Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Paris sände hon honom ett öppet bref, hvari hon i glödande ordalag skildrade de orättvisor, som i tsarens namn, men säkert utan hans vetskap, öfvas af den ryska jtschin » och sprida olyckor öfver hela det heliga riket. Det var djärft, trotsigt, men hon visste, att bakom henne stod allt hvad intelligens är i det olyckliga landet. Förloppet är bekant. Resultatet däremot icke. En mängd hvarandra motsägande uppgifter angå- ende följderna af detta steg sågo dagen i den europeiska prässen. Enligt somliga af dessa hade brefvet kommit tsaren tillhanda, och han hade uttryckt sin önskan att inga rättsliga åtgärder skulle vidtagas mot författarinnan. Enligt andra blef hon genast häktad, och enligt sista underrättelsen skall hon för sitt modiga tilltag blifvit transporterad till en stad i östra Sibirien. Huru som helst. Hon har, liksom amerikanaren Kennan och säkert med större sakkännedom än han, för det förfärade Europa lyft en flik af det elände, som döljes inom Ryssland, och mot hvilket intet tyckes hjälpa, hvarken fanatismens dynamit och revolvrar eller den varma, ädla fosterlandskänslans öppna frimodighet. Klädedräkten och våra barns helsa. Prisbelönadt svar å frågan XVII. padt i vatten, som stått inne under natten. Emellertid måste man noga tillse, att de strax väl torkas och gnidas varma med ett torrt lakan samt sedan skyndsamt kläda sig. Däremot varnas för att låta en eller annan ömsint barnjungfru tvätta lillan med varmt eller åtminstone ljumt vatten, hvilket, mödrarna ovetande, icke så sällan torde inträffa. Ofvanstående korta anvisningar torde vara det viktigaste af det, som i allmänhet kan sägas i ämnet. Mycket, ja, kanske det mesta, får i alla fall bero af lokala och personliga förhållanden. Och det säkra är, att mamma själf, om hon allvarligt sträfvar att göra sin plikt, mycket bättre än någon annan förstår att träffa det rätta i fråga om hennes småttingars klädedräkt och deras helsa. Ln. " Tjugonde århundradet ". Nyaste pariserchic. K å s e r i af Richard Kaufmann. (Forts. o. slut fr. föreg. n:r.)
Hvarje qvantitativ val-census, den må utföras i skattebelopp eller capital-värde, är och förblifver osvenskj, lika fremmande för Sveriges fordna författning, som förderflig för den, som varder kommande. Den fotar sig på en god tyck lig grund och alstrar ständigt vexande anspråk. Deremot är denna qvalitativa census, detta afseende på personlighetens värde, ett urgammalt drag i Sveriges författning och utgör dess rätta väsende. Det tillhör en aldrig kufvad sjelfständighet alt sätta lit till sin arm, till sitt mod, sitt hufvud, och lemna det öfriga åt Gud. Denna personlighets-princip har genomgått Svea Rikes häfder, innan den skref sitt bomärke i Sveriges urgamla författning. Vår Stånds-representation har aldrig uteslutit inflytelsen af folkets pluralitet och derigenom för densamma Öppnat ett fält för ett vexande inflytande. I denna rigtning är den liberal till en grad, som till och med varit besvärlig för 1840 års Constitutions-Utskott. Tvänne Kamrar af enahanda art verka så, som voro de tillsammans på ett enda rum. De opinioner, som utgöra flertalet uti den ena Kamaren, taga naturligtvis öfverhanden äfven i den andra. Är den ena Kamaren conservativ, så är den andra det äfven. Vill den ena Kamaren störta omkull allt, som står i vägen för ett yrande reformbegär; intet motstånd finnes i den andra. Upprätthållandet af Grundlagarnes helgd, liksom utvecklingen af de former, hvilka innesluta nationens eget inre lif, allt detta hvälfves på Ivonungamagten, och hvarje fråga af genomgripande art ställes på sin spets. Men enkamar-systemet har emot sig icke blott faran af ett parti-välde, utan äfven den af förhastade beslut. Partiet nedtystar de stämmor, hvilka höja sig, för att bibehålla Statsmagternas jemvigt och göra samhällets högre intressen gällande; ändamål, hvilkas höghet bjuder vördnad.
Hvilken kunde tänka sig, att gamla Ruffen gick och drogs med så mycken fåfänga! Så många söta och vackra flickor vi mötte! Men det måste jag säga, att fasligt ovänliga såg de ut, isynnerhet när de hälsade på herrarna, och hvad det ska tjäna till, begriper jag inte. Ingen människa blir sämre af litet vänlighet, och blir de det, så är de minsann häller inte värda den lilla knyck de fick, ja, nu menar jag herrarna förstås! Många kuskrockar mötte vi, och många militärer. Bra bleka och medtagna såg de ut, men Villy sa, att det kom sig af vinterns ansträngande arbete. Stackare! Ja, kampen för brödbiten är nog tung litet hvarstans, men nog är det bra hårdt att behöfva arbeta så man mistar både hull och hår, ty flera af dem såg ut som biljardbollar i hufvudet, när de lyfte på hatten. Hvem skulle vi möta i ett hörn, om inte lilla Rödlufvan, som eljest heter Ester Lindesen. Det blef ett pratande och ett frågande, ska jag säga! Hon var i Stockholm på besök hos en moster och skulle stanna ett par månader. Hon tog vår adress och lofvade att snart komma och hälsa på. Hon såg så söt och täck ut i sin blå promenaddräkt med ljus sidenväst, att det riktigt värmde mitt hjärta att se på henne. Och Gustaf? Ja han reste upp hufvudet som en häst, hvilken fått en extra portsjon hafre, och trafvade iväg så vi knappt kunde följa honom. Jag hann bara få höra af Villy, att Esters bror, som nu var död, och han varit mycket goda vänner och att han umgåtts i hennes hem, innan han blef »press-slaf» i Stockholm, som han fasligt gärna tycker om att kalla sig själf. »Ptro!» sa Gustaf och stannade framför en källare, utanför hvilken det låg två dugtiga ölfat på medar. »Hvad säger du, Villy?» »Alltid med, farbror!» Så dök de nerför en ljus trappa, och jag efter förstås. Trefligt var det här under jorden, och det med besked.
17 på Bordet livilande Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande medels utseende till bestridande af kostnaden till Högstsalig Hans Maj:t Konung CARL XJIl.s Begrafning. S. D. Beslöt Borgare Ståndet, för sin del, anmoda Riksens Ständers Constitutions-Utskott, att besörja , det den af bemälte Utskott vid innevarande Riksmöte till Riks-Stånden aflemnade Uppgift pä de förslag till ändring i Rikets Grundlagar, som, vid Riksdagen dr 1815 lagligen leredde, hort, jemlikt 56 f. Regerings-Formen,förblifva livilande, för alt först vid den nu inträffade Riksdagen kunna till afgörande upptagas varder till trycket befordrad, med spalter och på lika sätt, som de år 1815 afgjorde Grundlagsfrågor meddelades Riks-Stånden, samt att Upp.’ lagan häraf göres så tillräcklig, att hvarje Riksdagsman erhåller Ett Exemplar; hvarom de öfrige Respective MedStånden skulle vördsamt och vänligen inbjudas, att sig med Borgare.Ståndet förena. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S, D. Upplästes den från Constitutions Ut 143 Prot. Utdr. d. 19 Febr. 1818. skottet ankomne uppgift på de sista Riksdag beredde och vid denna lill afgörande förekommande frågor orri ändring i Grundlagarne, hvarefter Hedervärda Bonde-Ståndet beslöt anmoda Constitutions-Utskottet besörja tryckning af tocoll i desse ämnen, att utdelas till hvarje Ledamot i Riks-Stånden, på det hvarje förekommande fråga må kunna behörigen öfvervägas, innan den, nästa Plenum efter Exemplarens utdelande, till afgörande företages.
Detta kan allrnininst varn denne högt upsatte lagarnes väktare obekant; jag hemställer huruvida något åtal mot dem blifvit anstäldt eller har något blifvit gjordt att förhindra eller förebygga deras både lagstridiga och förvillande verksamhet? Eller har det ens varit påtänkt, ehuru det offentligen tillkännagafs på den allmänna sammankomsten, samt redan reproducerades af allmänna tidningarne. När redan nu oaktadt TryckfrihetsFörordmn, sådant kan ega rum, så frågas, hvad kan då ega runi, i följd af 2:dra § i detta Förslag. Denna g är dessutom tydligen orättvis. Kanske är jag i denna sak något partisk, ty jag tillhör Kyrkans Presterskap, och jag borde derföre icke vidröra den; men om jag t. ex. skulle förgå mig i utöfningen af mitt kall, kan jag genast tilltalas och förbjudas tjenstens utöfvande, det är rätt och måste så vara och jag vill icke hafva någon förändring häruti, utan tvertom anser jag att åklagaremakten för sådana fall är nog öfverseende; ■—• men om någon, sorn tillhör dissenters, skulle förgå sig, då kan lian icke ens förbjudas utöfningen af sitt lärarekall med mindre att Just.Ivanslern blifvit hörd d. v. s. oaktadt han uppenbarligen trampar lagen under fotterna, får han likväl fortsätta hela sin verksamhet under den långa tiden till dess Just.Kanslern blifvit hörd. Jag tror icke att det vore för mycket om man i detta hänseende åtminstone begär paritet mellan dissenters, lärare och Kyrkans. Man har sagt att den Kongl. Proposm vore ett under, ett underverk,att den vore ett större verk än både Gustaf l:stes och 2:dres. Historien har öfver dessa sednare fällt sin dom; om Historien öfver detta förslag och dess framläggande skall fälla en lik - 266 Den 21 Oktober f. ra. nande dom, derpå tviflar jag högeligen. Man har sagt att den Kongl.
Liksom den okunnige är häftig och våldsam, och den in* sigtfulle sagtmodig och foglig: så öfvergå både allmänheten och Nationalförsamlingen i nion af offentlighetens verkan på dem bägge från de förra till de senare egenskaperna. Detsamma måste äfven blifva händelsen med fegeringen, i den nion folkets upplysning och rättsinnighet göra motsvarande egenskaper oumbärliga hos hennes organer. Friherre Boije, Ludvig: Till följe af dea pligt vi äga, att oför - Dbn 27 Januarii, skräckt undersöka hvarje förslag, ej blott till dess töregifna tördelar, utan äfven till dess olägenheter, och möjliga vådor, har jag, inom mig, öfvertänkt det törslag , sorn innefattas i Friherre Åkerhjsl.ms motion, och går att upp* gifva de skäl, på grund af hvilka, jag tillstyrker, att motionen må, såsom icke i laglig ordning framställd, varda icke upptagen. jag tror mig icke fela i det begrepp, att hvarje förslag, hvars påföljd fråntager ett bud i Grundlagen, sitt ändamål, och fråntager Riksdagsmannen ali nytta af en rättighet, honom i Grundlagen försäkrad, att hvarje sådant förslag också går ut på ändring i Grundlagen. 58 §. i RiksdagsOtdningen, som är Grundlag, tillsäger Riksdagsmannen den rättighet, att, vid justeringen, med visst vilkor, ändra sina uttryck, och dem från protocollet uttaga} ja, detta lagrum tillåter att hela deliberationer kunna uteslutas ; men huru fullkomligen vöre icke ändamålet för allt detta upphäfvit, ifrån den stund talarens uttryck och deliberationen, kunde, redan innan justeringen i Ståndet medhanns, af åhörarne, genom trycket, publiken meddelasP — Till den aktningsvärde Ledamot som gjort motionen, öfverlemnar jag gerna, att eftersinna, om denna granskning af motionens afvikelse ifrån Grundlagen ej kommit att undfalla honom; och till Ståndets preliminaira pröfning hemställer jag, om icke denna afvikelse är så uppenbar, att motionen bör, såsom Grundlagsfråga betragtas, och då också såsom sådan behandlas. Men då ligger i 31 liten januari t. §.
Ecclesiastikoch Läro-Staterne, om undersökning i afseende på'; Motion, rem. till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1219. Eckertske Obligationerne. s. 374. Edelcrantz, Presidenten Friherre, erhållit stående lån för en Spinneri-Inrättning; anmärkningar deröfver, s. 154 - 156. i3p4 Edelcrantz, Prés. Frih., Pro Memoria,i anledning af Revisorernes Anmärkningar, s. 185-191, •—. —■ ytterligare upplysningar härom, med-, delade af 1822 års Revisorer, s. 548-549- Edgång, angående förändring af Författning gar rörande; Motion, rem, till Lag-Utskottet, s, t222, — Formuiairet, om ändring och tillämpning af, i Concurser; Motioner, reintill LagUtskottet. s, 1281, Egendom, att ur Under-Rätts Sak-Protocoll alla de mål, som angå egande Rätt till fast, m. m, må utskrifvas och till ÖfverDomstol inom nästföljande år insändas, &c. Motion, rem, till Lag-Utskottet, s, i365. Egendoms, om grunden för brandförsäkrad fast, Bevillningsvärde; Motion, rem, till Bevillnings-Utskottet. s. 1229, •—. om ändring i författningarne, rörande utmätning af' fast; Motion, rem. till Lag-Utskottet. s. 1287, —. om fast, försäljande å Lotteri; Kgl. Proposition, rem. till Lag-Utskottet. s, i34d, 1347. Ek, D., Öfver-Commissarien, anmäld tdl belöning. s. 817, Ekar och Mastträd, angående uppliäfvandq af förbudet mot fällande af; Motion, rem, till Stats-, Lagoch Ekonomi-Utskotten, s, 1296.
Som i fragawarande O icke finnes omnämnd Ati de fran Kongl. Kammar-Lollckglum meddeire Förteckningar och upgifter pä Kronans Oomainer och öfrige för-»rren6era6e Lägenheter; sä har StatsAtssottet icke etter krinnac densamma uti detz om fädane Kronans Egendomar kil Riksens Högloft. Stander afgifne mlätande och berättelse uptaga. Efter de uplysningar Stats-Utstottel nu erhållit vch Kronans Jordeböcker innehälla, bMär Lindön, som ar belägen uti Länna Socken, Akers Harad vch Södermanland, af Z Mantal Krono oförmedladt, och anses, enligt Kongl. Brefwet af den 27 October 1747, som en Kungsgärds omisteliga Egendom med Säteri-egenstap, och som hwarken sär rikbytas eller til Skatte försäljas, är är 1749 den 26 Augusti ä nyo ffattlagd til dest nu dragande ränta och Mantal, som beror pä ^vederbörlig axproLstion; och har Borgmästaren Klerman, genom Kongl. Kammar-OojleZli Bxef af den 19 Augusti 2752 blifwic bibehällen wid Abo-rättigheten, sä länge Spanffa Far-afweln underhälles Hemmanet för öfrigt inroteradt för ^ Mantal i N:o 68z. Men pä det en fullständig uplysning om förhällandet med detta Hemman och de wilkor, hwarmed det nu innehafwes, ma kunna winnås; sä hemställer Stats Urssottet, huruwida Riksens Högloft. Stander stu lie tackas hos Kongl. Maj:t st undert alighet anhälla, det Kongl. Kammar-LoIieAlnm Lunde nndfä nådig befallning, at härom anställa /Horig undersökning, och dermed sedermera efter Lag och beffaffenhetcn förfara, samt wid nästa lagtima Riksdag lil Riksens Högloft. Stander om för - Den 8 Mars. 32? förhållandet afgifwa omständelig berättelse. Stockholm den 28 Februarii i8iv.
Dteblifver utöfver förfallodagen betalning af lån ulan omsättningsrätt, eller uteblifver, efter förfallodagen, utöfver den i punkten 41 medgifna anståndstid, betalning eller omsättning af lån med omsättningsrätt, eller underlåter någon att, inom föreskrifven tid, inbetala hvad å beviljadt kassa-kreditiv blifvit lvftadt, läte Direktionen, utan uppehåll, beloppet utsöka; och vare Direktionen obetaget att, när sådant för verkets säkerhet nödigt pröfvas, genast efter förfallodagen göra verkets rätt genom lagsökning gällande, jemväl i afseende på lån, hvarför omsättning eljest är medgifven. Diskont-verken ega, att af så väl Öfverståthållare-embetet i Stockholm, som samtlige Konungens Befallningshafvande och öfriga exekutorer, skyndsamligen erhålla laga handräckning i alla de utsökningsmål, som af Diskont-verkens utlåningar härröra, med åliggande för bemälde myndigheter att, efter skuldens indrifvande, de influtna medlen skyndsamt till Diskont-verken insända. Efter framläggande af förestående förslag till allmänna stadganden för bankens diskont-rörelse, går Utskottet att yttra sig, angående de särskilda föreskrifter, som böra tjena til! efterrättelse i afseende å hvart och ett af de olika föremål, nämnde rörelse skulle omfatta. Härvid förekommer först diskontering af vexlar och utlåning utan omsättningsrätt mot hypothek af löpande förskrifningar samt aktier och publika papper, hvarom §§ 176, 177, 178 och 180 i gällande Banko-reglemente handla. Bih. lill R. St. Rörande vexel-diskontering stadgas i 176 § 3 morn., att om acceptanten icke är bosatt å diskonteringsorten skal i i accepten uppgifvas namnet på en derstädes boende person, hos hvilken betalningen vid förfallotiden tillhandahålles, och att i sådant fall jemväl erfordras att siste öfverlåtaren (endossenten) har sitt hemvist i diskonteringsorten.
Jag anser det nemligen vara ett väsendtligt vilkor för utvecklingen af ett sannt och lefvande intresse hos Nationen, för den föreslagna Representations-förändringen, att det blifver hvar och en medgifvet att sjelf omedelbarligen få afgifva sina röster vid Representant-valet; ty nödvändigheten att öfverlåta sin rösträttighet på andra, sorn ofta nog kunna utöfva den på ett emot committentens åsigter stridande sätt, skall otvifvelagtigt hos många föranleda en likgiltighet för valet och följagtligen för sjelfva institutionen, som illa står tillsammans med de välgörande verkningar, man sig af densamma förväntar. Landets glesa befolkning och åtskilliga andra förhållanden förbjuda att ålägga den valberättigade personlig inställelse vid valet, såsom vilkor för valrättens ulöfvaude, men jag inser ingen nödvändighet, att derföre förneka honom rättigheten att sjelf få rösta, om han det önskar. Min åsigt är, att det bör lemnäs, hvar och en öppet att utöfva sin rösträttighet, antingen sjelf eller genom ombud, med den inskränkning för dem, som vistas inom valdistrictet och vilja begagna sig af det senare alternativet, att de personligen böra infinna sig i den sockenstämma, som på bestämd dag, före valet, bör hållas i hvarje församling, och der nämna sitt ombud, hvars fullmagt då utgöres af sockenstämmo-protocollet, som upptager committentens namn och röstetal. På det icke för mycket inflytande vid valet må kunna läggas i en enskild persons hand, hvilket vore stridande emot den grundprincip, sorn Utskottet godkänt, bör sådant ombud vid Representant-valet icke få afgifva, mer än högst 3o hela röster, sina egna häri inberäknade. Bih. till R. St. Verkställigheten af detta förslag kan icke möta synnerliga svårigheter.
EättegångsBalien , i hvad den omnämner husesyn å prestebol , kommer att ändras och upphöra at^ jyara gällande, må stadgas, som följer: ’’År någon missnöjd med dom, sorn af Häradseller Syneeller Rådstufvurätt ”gifven är, i mål om nybyggnad, husröta , ?*vanhäfd eller fardag vid afoch tilltr ä”den eller eljest, d kronoeller andra pu”blikå hemman, Kongseller Kongsladugdr~ ”dar , LandshÖfdinge Residence-hus, eller ”andra Kronans lägenheter, ehvad de äro ”till Indelningar eller till Boställen för vis”sa Embetseller Tjenstemän, eller till milada stiftelser ansi agne, eller mot arrende, ”eller annorledes , dt enskilde upplåt ne l LägVtsHottets Betänkande N:o g 2 ♦ lo3 f ingifva sina besvär deröfver till Hofrätt 'Sinom, hälften af den tid, so/n för lagvad • ”da sakers fullföljande ifrän Lagmansoch ”Rådstufvurätt stadgad är. År den klar'gande till ersättning eller böter dömd, fo~ ”ge vid sina besvär borgen derföre af tven"ne vederhäftige män. Fill någon hos Ko~ tungen föra klagan Öfver Hofrätts beslut ’ i dylika mål, gore det genom besvär, som 3’bÖra ingifvas inom hälften af den tid, som ”i 30 Cap. 9 §. 1 mom. Rättegångs Balken stadgas, och fullgore dervid det, som uti ."18 /• af samma Capitel finnes f Öreskrif”vet. Med fullfölj den af tvister emellan inVnehafvare af boställen, eller andra pu"blika hemman, å ena, och deras Landtbor, ”a andra sidan, förf ares efter allmän Lag." Detta lagförslag, hvilket, tillika med de vid frågans förehafvande uti StatsRådet oell Högsta Domstolen förde Protocoll, blifvit af samtliga RiksStånden till Lagutskottet remit-i teradt, har Utskottet öfvervägat.
M^sr/^'e/ar oeli Orekve l utökningen oi' llei'08 vigtigo 6nili6t8monno-Ii3l!, ön ot' öfrige, liör okvon omkörmölcle 86>8liiläe om8tön<figlieter; »eli clä Kongl. Noj:t kunne 8ig bocle ok piigt oeli liöjel86 u^^monocl ott 8öIro, genom ö8liocle pen8ion8-on8log, liere-lo <le8se nn okgongne 8tot8-fiäcl8-KerIoniöt6r en lömjilig er8ottning kör «ke inl<om8ter, cle genom okslmä^ogonclet 8ig lieröfvot; töel;te8 Kongl. Noj:t, 80M, i ökv6kN88tömmsl86 meck 8tot8-KAclet8 ^ttro6e mening, 0N8äg clenno ersättning 8liöligen liöro 1i68tömmo8, kör Kerr kUlierre till /j,5oo Iliär oell för Orekve till /j,ooo K:är, i bäcker fororclno, ott ?ro^»8i tion om pen8ioner8 onvi8oncle till nv88nömncle lielo^i 8liulle, 8Zclon 6en kinner krotooollet liilogä, till Kiliet8 8tonäer ofgg. Kx krotooollo, 6. Maak^e. N:o 66. till Iltgf. lien 1,^ koni, '*.!. 10 k. m. KOKOI.. Kongl.
— 3 — För den, s o m är så där tvehågsen, finnes det en liten tur att göra, hvilken verkligen lönar sig, o c h s o m först i år blifvit riktigt tilltalande därigenom, att det n y a präktiga turisthotellet blifvit inredt o c h fullfärdigt. Den gäller i fem dagar o c h kostar på tredje klass 8 kr. Man stiger på snälltåget norrut klockan 9: 40, byter o m en t i m m e o c h 20 minuter o m tåg i Upsala (i f a l l man icke stiger a f där för att bese domkyrkan m. Därifrån har man 10 å 12 minuters p r o m e n a d fram till de beryktade fallen. Per telefon kan man på Turisthotellet beställa r u m o c h åkdon, då m a n hämtas vid stationen i vurst eller droska. Ja, nu är man på rama landet, o c h ändå får man njuta af bekvämligheterna o c h behaget af ett första klassens hotell, där värden hvarken sparat m ö d a eller kostnader för att göra det så angenämt s o m möjligt för de resande. Stora, luftiga rum, präktiga möbler, goda sängar, garderober, altaner o c h verandor, flink o c h treflig uppassning, g o d förtäring o c h en viss känsla af hemtrefnad — h v a d kan man mer begära? Och ändå — hvad är allt detta i jämförelse m e d läget. Hotellet ligger nämligen nästan omslutet af de storartade fallen, o c h den vackra, blomsterrika trädgården sträcker sig längs efter den så kallade » kungsådran », den för laxfisket fridlysta delen af Dalälfvens tre förgreningar. H u r skall m a n kunna beskrifva detta vatten i uppror, s o m m e d sitt döfvande brus o m dagen ålägger den resande att tala högt m e d sitt sällskap för att blifva hörd o c h o m natten söfver h o n o m till en lång o c h stärkande s ö m n?
Härd af Segerstad ålagdt ersättnings-belopp; N:o 120, i anledning af väckt fråga om försäljning af i Landskrona gamla stad befintliga, Kronan tillhörige, byggnader; och N:o 121, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslående af f. d. profoss-bostället vid Westgötha regemente, Backabo N:o 5 Thorbjörns-gården, till boställe åt en särskild länsman i vestra distriktet af Gudhems härad och Skaraborgs län. Från VäUofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 114, med anledning af återremisserna, i fråga om anslags beviljande för den bland Statens jernvägs-byggnader föreslagna slations-gård på Södermalm, äfvensom för reparations-verksläder här i Stockholm. , S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtande N:o 108, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 97, så vidt detta rörer den i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska medico-chirurgiska institutet i Stockholm. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskottets Utlåtanden: N:o 115, angående medels anvisande till lån för kyrkooch skol-byggnader. Bifölls. N:o 116, angående hegardt lån för återuppbyggande af Wallentuna församlings genom åskeld förstörda kyrka. Bifölls. N:o 1L7, angående ett föreslaget lån för fullbordandet af reparationsjemte andra arbeten å Skara domkyrka, samt liqviderandet af kyrkans skuld. Bifölls, N:o 118, angående en för fortskyndande af innevarande års arbeten å vestra stambanan begärd förskotts-summas anvisning, till utgående från Riksgälds-kontoret; Ståndet lät vid Utskottets afgifna yttrande bero.