hvarje domsaga, och således kan man ej heller bestämma platserna för de blifvande allmänna häradshäktena. Men då detta i allmänhet iaktogs, samt det icke kan nekas att häradshäktena behöfva ombyggas, att detta är alldeles oumbärligt, och Utskm med visshet trodde sig kunna förutse, att Regerm af de troligen blifvande 90 centralhäradshäktena skulle kunna inom nästföljande 4 år bestämma - Dan 15 Januari. ma platserna för 16, samt de föreslagna 100,000 r:drna efter de kostnadsförslag, sorn för Utsk:n voro tillgängliga, skulle i det närmaste räcka till för dessa 16 häkten; så hafva Utsktn föieslagit denna summa just för alt Reger:n må sältas i tillfälle atl fylla ungefärligen -g af det blifvande behofvet. Skulle Regerm icke kunna med visshet bestämma ett så stort antal, så är det ingen förlust om några tusen r:dr eller möjligen 3o å 4°>00° l:(^r blifva öfver till en kommande riksdag. — Hvad åter beträffar anrnärkntn, att Utsktn bort uppgöra förslag och ritningar, så bar den redan blifvit besvarad, oell dervid bar jag ingenting att tillägga. Frill. Cederström bar vidare förebrå11 Ulsktn alt de tycktes hafva hemtat sina uppgifter om kostnaden ur luften, emedan de eljest bort afgifva ett detaljeradt kostnadsförslag. Frill. Ridderstolpe bar redan svarat, att Ulsktn hvarken tilltrott sig detta eller trott sig böla göra det; ly sådant blir de administrativa myndigheternas sak; men alt uppgiften varit belt och hållet tagen ur luften, det bestrider jag.
Men när Herren hafver all sin verk uträttat på Zions berg och i Jerusalem, så vill jag hemsöka den högmodiga Konungens frukt af Assyrien, och hans högfärdiga ögons prål; Derföre, att han säger: Jag hafver uträttat det med mina händers kraft och igenom mina vishet; ty jag är klok. Jag hafver annorlunda delat landen, och deras ägodelar röfvat, och såsom en väldig slagit deras inbyggare till jordena; Och min hand hafver funnit folken, lika som ett hönonäste, så att jag hafver all land tillhopasamlat, lika som man församlar ägg, som öfvergifne äro; der ingen ena fjäder rörer, eller upplåter sitt näf, eller korrar. Kan ock en yxe berömma sig emot honom, som hugger med henne; eller en såg trugas emot honom, som drager henne? Såsom den sig berömma kan, den en käpp bär, och upplyfter och bär honom så lätteliga, som han intet trä vore. Derföre skall Herren, Herren Zebaoth sända en magerhet ibland hans feta, och skall upptända hans härlighet, att hon skall brinna såsom en eld. Och Israels ljus skall varda en eld, och hans helige skall varda en låge; och skall upptända och förtära hans törne och tistlar på en dag. Och hans skogs och marks härlighet skall till intet blifva både själ och kropp, och skall förgås och försvinna; Så att hans skogs återlefda trä måga räknad varda, att ett barn må uppskrifva dem. På den tiden skola de igenlefde i Israel, och de som af Jacobs hus behållne blifva, icke mer förlåta sig uppå honom, som dem slår; utan skola förlåta sig uppå Herran, den Heliga i Israel, uti sanning. De igenlefde skola omvända sig, ja de igenlefde i Jacob, till Gud den starka. Ty om ditt folk, o Israel, är lika som sanden i hafvet, så skola dock de igenlefde af dem omvände varda; ty då förderfvet stilladt varder, så skall öfversvinnande stor rättfärdighet komma. Ty Herren, Herren Zebaoth skall låta gå ett förderf; men han stillar det dock i hela landena.
I afseende på hans yttrande får jag nämna, att de vitén, som här komma i fråga, torde icke vara af annan beskaffenhet, än just sådana , som det tillhör Konungens Bef:h:de att utsätta och icke häradsrätten, hvilken blott har att bestämma sådana vitén, som i lagen föreskrifvas. Jag tior derföre, att det vore rättare att här icke nämna domaren, synnerligen om man ville utsätta ”den embetsmyndighet, som veder bördå det hänvisades till hvil - D c n id Mars f. ra. Rendera det vore, som borde utsätta vitet, antingen landshöfdingen eller domaren eller möjligen consistorium. Hvad deremot beträffar sjelfva specificationen af målen, som skola höra till sockenstämmas handläggning, så har Gr. Spens ansett saken vara tillräckligt uttryckt med hvad i Utsktns förslag står. Jag får då fästa hans uppmärksamhet på hvad Ulsk:n, för alt kunna generalisera , hafva upptagit såsom föremål för sockenstämmas beslut, nemi. sådant som har afseende på församlingens gemensamma behof eller gagn. Hvad är det val, som i inlellectuelt eller materielt hänseende icke kan hänföras till frågor om församlingens gemensamma hellof eliel' gagn? Det torde viii vara ganska nödigt, 0111 man tänker sig sockenstämman, sorn ofta skall upplysas af en ung vice pastor, alt linn har en specifieation pä mål, som höra dit, synnerligen då det icke är rakt afklippt att få upptaga andra än de specificerade målen, utan man, såsom Hr von Hartmansdorff uppläst, nämner: mål som röra församlingens gemensamma angelägenheter, såsom, och derefter utsätter de särskilda cathegorierna. Då vet pastor i hvilka ämnen sockenstämma skall hållas, kommer jag till honom och säger : Här är en sak , sorn jag anser vara af gemensamt behof och gagn; så kan delta innefatta så väl att förändra hvad man för tillfället anser såsom ett ondt, som att åstadkomma hvad man för tillfället anser godt. Det skulle således stå öppet att onödigtvis och i hvilken fråga som helst besluta i sockenstämma , och pastor skulle aldrig kunna vägra att utlysa en sockenstämma samt besvära församlingen med sammanträde.
som ni säger en åt mig: är ni så viss att denna sida Förlåt mig, att jag säger er en oartighet, efter AXEL. flickas framtid icke kan bli ändå ljusare vid min arbetare... Ni erinrar mig om min ringa ställning som FÄSTMANNEN. ligger er så nära om hjärtat, och när jag hör att hon icke tycker om er längre utan om mig, så Nej, jag erinrar om denna flickas framtid, som AXEL. tar jag mig friheten drömma hennes framtid ljusare med den som hon älskar, än med den hon icke älskar! 97 att offras opp! Ni är så stark ni, och vi småfolk äro gjorda FÄSTMANNEN. undan en medtäflare hos Cecilia, och det med icke allt för hederliga medel. Hvad tror ni det offret tyckte om er? FÄSTMANNEN. Hör nu, jag har låtit mig berättas, att ni trängt AXEL. Det var en dålig människa! AXEL. jag henne från er! Farväl! Ifrån hvilken ni räddade flickan! Nu räddar Sjunde scenen. DE FÖRRA CECILIA. FÄSTMANNEN. Cecilia! CECILIA (ryggar). FÄSTMANNEN. Du tycks hitta din väg hit redan! AXEL (till Fästmannen). Aflägsna er! Strindberg. 98 Gif mig ett glas vatten! CECILIA. FÄSTMANNEN (lyfter på brännvinsKaraffin,' tycks vara tömd! Akta dig för flaskan). den mannen, Cecilia! AXEL (skjuter ut Fästmannen Er närvaro är fullkomligt öfverflödig gå ut! FÄSTMANNEN. genom dörren). Akta dig för den mannen, Cecilia! (Går.) Åttonde scenen. AXEL. CECILIA. AXEL. du kunde ha besparat mig det både genom att söka mig på mitt rum! Detta var ett högst obehagligt uppträde, och bryta öppet med honom och genom att underlåta Skall jag nu ha förebråelser till! AXEL. CECILIA (gråter). och nu när saken är klar tala vi om något annat! Hur mår du att börja med? Det måste ju utredas hvem som vållade detta, 99 Åjo! CECILIA.
Den 9 Jnli e. m. vid Garnisons-regementerne i Stockholm samt Götha och JFendes Artilleri-regementen anställde Regements-]>astorer. Utsk:s inbjudning till frånträdande af R. o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad. den i denna punkt föreslagna voter:s-propos. 7:de punkten, ang:de löneförbättring för Arlilleri-regementerne. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: På sätt Utsk. uplyser, har R. o. Ad. jemte PresteSt. bifallit de lönebelopp som Artillerikomiléen föreslagit. Berörde komité hade nemi. hemställt att lönen för en äldre Kapten skulle bestämmas till 1,400 r:dr men derjemte att för 12 st. äldre Kaptener, som icke voro Batterieller Kompani-chefer skulle anslås 400 r:dr ät hvardera, eller 4,800 r:dr tillsammans. Denna summa år i propostn uteglömd, och jag får derföre anhålla om ändring af denna voter:s-propos., hvilket kan ske genom ett tillägg, efter orden ”för äldre Kaptenerne till 1,400 r:dr”; hvarjemte för 12 äldre Kaptener, som ej äro Batterieller Kompani-chefer, i ersättning för kompani-reveny 400 r:dr hvardera. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Det förhåller sig som Gr. Gyldenstolpe anfört; och är det ett förbiseende af Utsk. att icke hafva rätt upfattat R. o. Ad:s mening. Det beror i följd deraf helt och hållet på R. o. Ad. att, i öfverensstämmelse med dess beslut, godkänna den ena eller andra proposm om R. o. Ad. instämmer i Gr. Gyldenslolpes mening; och då han naturligtvis bäst bör känna den saken, efter det var på hans förslag som R. o. Ad. fattade sitt beslut, tror jag ock att Ståndet kan antaga det förslag som Gr.
Därför ba också » fatlertid Beret sitt ärende hofsamt ocb okonstladt, tighjonen » många, som intressera sig för att ge dem hvarpå Ollis hustru strax genmälde, att hon några ljusa ögonblick, några glada stunder i lifvet. omöjligt kunde hafva någon grädde att aflåta Därför gå ofta den iina världens damer — ända från prinsessan af Wales och de öfriga prinsessorna höet deras vore snart slut korna finge inom till fattighus, till hospitaler och dylika institutioner kort tugga löf och mossa enbart, all mjölken för att spela oeh sjunga för deras invånare, läsa för ginge åt till de många småttingarne, kaffegrädde dem, tala vid dem och, framför allt, låta dem själfva tala, tala orn sina sorgliga öden eller glada minnen, saknade de själfva, hade ej brukat sådan på sina familjeförhållanden, sina åkommor m. m. Desslänge, länge! — Ja, var det ej delta, Beret utom gifves ju ofta hjälp och understöd af forna också hade sagt sin gubbe uppe i fjället, då husbondfolk eller arbetsgifvare, liksom förhållandet han envisades, att hon skulle fara — han kunde äfven är i Sverige. ha fått resa själf, svårt att färdas som det nu var för både människa och ren! — Om Beret * ville hålla till godo med en kopp kaffe i ruskDe engelska fattighusen äro a£ 2:ne slag. Det vädret? — Jo det skulle smaka skönt! — ena slaget en sorts stora arbetshus (de kallas » WorkSamtalet afstannade nu, och jag kunde därhouse »), underhållna af församlingarna och där alla äga husrum, föda, kläder, läkarvård m. m., men där för fä tillfälle att på norska tilltala de båda också alla, som ej äro vanföra, orkeslösa eller allt lappskorna. Härvid befanns, att Beret var för sjukliga, måste arbeta för att hålla rent, sy alla mäkta klen i » de norskes mål », men att Magga kläder och allt linne, laga maten o. s. v. samt få redde sig riktigt bra. » Nå, det var präktigt, endast gå ut vissa dagar i veckan. Här äro stora, luftiga matsalar, sofrum och samlingsrum!
M:ts särskilde Nådiga Skrifvelser den 18 December 1752 och den 27 Maji 1801, är stadgadt, att Häradshöfdingarne böra å Sommar-Tingen för Tings-Allmogen uppläsa och derefter lill Landshöfdingen i Länet insända räkning öfver Häradets andel i Saköres-medel för föregående året: att vid denna räkning bör fogas bevis, af dem som hafva sig uppdraget, Bihang till RLki-St, Fröt, io’,4e Saini. l8aj. 12 i78 Underdåniga Skrifvelser'. att till Härads-kistan förvara nycklarne,' om den i samma kista varande behållning; samt att medlen, efter skriftvexling med Landshöfdingen i Länet och med dess tillåtelse, må till Häradets enskilda nytta användas; Men då erfarenheten visat, att desse föreskrifter icke i allmänhet blifvit efterföljde, få Riksens. Ständer härmedelst i underdånighet anhålla, att E. K. M:ts Befallningshafvande måtte i Nåder förständigas , dels ått noga tillse, det Häradshöfdingarne å utsatte samt inom Häraderne behörigen kungjorde dagar, under påstående Sommar-Ting, må för den samlade menigheten uppläsa ordentligen förfatr tad räkning öfver Häradets andel uti föregående årets Sak-öres-medel, och densamma derefter ofördröjeligen till vederbörande Lands-Contoirs granskning insända, tillika med de förslag till medlens användande för Häradets behof och nyt-' ta, som Häradsbperne ega framställa, dels ock, att ej allenast öfver sådane förslag meddela beslut, utan ock tillhålla Lands-Contoiren, att vid berörde granskning noggrant tillse, det icke några andra utgifter, än de, som i nu föreskrifven ‘ordning beslutade blifvit, må af Häradets en; skilda lott i Sakören godtgöras. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelser. 17g N:o 75. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Julii 1823.
De lill detta mål hörande handlingar och ritningar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. L. A. Anjou. Utdrag af Pr o lo ko livi öfver EcklesiastikÄrenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Slals-Rådet ä Stockholms Slott dan 31 Mars 1857. Närvarandei Ha ns Excellens, Herr Justitie Siats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Siats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim. Stats-Råden i Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Ahnqvist och Friherre af Ugglas. Chefen för Ecklesiastik-Departementet, Siats-Rådet Anjou, föredrog i underdånighet : Departements-Chefen uppläste till justering följande — underdåniga förslag Hvarefter bemälde Departements-Chef jemväl till justering uppläste ett, i öfver ensstämmelse med det beslut, hvilket, uppå gemensam föredragning af Financeoch Ecklesiastik-Ärende, blifvit af Kongl. Majit förut i Nåder fattadt, uppsatt förslag till proposition lill Rikets Ständer, angående! anslag till uppförande af en nybyggnad lill Riks-archivet. Kongl. Majit behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, dessa underdåniga förslag i Nåder gilla, och befall te att, i enlig het dermed, Nådiga Propositioner, sådana de finnas detta Protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer aflålas. Ex protocollo: Carl Fr. Liljewalch. 28 Kong/. Mnj.-ts Nådiga Proposition N:o 88. m. Ank. lill Exp.-Utsk. den 21 April 1857, kl. 7 e. m. KONGL.