Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
_ 2:0 å den utvändiga afrappningen med tillhörande Listverk och hela Byggnadens aflfärgning, inmurning af felande Cordonsoch Betäckningssten vid Gollonaden; yttre GranitTrappors och Vestra Appareillens uppförande, jemte inläggande af Granit, huggen Sten och Rännstenar, Fensters och Portars insättande med tillbehör, samt anbringandet af erforderlige Betäckningar, Fensterbläck och Vattenrör af koppar; inhuggning af Inseription ; utvändig Oljefärgsmålning, jemte erforderlig planering m. m. som tillhör nämnde arbeten uppgående till .* 32,875: g. 4. utgörande tillhopa B:co R:dr 116,824:47. 4. Hvad desse Förslag angår, har ÖfverlntendéntsEmbetet derom meddelat det yttrande: att bägge äro 5 B, c ,3o' Stats -Utskottets författade med största fullständighet och hvarje serskildt arbete deruti så noggrannt detailleradt, att ej finnas kunnat, det något blifvit utlemnadt som erfordras, till GarnizonsSjukhusbyggnadens både utoch invändiga fulländande. Åtgången af materialier, byggnadseffecter samt dagsverken hade äfvenledes till alla delar blifvit utförd enligt riktiga beräkningsgrunder ogIi priserne derå uppgifne i enlighet med de härstädes nu allmänt gällande, hvadan ifrågavarande 2.:ne Förslag ansetts ganska t i II för I i te lige, så att kostnaden för alla återstående arbeten vid GarnizonsSjukhusbyggnaden ej borde komma att öfverstiga förslagssummornes sammanräknade nyssberörde belopp , så framt anslagen härtill komma att utgå inom den tid af circa 3 år som Professoren Gjörwcll till Byggnadsarbetets fulländande förslagsvis påräknadt. I fråga åter om Anslaget till Cassernbyggnaderne, hvartill K. M:t uppgifvit ett behof af 70,000 R:dr, innehåller en af Committerade för samma Byggnad till HofCancellersEmbetet den 3o sist).
Ikall i en framtid Ike, bör den ber?das genom upplysning, forn verkar fäkert men långfamt. Måtte ej egenkärleken tilltro lig äga den allmänneligen lika, forn de Herrar och Män, hvilke för mig talat i fliken. Jag önlkar deras Skrifters i detta ämne utgifvande af Trycket, och hoppas allt för en framtid af den Grundlag forn blottar felaktigheter och förvifer mörker och hemligheter, men jagtror att dertill behöfves tid och att den ej ännu är inne. Emedlertid då en rättlkafFens och laglig, icke en förnedrande underdånighet, är Svenika Nationens lynne, Ikola bland deffa Riksstånd ej faknas Män, forn med öfvertygelfé om egen redlighet, Ikola inför jin Konung med • frimodighet mera frukta att fkada, än att mifshaga honom, och derigenom bereda fäderneslandets fällhet med den Reprefentation ©ch Conftitution vi aga, lika lätt forn med en an. nan, intill defs i en framtid upplysningen hunnit bereda och mogna en bättre, hvilket jag ej tror ike få häftigt, derföre, ej eller nu få häftigt böra tillftyrkas, då vi nyis gifvit ofs med möda och befvär den forn blifvit antagen, och ingen nöd tvingar till en förändring, forn för det närvarande Ikulle , kanike mottagen med mifsnöje, medföra oberäknade följder, och i händelle af ett å nyo fönderflitande, vifa ois blott vålnaden af den lycka vi ägt att hoppas., med bibehållande deraf, om vi icke genom 'ett brådftörtande nit lör ett aflägfnät bättre , kanike ftadnat vid träldomens beroisme. Herr Riddarhus - Secreterare!’. Sitfvwjlqlpe utbacl iig jemväl Utikottets tillftånd att få upplåta fina tankar i denna vigtiga fråga: 1. Jag tror att Reprefentationen bör förändras för rättvifans, för allmänna lugnets, för Statens fjelfftändighet ikull.
D. Uti ankommet Memorial af d. 27 i denna månad, har Expeditions-Utskottet tillkännagifvit, att, som Riksens Ständer för redactionen af Bihanget till samtliga Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag fastställt den form, som följdes vid Riksdagen 1817 och 1818, samt tillika förordnat, att Utskottens Memorial, Betänkanden och Förklaringar böra i tryckta exemplar till Riks-Stånden ingifvas; så finge Expeditions-Utskottet, som ansett sin pligt vara att, så skyndsamt som möjligt är, bringa detta förordnande i verkställighet, hos Riksens Ständer anhålla, att, i öfverensstämmelse med Utskottets, d. 5 Januarii 1818, uppgifna och af Rikets Ständer godkända, förslag, vederbörande Utskott ma Underdåniga Skrifv elsen ?lj varda anmodade, att af deras Memorial, Betänkanden och Förklaringar låta utskrifva och Expeditions-Utskottet tillställa 2:ne Exemplar, det ena, alt såsom original hos Utskottet förvaras,' och det andra att begagnas förtryckningen; Vid. föredragning hvaraf Bonde-Ståndet fann skäligt, Expeditions-Utskottets berörde Memorial bifalla, N:o 10. Riksens Ständers underduniga Adr essetill II. M. Konungen. mut. inut. till H. K. II. Kron-Prinscn, i anledning af smädeskrifter, sorn blifvit afsända till åtskilliga Kongl. Mås Befallningshafvande. S. A. K.
A bre£ anhålles om fullständig adress. - Profver s !iiidas p&amp; begiimu franko. Order, iippgtieiide till iuiiist 20 k;., liinmrts fraktfritt till iiiirum. ste jiirnviigsstatiou. 1 C ' Byra. 64 ~~ottninggatan, kl. 11-41, Råd lämnas i juridiska, ekonomiska och hygiena frågor. Upplysningar lämnas angående liiroa9astalen for kvinn8r. Afven personer som icke äro medlemmar af förbundet, kunna blifva delegar e i densamma,. a. I B y rån mottager prenumeration å ticZ&amp;k~i f t e n Sjuksköterskor ined goda betyg öfver genomg&amp;ngna larokurser och ntöfvad praktisk verksamhet finnas anmälda &amp; Fredrika-: Bremer-Förbundets ByrA, 54 Drottninggatan, 1 tr, Allm. FESTSKRIFT MED AMLEDNIKCI AF DAUN ' YS R E D A K T I O N STOCKHOLM AFTONBTADETS AK !PlEBOT,AQS TRYCKERI 1893 Sid. Fredrika Sremers porträtt. yutograf af Predrika Bremer. (Ur ett bre£ till P. Böklin). Fru S. L-d j4dlersparres porträtt. Ur ett bref till en vafl af Esselde ... 99 Fredrika-Bremer-Förbundets första Srtionde af Halis Hitdebraad 102 Fredrika-Bremer-Förbundets byri och komitéer: ... 112 ~ r ~ d r i k n. ~ ï e m e r - ~ ö r l ~ l&amp;; ~~ndets Bokkomitén; Hemstiidiekomitéii; Redaktionskomitbn; Sarnkvhnskomith; Sjukkassan; Stipendiekoiuitbn; Komitén för utredning af de till Danmark utvandrande sreuska dliiiogeflicko&amp;s stallniiig och arhetsförhAllanden; Triidghrdskomitéu; Dr&amp;ktïeformföreiiingen; SjukvArdskomitbn.
Vi, som enfaldigt tro på Guds ord, att all god och fullkomlig gåfva kommer ifrån ljusets Fader, tro ock, att det är en Gudomligt vårdande Försyn, som skänkt oss vår CARL JOHAN, Landets nu varande Konung, hvars högsta ära och mål är, att, liksom Sin Fader och Företrädare, blifva en välsignelse och stöd för de tvänne Folk, som Honom frivilligt valt, en Konung, sorn i sina ädla bemödanden understödes af Sin Son, Landets Älskling, Kronprinsen OSCAR. Vår Konung CARL JOHAN har ock redan såsom KronPrins, under flera år, bevisat Scandinaviens inbyggare för mångå och stora välgerningar, att de skulle behöfva någon annan tolk eller loftalare, än den enkla sanninJ gen och erkänslan, som lifvar hvarje redlig Svensk och Norrmans bröst. Och under denna vår nykrönta och hyllade Konungs på en gång kraftfulla och miida styrelse och ledning, håfve vi nu ändteligen slutat våra RiksdagsÄrendtr, gifve Gud, i en god och lycklig stund. Utgången och följderne af menskliga före - Den 21 Juliu tåg kunna sällan fullständigt förutses; äfven de bäst uppgjorda planer och beräkningar slå ej sällan felt; deremot inträffa någon gång de märkligaste och lyckligaste händelser liksom sjelfmant. Vanligen erkännes icke någon högre måttstock lör handlingars värde och förtjenst, än deras utgång; och då denna är vanskelig och oviss, och beror af så många oiörsedda händelser, så blifver ock samtidens erkänsla oeh tacksamhet lika vanskelig och oviss, som allt annat. Men om allt annat skulle svika, om än påföljderne af de Beslut Riksens Ständer nu fattat, hvarken skulle svara emot deras egen eller hemmavarandes väntan och önskningar; om således välsinta, nitiska bemödanden ej skulle nog skonsamt och billigt bedömas, utan niå hända med bitterhet af mången tadlas. om all påräknad gärd af tacksamhet, ja af blott rättvisa och billigt bedömande skulle mot förmodan uteblifva: så blifver dock medvetandet af afsigternas redlighet en tröst, som aldrig sviker någon enda rättskaffens NationalRepresentant.
c stianstads och Jemtlands Län, samt att Taxan för de fem sista åren, ifrån och med 1828 till och med i832, för hvilka räkenskaper ingått, i medeltal inbragt 6,067 Pi:dr u3 sk. 5 r:st., upptagne och redovisade under Stats-Wer kets inkomstitel: ordinarie ränta. Till följd af Rikets sist församlade Ständers på förrbemälde sätt g jorda underdåniga anhållan, har Kongl. Maj:t velat härigenom meddela Rikets Ständers Stats-Utskott de förhållanden, som genom den verkställda undersökningen blifvit utrönta i afseende å Preste-Taxans upphof och beskaffenhet, samt derjemte bifoga dithörande handlingar, på det att målet må fullständigt komma till Rikets Ständers kännedom. Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständers Stals-Utskolt med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Gifven som ofvan. CARL JOHAN. Ankom i afskr. till Exp. Utsk. den 4 April kl, 3 e. ro, KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott _, angående ätskillige omständigheter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans spanmäls-räntor; Gifven Stockholms Slott den i5 Mars i834- Uti underdånig berättelse om Magasins-ärendenas behandling sedan sista Riksdag, hvilken berättelse varder till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnad, har Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contor bland annat i underdånighet anmält de åtgärder, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid nämnde Riksdag fattade och af Kongl. Majrt i Nåder gillade be -1-* ui;f„4r ‘ m nnnbörden och förvaltningen af Kronans span ” ' 'NTS/Roa uDDinärk,’ Kong!.
Då understödet upphör, skall bristen blifva så mycket känbarare och göra honom ganska olycklig. På detta skäl, alt verkställigheten icke motsvarar ändamålet, och på de flere grunder Utskottets Memorial innehåller, tillstyrker jag bifall till detsamma. Herr Rosenbladj Bernhard: För min del kan jag ej instämma med Utskottet Den s3 Mars e. m. 281 eller den siste värde talaren. Jag tror, alt Ridderskapets och Adelns beslut vid förra Riksdagen var för väl motiveradt för att öfverändakastas, innan något försök i afseende å dess nytta ens blifvit gjordt. Jag tror icke, alt beslutet haft riktning endast till Handtverkerierne, ty näringarne innefatta äfveu andra grenar. Men äfven der, hvarest Handtverket öfvergår till någon art af konst, tror jag att det skall finnas af nytta. Såsom motsats till den målning den siste talaren efter sin rika fantasi uppdragit, anhåller jag att få framställa en tafla, för hvilken en verklig händelse ligger till grund. En ung Svensk Officer, distinguerad som Ryttmästare eller Subaltern vid ett CavalleriRegemente och ganska bildad man, lemnade tjensten, och velande ej öka massan af tjenstsökande f. d. Militär er, inträdde han i sin fars näring såsom färgare, samt gick ut såsom färgaregesäll, för atti främmande länder inhämta kännedom om detta yrke och dess framsteg. Till följd af den bildning han hade, återkom han med ökade kunskaper för sitt yrke, och blef en skicklig färgare, en verksam och nyttig medborgare samt en bildad menniska. Den man, om hvilken jag talat, var väl icke Adelsman, det är sannt, men jag inser icke, att detta gör någon skilnad i saken, framställd såsom exempel. För öfrigt är det icke egentligen för sådane näringsidkare, som Slipeiulierne äro ämnade. Man känner huru 282 Den 23 Mars e. m. långt vi stå efter andra Nationer i fabriksvågarne. Deras velenskaplighet, om jag så får kalla det, har i andra länder gjort oändligt större framsteg, än hos oss.
Ständer har härvid förekommit den vidlyftighet, som åtföljer Krigs-Räkenskaperna, den längre tids - utdrägt Revisionen deröfver medför, om den med behörig noggrannhet skall verkställas, den svårighet, som måste uppstå, att, efter ett slutadt krig, då de särskildte derunder antagne Redogörares befattningar upphört , och de blifvit spridde på åtskilliga, kanske ofta okända, vistelseorter , både inom och utom Riket, kunna få anmärkningar, som vid deras Räkenskaper göras, dem tillställda, om än samma anmärkningar hinna att inom den korrtare prse serip - Den 2 Juli. 5* scriptionstiden af trenne år författas, men hvilket tillställande inom besagde tid bör ske, så vida anmärkningen skall mot Redogöraren äga någon verkan. Riksens Ständer hafva härjemte ansett Krigs - admistrationerna och Redogörarne icke kunna från annan synpunkt betraktas, än i likhet med andra Kronans Uppbördsmän, och att de således icke böra njuta någon kortare prtescriptionstid, inom hvilken anmärkningar å deras Räkenskaper kunna falla dem till last, än för de sednare är utsatt, eller Tio år, hvilken ansvarstid Riksens Ständer äfven anse vara förenlig med hvad angående fordringar emellan enskildte personer , så vida de vid deras gäldande kraft skola bibehållas , är i Rågen stadgadt. På alla dessa skäl , och då Riksens Ständer funnit, att då i fråga ställde författning uti ofvan omförmälte omständighet icke äger så tyd* liga och bestämda uttryck, att de ju kunna lemna tillfälle till skiljaktigt bedömmande af deras rätta mening och orda-förstånd; hafva Riksens Ständer ansett en sådan förklaring af förenämnde Kungörelse nödvändig, att Prsesctiptionstiden för Revision af Krigs-Räkenskaper må vara på lika sätt, som angående andra Kronans Uppbördsmäns Redogörelser blifvit stadgadt,* till Tio ar bestämd. Hvilket beslut Riksens Ständer härmed få till Eders Kongl. Maj:ts pröfning och Stadfästelse i underdånighet anmäla. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad y trohet och nit Stor - .63 Den s Juli.
Mäig krojoosition till kikets 8tänders 8tots-Iltskott, onAoende korsäljninA sk ev del mindre I^rono-läAenIleter. Ixonzl. Noj:t kello^ods, enligt 8tot8-klodets underdoniAo tillst^rkonds, i ljäder Aillo terörde körsloA, sodont det tinnes krotoeollet kiloZdt; oell skulle, i ökverensstömmelse med sommo körsloA, l^äcliA kro^osition till 8totsIdtskottet under denno doA ex^edieros. dx protocollo, 6. kt^e^tke^A. ^:o 60. rlnli. till Lxp. Utslr. äen 15 Us^, I>I. A e. m. ^ddr^« Skrs/uetse trtt Arkets Ständers Steets-l/tskott, »n^äencte örr S.t Leer t/retemr/,' 6t/verr Stoektrvtms Sto t t cterr K 9 d/n?s Oe miss^nnonde korllällonden, i okseende o liondelns oell rörelsens ställning zoä Lolonien 8:t kortllelem^ oell derok keroende inkomster, som k^onzl. Noj:t, uti lXädiZ 8krikvelse ok den 6 -kpril i835, meddelode Ilikets do korsomlode 8tänders 8tot8-I7tskott, kokvo sedermero ieke körändrot si§. lili i /KuZusti mänod är i83^ inträtkod voldsom oreon lior likväl ökot kottiAdomen, derigenom ett den clels körstörde, clels skodode en män^d liäcle ollmänno seli enskildo K^A^noder lör ett värde ok omkring i5o,ooo 8^onsko kloster, 6enost vid körsto underrättelsen derom, sk^ndode Ixon^l.
Det i Gefle varande Krono Laxfisket är af den natur, att, om detsamma skulle på Auction föryttras, Gefle Stad möjligen nödgades derföre bejala en oerhörd gumma; ty Den 25 April /, m. 555 om någon ville roa sig med att bjuda ett be,- tydligt arrende, skulle Staden vara tvungen, att alltid ropa öfver,* så lange Staden önskade att till nyttjande bibehålla dess hamn och skeppslivarf. Att Utskottet i öfrigt icke Velat afvika från de af Riksens Ständer för skatteköp bestämda grunder, bevisas bast deraf, att Utskottet föreslagit, att Sätra Stegs och Teftebo Fijke, ina på vanligt sätt genom Auction försäljas. Men då det förstberörde Laxfisket är beläget inuti sjelfva hamnen och invid Varfvet, till hinder för communicationen och Skeppsbyggeriet, har Utskottet ej trott sig böra, för en formalitet, uppoffra en lael Stads väl, eller exponera den för en enskilds möjliga kitslighet, att vid en Auction ropa öfver Stadens anbud. Friherre Cederström: Det är svårligen fattligt, att Laxfisket kan för Gefle Stad vara så oundgängligen nödvändigt, att Stadens hamn och varf, i händelse enskild man blefve ägare af nämnde fiske, skulle gå under, synnerligen då detta fiske hittills varit i annan persons händer, och Staden ändock fortgått i trefnad. Det hinder för de trafiquerande och Skeppsvarfvet, som skulle uppstå i fall Staden ej kunde bjuda öfver de privata anbuden för ifrågavarande fiske, måste kunna genom Polis-författningar rödjas ur vägen, åtmindstone synes olägenheterne deraf kunna betydligen inskränkas. I öfrigt får jag erinra, sitt det blott äc å 556 Den l5 dpril f. m, afvikelsen från den en gäng antagna allmänna grundsatsen, som jag fästat uppmärksamheten. Denna afvikelse är icke genom den af Herr Hjerta meddelade upplysning håfven; och principen bör, efter min öfvertygelse, vara gällande för alla, samt icke vika för enskild Stads fördel. Herr Hjerta:
Såsom pant antagas: a) på landet: frälse-, berustade och andra skalte-säterier, råoch rörssamt andra frälse-hemman och lägenheter, frälse-skatlehemman och lägenheter, bergs-frälse-bemman och lägenheter, kronoskatte-rusthåll och andra krono-skatte-hemman och lägenheter samt jernbruk, belägna på egen säteri-, frälseeller skatte-grund och försedda med egna underlydande hemman, äfvensom de så kallade hyttor i bergslagen, hvilka, ehuru ej upptagna under vanligt hemmantal, ega tillydande jord; kommande jordens betydlighet och värde vid sådana jernbruk, hyttor och lägenheter alt blifva enda grunden för deras iåne-rältighet. b) i Rikets släder, med undanlag af Stockholm: hus och byggnader, som blifvit försäkrade antingen i Städernas Allmänna Bran dslods-b o lag, eller i Skånska Brand)orsäkrings-inrättning en, eller i Götheborgs tiga Brandstods-förening, samt tomter, arf och egna åkrar och vretar i och utom städerna, dock under iakttagande, vid belåningen af hus och byggnader, af de särskilda föreskrifter, hvilka linnas intagna uti Usta afdelningen 29:de punkten af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 13 Maj 1830. På stenhus, som hädanefter i rikets städer, utom Stockholm och Götheborg, uppföras och förses med brandbotten, stentrappor och stengolf i förstugorna, meddelas företrädesvis lån, enligt de grunder i öfrigt, hvilka äro stadgade i afseende på lån mot pant af fast egendom i städerna. Vid omsättning på ny egares namn af sådana äldre Banko-lån mot pant af fastigheter i städerna, hvilka, enligt Rikets Ständers Banko-Utskotts protokolls-utdrag af den 26 Januari 1830, fått bibehållas, sedan styrkt blifvit, att panterna äro försäkrade antingen uti allmänna brandstods-bolaget.
Transport: 8,551,599: 12. 8,556,997: 4. — 28 — Transport: 8,551,599: 12, 8,556,997: 4. till deltagarn* i aftappningen af sjöar ne Drafven och Bolmen inom Westbo och Sunnerbo härader, ä 22,275 R:dr 14,010: 89. 12,506: 77. inom Kronobergs lån: till jordegarne omkring sjön Elen i Wirestads och Westra Thorsås socknar, å 3,992 R:dr 15 öre, för nämnda sjös aftappning 4,191: 54: 3,991: 94. » deltagarne i utdikningen af Lillasjö samt åtskilliga i närheten deraf belägna källoch mosstrakter inom Stenbrohults och Wirestads socknar, å 9.000 R:dr 4,679: 99. 3,959: 98. » dito i utdikningen af kärrmark å Hyttinge och Buhult s hemmans egor inom samma socknar, å 1,237 R:dr 50 öre 742: 50. 643: 50. » hemmansegarne Olof och Johannes Nilssöner, å 1.462 R:dr 50 öre, för utdikningsarbete vid hemmanen Tångarne-Faxagård och Westergård i Stenbrohults socken 877: 50. 760: 50. » hemmansegaren Anders Germundsson, å 1,677
Som Hr Printzenskölds mening icke torde kunna vara att endast embetsoch tjenstemän, som upbära förmyndare-arfvoden, utan äfven alla andra medborgare skola vara frie från erläggande af bevillning för den inkomst de i egenskap af förmyndare åtnjuter, så kan plats derom icke inrymmas i denna § utan måste inflyta i det generella stadgandet. Hr Printzensköld: Jag fogar mig gerna efter de framställningar som Frih. Palmstjerna och Gr. af Ugglas gjort, så att jag icke vill vidare fästa mig vid Ulsk:s svar rörde min motion, på det ställe der den är uptagen; men då eli medgifvande å min sida ali motionen blifvit besvarad som vederbort, skulle kunna tydas så, som skulle jag afstått från fullföljden af hvad densamma åsyftar, så får jag bos Hr Frih. o. Landtm, förbehålla mig, alt det bifall till Bevilln.Ulsk:s yttrande vid nu föredragna §, som kan komma att ega rum, icke må så förklaras, att mig betages rättigheten att, när 145 § lill öfverläggning förekommer, söka göra den åsigt gällande, som jag haft äran framställa. Jag medgifver då gerna att den frågan nu må förfalla, men skulle man vilja derigenom afklippa mig rättigheten att vidare fullfölja denna sak, så nödgas jag anhålla, det man måtte upskjuta med slutliga afgörandet af Ulsk:s betänk, i denna del, intilldess 145 § hunnit afgöras. Sedan härefter undert. Ridd. Sekret, tillkännagifvit alt enl. förut åberopade prot.-utdr. från RondeSt. och promemoria från BorgareSt:s Sekreterare, nämnde Stånd bifallit ifrågavar. §, blef densamma af B. o. Ad. bifallen. §§ 4, 5, 6 och 7. R. o. Ad. biföll dessa jemväl af Borgareoch BondeSl:n bifallne §§. § 9. Sedan undert. Ridd. Sekret, uplyst, att äfven denna § blifvit bifallen af Borgareoch BondeStm yttrade Fril): Palmstjerna:
A anmärkningen i e6:te puncten mot 148 Constitutions-Utskottets Betänkanden. underlåten föredragning af Riksens Ständers beslut om tryckningen af deras Revi» sorers Berättelser, kan afseende ej fästas, enär, så vidt Utskottet är veterligt, dessa Berättelser från Trycket utkommit. Hvad ändtligen beträfFar Grefve Horns hemställan, på hvilket sätt Riksens Ständer må vinna upplysning, om orsakerna dertill, att kostnaden för Svenska Postföringen öfver Danska Staterna, som före Fredstractaten i Kiel utgjort omkring 4,000 R dr årligen, sedermera något år uppstigit ända till 90,000 B d, så emedan denna Ökade utgift, tydligen härrörande från den, efter Norriges afträdande till Sverige, upphörda reciprociteten, icke utgör och ej heller kan utgöra föremål för någon egentlig anmärkning, har Utskottet icke trott sig tillständigt att, för de äskade underrättelsernas erhållande och meddelande, vidtaga den genom 105 §. Regerings-Formen och 42 §• Riksdagsordningen, i särskildta bestämda fall, anvisade utväg. Stockholm den 31 Maji 1823. Constitutions• Utskottets Betänkanden. 14g N o 26. Ankom den 21 Junii i023- Memorial till Riksens Ständer, medförslag till en rättelse af inledningen till nu gällande Tryckfrihets-Förordning. Då citationen af 86 §. RegeringsFormen, införd uti ingressen till TryckfrihetsFörordningen, bellnnes i så måtto origtig, att ordet endast emellan sedermera och inför Laglig Domstol uteslutits, samt att näst efter i förväg lagda, orden: af Tryckfrihetslagen ej föteskrifna blifvit i ett sammanhang tillsatta, lår, med anledning af gjordt förslag, att §:ens verkliga lydelse måtte, utan stympning eller tillägg, återställas, Constitutions-Utskottet, för behandling enligt 56 §.
Prostetunnor åt prosten i Norra Wedbo konm Haurida församling 6 kub.- och i Wikbolands kontrakt hammars och Rönö församkub. -fot 6 kannor, eller tillkub. -fot 9 kannor, å 2 R:dr Tpt 119,651) 3 130,100 — 127,663 7 255,32710 3,017 - 6,031 - 511,112 43 1861 års Riks-stat anslår. Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. Spanmål. Indelt på förslag. Mått. Oindelt. Värde å 2 j R:dr kubikj Mått. foten. Värde för - R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Penningar. r åt Kapellling • • • 14,461: 3. 400: — 14,861: 3. års Riksstat Indelta Räntor enligt markegång på förslag. 8 p a n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. Span mål. Summa. Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde ä 2 R:dr kubikfoten. Värde förMått slagsvis å Matt> 2 R:dr i kubikfoten. t R:dr. Åt 13 Konsistorii-notarier, å Ersättning åt innehafvare af boställen Domkapitlens^Expeditioner, Re Lappmarks Ecklesiastikverk, Nuvarande summan Tillkommer: Förhöjning. Universiteterna (af kontanta be - 30,000 R:dr för upprätthål-4^ löner vid Upsala Universitet, Penningar: Nuvarande summan Tillkommer: Förhöjning, se Litt. A Indelta Räntor såsom i 1861 Indelt spanmål dito Carolinska Medico-kirurgiska Nuvarande anslaget . Tillkommer: Förböjning. Dito