Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 273, i anledn. af väckt motion om anstånd med återbetalningen af det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under 1840 och 1841 årens riksdag beviljade lån; 254 Den 26 Juli e. m. N;0 274, ang:de löneförhöjning för bokhållaren samt kammaroch husdrångarne vid riksg:s-kont.; och N:o 275, ang:de ytterligare inkomne ansökningar om riksgäldssedlars inlösande. Föredrogs Stalsoch Bevilln.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt. N:o 62, ang:de vissa ifrågaställa förändringar i beskattningsväsendet samt uppbördsoch redogörelse-verket. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Som detta betänk, äger ett ovilkorligt sammanhang med betänk. ang:de skalte-förenklingen, så torde det vara nödvändigt att de båda i ett sammanhang behandlas, och att sålunda det förra må, om det låter sig göra, sättas näst efter det sednare på föredragms-listan nästa lördag. Hr von Hartmansdorff, Aug., förklarade sig vara förekommen af Frih. Tersmeden. Hr Gr. o. Landtm, erinrade alt R. o. Ad. i dag beslutat att StatsUlsk:s utlåt. N:o 242, skulle uppföras sist å föredragmslistan för nästa lördag, och följaktligen nu svårligen kunde beslutas att näst efter samma utlåt, det nu förevar, betänk, borde uppföras. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Jag hemställer att just med afseende å det af Hr Gr. o. Landtm, nu omförmälda förhållandet, detta betänk, må förekomma till öfverläggning i plenum näst efter del dä betänk. rör:de skatte-förenklingen afgöres. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle att såsom Gr. Lagerbjelke föreslagit, Stalsoch Bevilln.Utskms utlåt. N:o 62, må företagas till pröfning i det näst efter afgörandet af StatsUtsk:s utlåt. N:o 242 inträffande plenum. Ropades ja.
Man må ej tro, att en i dylikt afseende tilltalad kunde inför domstol försvara sig med åberopande af någon förklaring af katekesen eller psalmboken eller ens af kyrkohandboken; ty icke någon af dessa tre, den nyare lidens foster, är godkänd såsom symbolisk, och kan aldraminst gälla emot Augsburgiska Bekännelsens eller symbolernas klara ordalydelse, 3:o) Den 28:de (som är den 7:de antitetiska) art. i Augsburgiska Bekännelsen, innehåller, bland många frihetsidéer rörande »Söndagharna och andra sådana Kyrkioordningar, » äfven följande: »Förty then helghe Scrifft haffuer afflagdt (abrogavit) Sabbathen och lärer at alle Mosaiske Ceremonier väl måghe bortläggias, sedhan thet helgha Euangelium är uppenbart wordet. Ock lijkwäl medhan thet war aff nödhenne, förordna en vissan dagb, på hwilken folket kunne weta sigh skola församlas: är thet klart, at Gudz Församling haffuer ther til förordnat Söndaghen, hwilken ock för then orsaken skul synes meer haffua behaghat, på thet at folket skulle haffua ltt exempel om then Christeligha Frijheten, och lära weta, at hwarken Sabbathens eller någhon annor dagz begängelse, är aff nödhen til salighetene.» Om nu deremot någon skulle »offentligen förkunna» den »lärosats», att man borde bålla söndagen såsom sabbat på grund af Guds ord, eller »lijka som thet wore Gudz befalning», och alltså söndagens helighållande komme att »besvära» samvetet; så kunde ett sådant påstående åtalas såsom »mot den rena evangeliska läran stridande», samt ådraga den enfaldige förkunnaren ett års fängelse. 4:0) I samma art. af Augsburgiska bekännelsen läres ock, att man de »tu Regementen, thet Andeligha och thet Werldzligha icke sammanmängia» skall.
Jag har ock derföre för min del, i Tal och vid flere Riksmöten samt i Tryckta skrifter, yttrat den öfvertygelsen, att, till vinnande af Folkstockens, Produetionens och Statsinkomstens förökning samt med detsamma Nationens oafhängeliga sjelfbestånd, fordrades, jemte några allmänneliga Htishållningsstadgar till vissa missbruks hämmande, hufvudsakligast, att all ambulatorisk illa häfdad Svensk jord , hvilken nära till sägande nu är Possessio nullius, eller ingens fulla Ego, må komma uti idoge sjelfegande och orubbelige Svenske Medborgares händer. Jag har ock i den akt och mening, genom ett Dictamen den 24 October, till Protokollet uti 1809 år9 Stats-Utskott, *) hvaraf jag hade äran vara Ledamot, tillstyrkt, att alle Kungsgårdar, de Kongl. Lust-Slotten un. *) Se Ridderskapets och AdeinaProtocoll i December p, io65. 1089. 54» Stats-och Banko-Utskottens Betänkandenl dantagne, skulle, sönderdelade L måtteliga områden, så väl, sorn alla Officers Boställen, då de blefvo ledige, och Kongl. Majus Nådiga bifall dertill vinnas kunde, efter föreslagna grunder till Skatte försäljas. Det så kallade, Upsala Öde, som uti hela Ri* ket var, kringsprida» bevarades fordom oskingradt för Upsala Öfver-Konungars räkning, för att nemligen dermed besörja Hofhåliningen med flera förnödenheter; men, som Ilegenters egna inseende å den spridda kungsjorden ofullkomligt ske kunde, och afraden genom tid efter annaa skedde förläningar, sorn icke alltid efter Konun. ga-Balkens lydelse indrogos, efter hand minskades, så sattes detta Upsala Ode, eller Krono-E< gendom, under allmänna Drätsel-Verkets Styrel-j se, som deraf emottog alla Intrader, och Konungen betjentes sedan till HofSlottsStalloch enskilde behof, med tid. efter annan ökade anslag af Riks-Staten.
Liljencrantz nu yttrat, får jag tillkännagifva, att jag är delägare af Ilypolheksförening, hvaraf jag är Direktör, och om jag icke än vore delägare, påslår jag proc. vara för hög ränta, då nationen behöfver större rörelse-kapitaler, hvilket icke lärer kunna förnekas, för utvidgade odlingsföretag, förbättring af sin jernlillverkning och sina smiden m. fl. ange lägna ändamål. För att vinna denna lägre ränta, är det just som man vänder sig lill utlänningen. Beträffande anspelningen på 21 § Bankoreglemente! och myntvärdets uprällhållande, så tror jag att det endast är Sveriges näringar, som kunna uppehålla detta värde, men ingenting annat. Hr Rosenblad, Bernh.: Hr Bogeman har mycket rätt i den anmärkn. att diskussionen gått vida utöfver den punkt, som är föremål för öfverläggning och detta gör också att jag ej nu vill uptaga Hr Lefre'ns anmärkn. ehuru jag förklarar det jag i mycket med honom instämmer rör:de gamla tiders missbruk i Bankslyrelsen och Bankens förvaltning, äfvensom deri, att oaktadt på senare tider vidtagne förbättringar deri, man icke kan åt Bankstyrelsen ensamt updraga hela pennihgerörelsen i landet, hvarföre jag anser det vara af stor nytta att Privatbanker finnas, som kunna sköta sig. 334 Den 13 April f. m. I afseende å hvad som blifvit yttradt om Hypoth.fören:rne och deras rörelse, vill jag derom upskjuta allt yttrande, intilldess vi komma till den punkt af betänk., som afhandlar den frågan, och endast nu hålla mig lill den föredragna punkten, som angår öfverflyltuingen af Bankens lånerörelse till Riksg:s-kont.
Jag anhåller att detta mitt yttrande må communiceras med de öfrige Stånden samt remitteras till Bevillnings och Oeconomie-Utskotten. Begärdes på bordet. Herr Tham, Wollrath: De stora eldsvådor som ödelf jdt Norrköping och Borås, den skada som genom sådana olyckor drabbar ej mindre ägarne sjelfva, än äfven många gånger deras creditorer och de förluster, som dessa olyckor förorsaka så väl allmänna Brandförsäkrings-Verken, som äfven sjelfva Staten, och hvarom Rikets Ständer nu blifvit erhindrade, genom den af innevånarne i Norrköping och Borås sökta lindring uti allmänna bevillningen böra efter min öfvertygelse föranleda omtankan, till stadgande af sådan byggnads-ordning för Städerna, som i möjligaste måtto kan förekomma dylika förödelser, utan att lägga andra hin - äi6 Den 2S Februarii, der för medborgares rättighet, att sjelfva disponera sin egendom, ån de som åro oumbärliga för bevarandet af så väl grannarnas förmögenhet, som upprätthållandet af det allmänna båsta. Städernas innevånare nöjde sig för i å 2 sekler tillbakars med en vånings trådhus, uti hvilka uppkomna eldsvådor möjeligen kunde släckas; nu äter föranleda yppigheten och hårdén uppbyggandet af trådslott, hvilka vid dylika olyckstillfällen gifva sådan näring åt elden, och genom sin höjd så sprida den, att mensklig hjelp sällan kan hindra dess förödelser.
Då man betraktar de ouphörligt ökade och oroande utgifterne för den allmänna fattigvården, så tror jag grunden dertill vara att söka, till stor del åtminstone, uti den okunnighet och det oförstånd, hvarmed vi från första ungdomen vanvårda vår kropp och det fysiska lifvets organer, och sålunda, förr eller sednare, men alltid i förtid, undergräfva vår helsa och framkalla denna svaghet och sjuklighet, hvilken förlamar och bryter både arbetskraft och arbetsdrift, likasom de, till en del, från samma orsaker härflytande moraliska lyten nu bidraga att befolka våra fängelser. För hvar och eu menniskovän, i synnerhet, blir det allt mera tydligt, likasom hos hvar och en mera bildad menniska, i allmänhet, den öfvertygelsen gör sig allt mera gällande, att man måste genom bibringandet af bättre insigter och uplysning Den 1 December f. m. 31 i dessa afs:den söka afhjelpa ofvan antydde olycksbringande löljder af den stora massans af folket okunnighet uti de mest allmänna och enkla sanitära förhållanden, vid åsynen hvaraf man ofta förvånas öfver huru en menniskas lifskraft icke genast dukar under för så många dåliga och ohelsosamma inflytelser, så grofva felsteg mot naturens enklaste lagar, som deras äro; och om detta allt är sannt, som jag vågar anse, så hemställer jag, huruvida icke både vår pligt och det trängande behofvet påkalla i dessa hänseenden det medel till förbättring, hvilket här ofvan af mig blifvit omnämndi, nemi. den upväxaude generationens bättre uplysning, från ungdomen, uti alla dylika frågor. — På grund af hvad jag nu anfört, får jag derföre vördsamt föreslå, att E. St:r ville hos K. M. anhålla, det K.
Uti särskilda inom Presteoch Bonde-Stånden af Prosten Althar och Riksdags-fullmäktigen Nils Nilsson från Wermlands län väckta och till Utskottet remitterade motioner har blifvit anfördt, hurusom, sedan Kongl. Majit, i anledning 12 Slals-Ulskollels Ullålande, Jt? 158. af åtskillige bruksegares och handlandes uti Wermland gjorda underdåniga ansökning, om anslag af allmänna medel för beredande af en oafbruten transportfarled på Clara eif emellan Munkforssen och Carlstad, uppå tillstyrkan af dåvarande Strömrensnings-kommitté, genom Nådigt beslut af den 16 Mars 1826, med afseende på den allmänna nyttan af en förbättrad fart på nämnda eif, funnit godt att för verställigheten af slussanläggningarne vid Dejeforss och Forsshaga, enligt en af särskilde kommitterade uppgjord plan, af allmänna medel anslå en summa af 100,000 R:dr att, med en femtedel om året från och med år 1827, af strömrensningsfonden utgå med vilkor att ett Bolag i orten bildades, som åtoge sig att icke allenast ansvara för arbetets behöriga bedrifvande och fullbordande efter fastställd plan och under den allmänna tillsyn, som pröfvades nödig, utan ock förnöja alla de ersättningsanspråk, hvilka från vattenverks och jordegares sida kunde uppstå, och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län uti Augusti månad förstnämnde år jemte underdånig anmälan att, efter fullbordad aktieteckning, bolag vore bildadt, anhållit det Ordförande i den af bolagets intressenter valda Direktion måtte utses, Kongl. Maj:t, med gillande af den organisationsplan, som Clara elfs slussbolag för sig uppgjort, genom Nådigt Bref den 19 Oktober 1826 i Nåder förordnat då varande Landshöfdingen J. af Wingård att
Dylta - , - » ^ 16 Detta Werk erkägger desiutom lv.- hwarje Skeppund Swafwel - 24 Dito Dito Vitriol - 4 för hwarje Tunna Rödfärg - 2 af öfrige Dito erlägges endast lör tillwerkn ingen kika med Dylta. Sägor. Se Qwarnar. Sägare, Stampare, Smeder och andre Gärningsmän pa Lander 2 R:dr 24 si eller i 24 Säpe-Bruk 40, 24 och « ' - <5 Tackjerns-Gjuterier eller Rewerberugnar 15 och « 8 Desiutom för hwarje ico:deSkep pundö lillwerkning - e , 5 Di - Den 5 Januarik. Dito Bergsunds Dito - Dettow sörhwarje iOo:destcp:ds Nilwerkning Tegelbruk lill afsalu 20/ 15, io, 5 och Timmerhandlare utom och si Städer, ne som icke äro Borgare 50, zz R:dr 16 st :8 och , Timmeroch Murkarlar t Stockholm och Götheborg l öfrige Städerne Tjärurvräkare. Se Mätare. Tobakspipe-Bruk 20 och - Tobaksplankeurer och Plantageägare 40, LO, i o, 5 och Torpare som pä egen kost utgöra 5 a 6 Dagswerken i weckan - Dito z a 4 Dito Dito 2 Dito , Dito r Dito - « - Torv och Lägenheter, som antingen lyda under Kongsoch Ladugårdar elier pä längre och kortare lid äro afsöndrade frän sin förra Bohlstad, samt för öfrigt all jord ätandet löm ej till wcht hemmanstal är beräknad undantagandes de fä kallade Utjordar, som till farstur Be< wlllning taxeras, betala afgift i likhet med de hemman, hwarmed de närmast kunna jemfäras. TrädgärdSmästare hos Priwate 5, z Uppsyninasmän wid Guifwor. Se Gruf-Fogdar. Uppfäktare. Se Arbetare. Utiordar utan hemmantal 4, 2, i samt Walk och Stampqwarnar.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets under N;o 26 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt Motion, om allmänt, kungörande af Banco-Sedelstockens belopp för hvarje £r, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorde Anmärkningar, till Banco-Utskottet återremitteradt. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomiae-Utskottens under N:o ifo afgifne, samt den 11 dennes eftermidagen på bordet lagde Utlåtande, angående väckt fråga, om inrättande af en Bergs-Schola, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitteradt, hvarefter och sedan Utskorteu deröfver aigifvit förnyadt Yttrande, målet skulle till Banco-Utskottets Utlåtande ötverlemnas. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 9 dennes aflåtne, samt den il i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående de till förstärkta StatsUiskottets åtgärd öfverlemnade BeviWnings-frå» gor j f,.nn Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Memorial tili Beviilnings-Utskottet, i afseende å uppgörandet af Allmänna BeviUainoeos fördelning, öfverlemna. Ut supra* Ben iS April. 09 Justerades Pleni • Protocollen för den 24 sistledne Martii eftermiddagen samt för den 31 i samma månad. Justerades Pleni-Protocollet för den 1 dennes förmiddagen.. Herr Munck of Rosenschöld, Eberhard.• T anledning af mitt tili det nu justerade Protocullet för den 1 dennes gjorde förbehåll, att vid Protocolls-Justeringen fä besvara Friherre Åkerhjelms, Gustaf, till samma Protocoll afgiine Yttrande, torde det tillåtas mig att nu fä uppläsa följande:
Credit upplaget aldrig få sträckas utöfver ett år från den tid Varan infördes , utan densamma inom nämnde tid, antingen åter utföras eller till fullo förtullas; äfvensom värdet a. sådane fulländade Fabrikater , för hvilka den-* 348 BevillningS'UtsSötKts BetänHanden. na förmän är föreslagen ej fä understiga 500 R:dr för hvarje Artikel. Emedlertid mäste alltid, innan någre varor fä pä Credit upplag emortagas , värdet förut bestämmas och.Tullen derefter, vid deras-utgående, erläggas, utan afseende på de under tiden förefailne andi ingar i varupriset. Men i händelse handeln i någon af berörde Städer skulle så minskas, att Tull-.Båkoch Lots medlen icke under tvänne freds år uppgår till meranämnde summa, förlorar sam. ma Stad sin införsel-rätt , intill dess att Stadens Tull-uppbörd åter inbringar denna summa ; och , skulle någon annan af Rikets öfrige Städer så förkofra sill handel , att berörde umgälder/ upphinna det i detta fall stadgade belopp; anser Utskottet densamma böra komma i åtnjutande af denna sålunda utvidgade införsel-rätt, hvarom underdånig anmälan må till KonglMaj:t ingifvas ; och med den sålunda vundna friare införsel rätten bör, efter Utskottets mening, äfven rättigheten till Credit upplag följa , likväl utan att härigenom afses någon förändring i den nederlags-frihet Kongl. Maj:t redan förunnat en del Städer, elier framdeles torde i Nåder meddela andra, Till en ytterligare uppmuntran för Svenska Fabrikerne och försäkran om deras bestånd, har Utskottet ansett jemväl böra bidraga, otn Riksens Höglofl. Ständer behagade rigta sin uppmärksamhet åt möjligheten derpå, att vissa procent af Tullen å inkommande utländska Kläden afsättes t för att användas lill pr»i Bcvillnir.gs-TJtskottets Betänk anderi. xnier för utförseln af dylike i Sverige bevisligen tidverkade , i hvilken händelse den utgående Tullen derå skulle kunna försvinna.
Utaf 1857 års anslag, 150,000 R:dr, för uppförande af fängelser efter cellsystemet ■/■ 30,000: — » anslaget, 130,500 R:dr, för ridoch anspannsm. fl. pgrsedlar åt nya fåltartilleriet 25,500: — (Återstoden utbetald i Februari och Maj månader 1859.)^ » 1857 års anslag, 100,000 R:dr, för nya gevärs anskaffning 19,500: — * 1856 års d:o, 5,000 R:dr, för anskaffning af slag krytshufvar 5,000: — (Återstoden utbetald i Februari 1859.) v 1857 års d:o, 41,000 R:dr, för underhållande af beväringsmanskapets beklädnadsoch utrednings-persedlar - 41,000: — Transport: 6,492,170: 34. 5,215,679: 16. 27,645: 21. 2,600: — 750: — 7,500: — 1,500: — 2,000: — 9,012: 50. 1,937: 50. 15,000: — 16,000: — 3,000: — 5,302,624: 37. - 8 - Transport: Utaf 1857 års anslag till arfvoden och stipendier vid Mariebergs artilleri-läroverk för bildande derstädes af civil-ingeniörer •
Stackars hennes som Aonda, den från bålets flammor räddade prinsessan, fru Eliason som hennes fostersyster nåd, den visan får hon höra alla dagar. » Neméa, fröken Olga Andersson som ormdrottnin» Men hvad gör han af sin stora lön då? » gen Nahakira, och » Södrans » populära älfva, frö- Sofie skrattade småslugt, medan hon ken Lindsén, trår en » grande valse brillante », som torkade de lånade glasen. » Lefver upp den kommer alla manliga hjärtan att klappa med i trefjärdedelstakten. Den okuflige Philéas själf — och mer till, tänker jag. » företrädes med värdighet af hr G. Ranft och » Och nu har han middag för revisosom polisagenten Fix utvecklar hr Hagman rerna? » mycken rörlighet och inlägger god karaktäristik i » Det har han hvart år — men du min de många växlande förklädnaderna. En något mera humoristisk Passepartout än hr Petterson skapare vid sådant lynne som han är, innan kunde visserligen ha varit önskvärd — hvarför den går af stapeln — så var det ifjol också. » ville inte hr Eliason försöka sig? — men äfven » Jaså? Jo! J o! » mumlade vaktmästaren, han gör aktningsvärda bemödanden och förstör i det han för andra gången afprofvade portåtminstone icke rollen. vinet från 1855. 1 måndags kväll deltog själfve konungen med » Det är väl inte att undra pä, » inföll prinsar och uppvaktning i den excentriske klubbhjältens reseäfventyr, hvilka helt visst en god tid Sofie och räckte fram ett glas för att få framåt böra kunna hålla sig i kurs på vår enda sin del af välfägnaden, » först allt bråket i sommarteater. banken och såna tina herrar, som det skall krusas och fjäskas för. » » Hvad tror fröken Sofie en sådan här middag går till? » » En hel liten förmögenhet; men de mesta pengarna ger han ut utomhus, ocb jag tänker ibland, att om hennes nåd visste hvad Ett räknetal. jag vet, så — men hon är kär och vill inte se. » » Usch!
Då Utskottet vidare ansett nödigt att bibehålla tull å sådane förnödenhetsvaror, som salt och sill, såsom varande kassa-artiklar, har jag äfven ansett fullt konseqvent, att tull åsättes ost, som väl ej kan bestämdt anses som den fattiges spis, utan, isynnerhet den som införes från utlandet, ofta är en läckerhet, och får jag alltså yrka en tullsats af 3 öre per & å Ost, alla slag.» Häruti hafva instämt Johan Bergström från Kopparbergs län och E. M. Falck från Skaraborgs län. 10:o af Riksdags-fullmägtigen Carl Ifvarsson från Hallands län: »Enär Utskottet ansett införselstull böra ega rum å den, minst af alla importartiklar umbärliga varan Sall, på samma gång tullfri införsel å en mängd andra, långt mindre nödvändiga varuslag af utländskt ursprung, blifvit föreslagen, samt Ut skottet dessutom antagit, att de inhemska fabrikaterne i allmänhet böra genom tull å med dessa likartade från utrikes ort inkommande varor, skyddas från intrång, men likväl, i rak motsats dertill, ansett det Svenska jordbruket, som väl icke med skäl kan sägas vara af naturen mera gynnadt än fabrikationen i riket, ej vara i behof af enahanda skydd; så kan jag icke gilla de sålunda hvarandra motsägande grundsatser, som härvid gjort sig gällande. Utgår man från den synpunkten, att tullen endast bör betraktas såsom en inkomstkälla för Staten — såsom en beskattningsåtgärd — då, men också endast Bih. till R. St.
Den, som genom försäljning eller utlemnande af veterligen förfalskade lifseller läkemedel ouppsåtligen vållar sjukdom, kroppsskada eller död, straffes på sätt särskildt stadgadt, är. § 23- Bryter den, som till försäljning af gift berättigad är, mot föreskrift, som till förekommande af missbruk eller skada deraf blifvit gifven, eller säljer eller ut lemnar den gift, som dertill oberättigad är, och får någon af giftet döden; dömes till långelse från och med två till och med sex månader eiler straffarbete från Kungl. Majus ISäd. Proposition M 39. och med sex månader till och med två år. Får någon a!' giftet svår kroppsskada; då skall till fängelse från och med två till och med sex månader dömas. Om försäljning eller utlemnande af gift, så ock om olofligt innehafvande af arsenik, galle hvad särskildt stadgadt är. Om barnamord och fosters för drif c ande, så ock om utsättande af barn eller annan, som värnlös är. § 24. Ilar qvinna med uppsåt dödat sitt oäkta harn, vare sig genom handaverkan, eller underlåtenhet af det, som til! barnets bibehållande vid lif nödigt var, och skedde den handaverkan eller underlåtenhet vid födseln eller straxt derefter; dömes, för barnamord, till straffarbete från och med fyra till och med tio år. § 24 4 x Ilar qvinna uppsåtligen och med berådt mod, vid födseln eller straxt derefter, gjort försök att döda sitt oäkta barn, och blef endast genom omständig heter, som voro af hennes vilja oberoende, brottets fullbordan förhindrad, eller har hon, vid födseln eller straxt derefter, utsatt sitt oäkta barn elier det uppsåtligen ifrån sig skilt och i hjelplöst tillstånd försatt, och fauns barnet vid lif igen; varde hon dömd till straffarbete från och med sex månader till och med två år. Fick barnet svår kroppsskada, kan tiden för straffarbetet förhöjas till högst fyra år.
— N:0 157. i anledning af väckta frågor om upphörande af den, skattlagda qvarnar och sågverk asalia, grundränta. N:o 158. i anledning af vackt motion om eftergift af hem - ( *64 ) manet Rannäs Uddagård påförd ränta. VIII. B. 292. A. 328. Ml. U. 525. A. a58. XIV. E. 284. StatsUtskoltets Memorialer, Betänkande!) oell Utlåtanden: — N:o i5g. i anledning af föreslagna förändringar iiti upp? hnrdsförfnllningarna, i hvad de angå afskrifning af efterlyste personers skatter oell ådöinda böter. VIII. B. 292. A. 358. — N:o i6ö; i anledning af väckt motion, dels om anstånd föl' innevånartie i vissa orter af landskapet Dalarne med betalningen, dels afskrifning af skuld för undsättnings-spanmål. — Nio 161. i anledning af motion om öfverlåtelse lill staden Falkenberg af Kronans tullbro öfver Ellhraströmmen. VIII. B. 292. A. 358. — Nio 162. i anledning af motion angående användandet oell förvarandet af öfverskoltsmedlen. — N:ö 163. i anledning af väckt motion angående nedsättning i lösen lör drätige Och öke-dagsverken till å Svartsjölandet belägne kungsladugård och hofstall-ängar. VIII. B. 292. A. 358. —~ Nio 164. i anledning af väckt motion om Kronoparken Ombergs försäljning till skatte. — N:o 165. i anledning af väckt motion örn afskrifning af 1836 års arrende för Ryda kungsgård, eller nedsättning i arfeOdels belopp. VIII. B: 332; A. 38o. XII. U 45. A. 368.