Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse JS:o 106. anlagas utgöra tre gånger pannerymden, då redskap ulan mäskvärmare användes, och fyra gånger pannerymden, då redskap med mäskvärmare begagnas, funnit nödigt att vid alla brännerier införa den endast vid de större brännerierna hittills följda, fullt ändamålsenliga samt tillförlitlig befunna beskattningsmelod, och i öfverensstämmelse härmed beslulit, att allt tiliverkadt bränvin skall på tillverkningsstället uppmätas under tillsyn af kontrollör och algift utgå af hvarje uppmätt kanna; kommande i följd häraf den i afseende på redskapens beskaffenhet antagna skilnaden emellan större och mindre brännerier att försvinna, samt, för bränvinstiliverkning, redskap af hvilken storlek och beskaffenhet som helst att få begagnas, med de inskränkningar allenast, som för kontrollens handhafvande finnes nödiga. I fråga åter om fastställande af ett minimum för bränvinstiliverkning, så hafva Rikets Ständer beslutit, att den minsta tillverkning på dygn, för hvilken anmälan får ske, skall vara trehundra kannor, det tillverkade bränvinet beräknadt efter 50 proc. styrka vid 15 graders värme efter Celsii thermometer, allt i medeltal under terminen räknadt. § 20. (ny 14.)
För seglationen på Mälaren finnas Lotsar i Södertelge och Strengnäs, och den på senare stället statio o nerade Åldermannen, med dervarande Lotsar, hafva tillsynen öfver sjömärkena i Mälaren. Tvenne kanaler, nemligen Hjelmare och Strömsholms, äro anlagda inom Westmanlands län. Den förra är anlagd för att förena Hjelmaren med Mälaren, den senare för att med sistnämnde sjö förena de inom Stora Kopparbergs län belägna sjöarne Norra och Södra Barken. Hjelmare kanals längd är, då dess småsjöar inberäknas, emellan Notholmen vid sjön Hjelmaren och Grafudden vid Arboga å, 11 mil lång och har ett segeldjup af 61 fot. Segelfarten derå började år 1856 den 24 April och slutade den 10 November, » 1857 den 26 April » » den 21 November, » 1858 den 23 April » » den 9 November, » 1859 den 9 April » » den 28 November, » 1860 den 30 April » » den 25 November. Några större reparationer å kanalen hafva under dessa år icke varit behöflige. Djupleken i Strömsholms kanal är 5 fot, och fartygen få lasta till 41 fots djup. Kanalens längd, från Strömsholms lastageplats till inloppet i Stora Barken vid Sembla, är 7 mil, hvarifrån farten på Barkarna till Smedjebacken utgör 21 mil. Segelfarten å denna kanal började år 1856 den 16 Maj och slutade den 15 November, » 1857 den 16 Maj » » den 18 November, » 1858 den 5 Maj » » den 8 November, » 1859 den 3 Maj » » den 21 November, » 1860 den 9 Juni » » den 26 November. Den år 1842 började ombyggnad af Strömsholms kanal har nu blifvit fulländad, så att arbetet afsyna des under sommaren år 1860. Denna ombyggnad har kostat 2,831,117 R:dr 74 öre, hvilken summa på föl jande sätt erhållits: Anslag af allmänna statsmedel .'. 1,125,000: — Dito af Handelsoch Sjöfartsfonden 225,000:
Svea och Götha IJofrätter; Wto 572, angtde verkställd omröstning, i följd af RiksStåndens olika beslut rörtde det s. k. mindre creditivet; Wto 573, angtde verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns mern. Wto 200 upptagna voterts-proposition; Wto 574, angtde verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns mern. Wto 20t upptagna voterts-proposition. Vid förnyad föredragning af StatsUtskts den 8 dennes på bordet lagda meni. Wto 58i, med förslag till votertspropos. , i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om skyldighet för Bruksidkaren Gyzanders sterbhusdelägare att erlägga ränta å deras skuld till statsverket i följd afingåtigen uppbördsborgen, blef den föreslagna voterts-propostn af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs ånyo StatsUtskts den 8 dennes på bordet lagda mern. Wto 582, ang:de arfvoden för riksdagskostnadernas utbetalning. Frih. Rålamb, Claes: Jag anser mig skyldig att vid det nu upplästa StatsUtskts betänk, göra en anmärkning. Vid 1823 års riksdag besörjdes utbetalningen af och räkenskaperne öfver riksdagskostuaderna utaf Stats-cont., och för della åliggande beslods åt den tjensteman inom verket, I2Ö Den 9 Juni. hvilken dermed egentligen hade befattning, elt arfvode af 933 r:dr, oin jag rätt minnes. Vid 1828—3o årens riksdag, då della bestyr uppdrogs åt Riksg.cont., så erhöll den med dessa ämnen sysselsatte tjensteman på fullmäktiges tillstyrkan en gralification af 670 r:dr.
Sedan Direktionen begärt Öfverintendents-Embetets yttrande i frågan, hvilketdera af dessa 3 förslag ansåges bäst öfverensstämma med sjelfva Riddarhusets byggnadsstil och mest bidraga till platsens försköning, äfvensom huruvida något mera väsendtligt kunde vara att anmärka emot de uppgjorda kostnadsberäkningarne, har Direktionen fått emottaga det svar, att Embetet funnit samtliga förslagen utförbara, samt de deröfver uppgjorda kostnadsberäkningarne rigtiga, men att det af Intendenten Scholander uppgjorda alternativa förslaget, som afsåg uppförandet af tvenne mindre paviljonger i tomtens nordvestra och nordöstra hörn ansåges bäst öfverensstämma med hufvudbyggnadens stil, samt antagligen vara af dess arkitekt afsedt, hvaremot, derest hufvudsakligt afseende fästades å frågans ekonomiska del, fördelaktigast torde blifva att å tomten uppföra tvenne större flyglar, hvardera till två våningars höjd, soubassementen oberäknade, i enlighet med en bilogad, af vice Professor J. A. Hawerman uppgjord, samt med byggnadsstilen jemväl öfverensstämmande eskiss, hvilka flygelbyggnader — som exempelvis skulle kunna inredas och uthyras till lokaler för Statens Embetsverk, af hvilka flere vore i saknad af erforderligt utrymme inom kronans egendomar — beräknats kunna verkställas för en kostnad, ej öfverstigande 250,000 R:dr R:mt. Derförutan har, med föranledande af Ridderskapet och Adelns beslut vid förra Riksdagen, Direktionen genom
För den händelse likväl, att Eders Kongl. Majit skulle i Nåder finna, att beslut i berörde hänseende icke bör fattas annorlunda, än i sammanhang med frågan om Presidents-platserne i de öfriga Förvallnings-verken och sedan ledighet af nu ifrågavarande Presidents-embete yppats, blifver det nödigt att, vid beräknandet af Verkets nya Stat tills vidare och i afbidan å en sådan pröfning, uppföra Presidenls-embetet med dess nuvarande löneanslag, hvarefter och sedan en dylik pröfning egt rum, den nedsättning, som deraf kunde blifva en följd, borde iakttagas. 1 fråga om Verkets personal i öfrigt, får jag, under förutsättning af Kongl. Maj:ts Nådiga bifall till Stats-kontorets hemställan om åtskilliga förändringar uti redovisningssättet, ledande lill förenkling uti göromålen, underdånigst tillstyrka, att den måtte fastställas i enlighet med Stats-kontorets förslag, med iakttagande i afseende å Presidents-embetet och lönen derför af hvad här ofvan blifvit yttradt. Hvad beträffar de i öfrigt föreslagna lönerna, så äro desamma icke högre än, så vidt tillgångarne det medgifva, skäligen bör bestämmas, derest det skall kunna stadgas, att tjenstemännen icke tillika få innehafva andra tjenstebefattningar och således lönerne måste vara så beräknade, att de lemna utväg till en tarflig bergning och icke' inom kort föranleda nytt behof af förbättring. De öfverstiga ej heller Kongl. Maj-.ls Prop. om Statsverk. 1850. 11 hvad som redan för Tull-Styrelsens tjenstemän af samma grader medgifvits samt öfverensstämma jemväl i allmänhet med Krigs-kollegii Stat, endast med det undantag, att i detta embetsverk, i anledning deraf, att Staten måst inom de befintliga anslagen inskränkas, lönerne i 2:dra och 3:dje graden måst bestämmas något lägre, än efter den förr följda proportionen graderne emellan annars bordt ske.
Jag anser således förslaget lika formvidrigt som olämpligt, och hemställer, att R. o. Ad. måtte afslå detsamma. Gr. Björnstjerna: Frih. Cederström har förehållit Utsk:t, att det icke yttrat hvilken slags bevakning vore den ändamålsenligaste. För min del tycker jag, att Utsk:t temligen tydligt uttalat sin mening, då det säger, att uppsigten bäst utöfvas af en rörlig bevakning. Vidare säger Hr Frihm, att om anläggnings-tvånget borttoges, skulle derigenom smuggelfartyg lätt kunna inkomma, då det icke vore möjligt för den rörliga bevakningen att, när en mängd båtar på en gång anlände, hindra en eller annan att oantastad passera. Men hvad hindrar att icke äfven nu så kan ske? Der finnas, mig veterligen, inga kanoner vid Blockhustullen, med rätt att skjuta de båtar i sank, som söka att smyga sig förbi. Efter min förmening är hvarje, om än obetydligt, försök att underlätta rörelsen nyttigt, således äfven detta förslag. Skulle åter, till följe häraf, den rörliga bevakningen behöfva ökas, är detta ingalunda farligt. Man har ännu aldrig hört att en tillräcklig bevakning på ett lämpligt ställe icke betalt sig bra. Jag betviflar deremot att något dylikt kan sägas om den nuvarande bevakningen vid Blockhusuddstullen, den der ännu aldrig gjort elt enda beslag. Jag yrkar fortfarande bifall. Gr. Posse, Knut: Utsk:t har i detta Betänk, föreslagit befrielse från en uråldrig skyldighet, ett uråldrigt bruk. Tid efter annan hafva klagomål från allmogen låtit förspörja sig rörande denna sak, och tid efter annan hafva också eftergifter skett. Af de upplysningar, som här blifvit meddelade af chefen för tullstyrelsen, visar sig emedlertid att styrelsen icke anser att indragning af ifrågavarande station bör ega rum. Frih. Cederström har sagt, att det icke vore förenadt med någon större våda för båtar att lägga till vid Blocklmsuddsbryggan, än att på öppna sjön prejas af en bevakningsbåt.
Regeringsformen, meb affeenDe å målens hanö* läggning i konungens åpögfa domfol; Memorialen R:riS 37, 52, 53 och 115; 4:o Uti 29 §. Regeringsformen, i fråga om €rFe*2MiFopS och $M{FopS*val; Memorialet R:o 13; 5:o Uti 49 §. Regeringsformen och 2 §. RiFSDagS*OrDningcn, angåenDe (lagtima RtFSbagS återFomf på befämb tib; Memorialen R:riS 31, 45 och 115; 6:0 RiFöbag&Orbningen, om Urtima RiFSDagat och be ämnen, forn vib bern Funna Fomma unber öfverläggning; Memorialen R:riS 32, 87, 108 och 125; Och forn, betcf enbaf betta ftfnämnba $örjlag fFulle gob* FännaS, fåDattt möjligen Funbe leba Derhän, att vib ett längre ellet fullFomligt uteblifvanbe af (lagtima RiFSbagar, RiFetS ©tärn Ders Motionsrätt ginge férlorab; bafve <3Bt härigenom velat förFlata, att <2Bi antagit De i näfförefåenbe 2:ne punFter upptagna §örjlag, att hvila tin näfta RiFSDag, unber förutfättning, att frågan om (lagtima RiföbagS återFomf på befämö tib bör af bägge ©tats* MaFterna förf vara bifallen, uman bet febnare ^örfaget Fan företa* gas till pröfning; 7;o Uti 50 §. 9vegeringS*^ormen och 3 §. fKiFSDagé*Orbningen, angåenDe utfättanbet af SviFSDagöort; Memorialet M:o 69; 8:o Uti 56 §. 2 mom. od) 81 §.
Kändt är ock, att den nu gällande inmutningsrällen, som enligt 1723 års Forordning sträcker sig icke blott lill alla metaller, ulan äfven lill alla andra mineralier och nyttiga fossi lier, eller hergoch jordarter af hvad namn de vara må, medfört betydliga olägenheter, och ofta blifvit missbrukad till inmutning jemväl af sådana ämnen, som jordegaren hellöff Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 92. 3 för sitt jordbruk, eller af ålder utgjort föremål för jordbrukets binäringar; och dessa förhållanden synas i hög grad påkalla, att den nya författningen varder i berörde hänseende med tillräcklig noggrannhet till innehållet bestämd. Ville man således med Bergslagernes Deputerade bibehålla inmutuingsrätten i sin möjligaste utsträckning, så erfordrades att den nya författningen såsom undantag derifrån fullständigt upptoge alla de slags bergoch jord-arter, som icke utan jordegarens samtycke skulle kunna inmutas, och måhända kunde i sådant fall nu mera aflidne Professor Säfströms, till Bergs-kollegii Protokoll den 9 Mars 1837 afgifna, förslag till dessa undantag vara lämpligt. Men då såväl Bergs-kollegium, sorn Brukssocietetens Fullmäktige, i de nu afgifna förslagen, funnit mera ändamålsenligt, att inmutningsrätten för framtiden inskränkes till de slag af mineralier, som författningen sjelf uppräknar och förklarar för inmutbara, synes denna utväg företrädesvis böra väljas, dock med iakttagande att föreskrifterne erhålla nödig bestämdhet, och att inmutningsrätten icke utöfver behofvet ulsträckes.
Jag hade ieke ämnat Bit göra det, men funnit mig af omständigheterna tvungen dertill. Slutsatsen är, att jag anhåller, det R. o. Ad. endast ville lägga framställningen till handlingarna. Hr Lagerheim, Lars Magnus: Att under liberalismens vingars skydd' de mest egenmäktiga handlingar ofia blifvit bedrifna, vittnar alla tiders erfarenhet, och det loide icke vara någon nyhet, alt symptomer till något dylikt äfven visa sig vid detta tillfälle; men då liberalismens sköna och ädla sida äger så mycket hänförande, att man derför lätt blifver fiestad att glömma denna bedröfliga sanning, är det likväl långt ifrån åtlöje eller ogillande, som bör åtfölja Frih. Cederströms handling i förevarande afseende. Jag tror att icke blott Ständerne, åtminstone deras vida öfvervägande majoiiteter, ulan äfven nationen bör hafva till Hr Frilun förbindelse för den frimodighet, hvarmed han framlagt ifrågakomua handlingar. Const.Utskts ordförande har beklagat sig, att ingen domstol finnes, för alt skilja mellan honom och den, som framställer beskyllningarna. Han äger likväl den domstol, till hvilken han på detta rum så ofta sjelf vädjat, nemi. Svenska folket, och inför denna domstol mäste visserligen ingen mindre än han frukta att framträda. Hvad resultatet af Frih. Cederströms framställning angår, så är min öfvertygelse, att våra former icke medgifva någon annan behandling, än att lägga densamma till handlingarna. Den kommer då till sitt rälta forum, till alla rättsinnade och fosterländska medborgares bedömmande. Gr. Horn: Om ej så munga af de ledamöter, som uttalat sin tillfredsställelse öfver Frih.
De för hälsovården inom Länet anställda läkare och befintliga sjuk vårdsanstalter uppgifvas i sista Femårsberättelsen och hafva varit desamma under nu ifrågavarande år, med tillägg af ett provisoriskt sjukhus, sorn, för bristande utrymme å Serafimer-Lasarettet, måst i hufvudstaden inrättas för Länets sjuke. Vid sjukvårdsanstalterne hafva följande antal personer njutit vård: c »u 3 !? l. banko, hvilka kostnader blifvit bestridda af kurhusmedlen, jemte ett årligt tillskott af 2,333 R:dr 16 sk. banko från Serafimer OrdensGiliet, utgörande dels enskilda donationsmedel och dels hospitalsmedel. Löwenströmska Lasarettet åter underhålles helt och hållet genom enskild donation. I nästan alla socknar af Länet äro ständiga Barnmorskor anställda. Af någon allmännare sjuklighet har Länet under ifrågavarande tre år icke varit hemsökt, utom att i några socknar, isynnerhet närmast hufvudstaden, i slutet af år 1849 och i början af år 1850 smittkoppor voro gängse, dock utan att någon större dödlighet deraf förspordes. Fattigförsörjningen är, i öfverensstämmelse med nådiga Förordningen den 25 Maj 1847, i allmänhet bättre ordnad än tillförene, men kostnaderne derför hafva, särdeles i en del socknar närmast omkring hufvudstaden, blifvit mera känbara. Tiggeri å landsbygden förekommer mera sällan än förut, hvilket väl får ti 1 lskrifvas ett noggrannare handhafvande af fattigvården, som af berörde nådiga Förordning blifvit en följd. Berättelse öfver Stockholms Det inom Länet bildade och med nådigt reglemente år 1844 försedda bolag till försäkring af byggnader och lösegendom liar tillvunnit sig allt flera delägare och större förtroende, så att under ifrågavarande tre år försäkringsvärdet ökats för byggnader med 1,349,260 R:dr och för lösegendom med 741,630 R:dr.
Då man skyd - Den 3o O c lober f. m. 4 '7 dat Landtmannen, Fabrikanten och Handtverkaren mot för mycken täflan, har Utskottet äfven trott, att Boktryckarne voro Svenske undersåtare, som icke endast borde uteslutas från skydd för sin näring. Man har ej belagt utländska böcker på utländskt språk med tull. Jag tror* att man icke gjorde väl och rättvist, om man skyddade alla andra Fabrikanter och Handtverkare, men icke Boktryckare. Jag kan ej ingå på att göra ett undantag för Finland. Finland ät* icke mera en Svensk provins, och vinner nog ändå på sin handel med Sverige. Den, som trycker på Svenska i Finland, bör betala lika dyrt, som om han tryckte i Dannemark. Jag anser derföre, att tull bör äga runi; men om den, som nu är föreslagen, är för hög, är det en annan sak, som genom nedsättning kan hjelpas. Enär Utskottet föreslagit 33| procent för att skydda alla andra näringar, har det ansett obilligt, att här föreslå mindre än 25 procent. Jag hemställer, om icke tull är nödvändig, och öfverlemnar åt Ridderskapet och Adeln alt bestämma densamma. Friherre Cederström_, Jacob: Här synes såsom skyddstullen skulle blifva en hinderlig anstalt för upplj'sningens spridande. Då man får utifrån införa böcker på främmande språk utan all tull, hemställer jag, om det är något skäl, att hindra böcker på 47 H. 27 418 Den 3o October f. m. Svenska språket att inkomma, hvilka dessutom äro tillgängligare för allmänheten. Månne det ej vore lika lämpligt, att Boktryckare yrkade tull å alla utländska böcker, på det de ensamt måtte få trycka äfven dem. Jag afstyrker all slags tull å böcker, emedan den hindrar upplysningens spridande. Herr Lefrén: Vid sista Riksdag då fråga var om tull på konstproducter, stadgades den grund satts, att ingen tull borde hindra culturens välgörande verkningar. Jag kan ej sälta denna fråga under samma cathegori med varuproducter i allmänhet. Svenska Folket har alltid varit angeläget att utbilda sig, och löija sin tid.
Ständers Constitutions-Utslcott den 10 October 1810. Företogs ett af Riksdagsmannen Wessing ingifvet Memorial angående förklaring af 17 § Riksdags-Ordningen: - 228 Riksdagen 1810. »I anledning af 17 § i Riksdags-Ordningen har i flere Landsorter uppkommit skiljaktiga tvistigheter, i det en del Ståndspersoner eller Bönder, som hafva så beskaffade hemman, att de efter denna Riksdags-Ordning ej kunna väljas till Riksdagsmän eller blifva Electorer, alldeles velat undandraga sig all betalningsskyldighet af Riksdagsmannaarfvodet för den valde Härads-Fullmägtigen. Andre åter, något billigare, endast vilja undandraga sig från den dag Riks(dags)-Ordningen är daterad men nästan alle öfrige ifrån den dag, den blifvit i kyrkorne uppläst. I sådant skick om Riksdags-Ordningens mening anhåller jag vördsammeligen hos Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott få upplyst om och hvilkendera af de uppräknade meningarne är den rättaste eller, då alla är obetagit i soknestugan ingå för att utnämna laglig Elector, således alla kunna anses för väljande, ehuru de ej hafva rättighet blifva i närvarande Representation valde; hvilket synes mycket billigt, efter äfven de få njuta de förmoner, en Riksdagsman har sig uppdragit Häradet förvärfva. Örebro den 10 October 1810. Joli. M. Wessing, från Siende och Tuhundra Härader i W estmanland.» Utskottet beslöt, att Riksdagsmannen Wessing skulle lemnäs det svar, att Utskottet ej kan lemna annan upplysning, än att denna §:s tillämpning i särskildta fall är en åtgärd, som tillkommer vederbörande Domstolar, och att, då §:ns stadgande är bestämdt, kan Constitutions-Utskottet icke ingå i pröfning hvarken af den retroactiva verkan, man försökt densamma tillägga, eller af enskildta Personers valrättighet. Expedition N:o 12. Till Riksdagsmannen J. M. Wessing. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft.
Mörner, Carl Göran, förenade sig med Frih. Cederström. Den ao Januari f. m. 3u Till pröfning företogs Bevilln.Utskrs den 12 sistl. Dec. på bordet lagda mern. K-.o 34, i anledn. af RiksStms olika Leslut ang:de grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för tillämpningen deraf. It. o. Ad. beslöt att detta mål skulle punktvis pröfvas. Utskottets förslag att, vid blifvande voteringar, de utsatta siffrorna böra anses endast förslagsvis upptagna. Förslaget godkändes. i:sta art., samt 2 art. 2 $:n. Yoter:s-propos:na godkändes. 4 §'-n. R. o. Ad. antog icke Utsk:s förslag alt Ståndet måtte frånträda sitt beslut i denna punkt, utan godkände votertsproposilionen. 10 § :n. Hvad Utsk. här yttrat, ansåg R. o. Ad. icke erfordra någon åtgärd. 11 §: n. De föreslagna voter:s-propos:na godkändes. 14 §: R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande icke erfordra någon åtgärd. 15 §:n, i hvad den rörer dassi ficationen till minimi-afgifter för ac tettrer och actriser, musikanter, sångare, sångerskor, dansmästare m. fl, som tillhöra öfriga spektakel-trupper. Yoter:s-propos:n godkändes. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. 15 §:n, i hvad som rörer de af Presteoch Borga reSt:n beslutade tillägg om bevillning af arbetsfolk, det af PresteSt. beslutade tillägg om bevillning af arrendatorer, landtbonde r och hälftenbrukare, och det af BorgareSt. beslutade tillägg om bevillningen af artister.
Al b e rt i n a i fiféfiben, a fg i fröa unberbåniqa IpcfontTningar till ben glåbjefFånF, Ijiparmeb ftorfimen målfTgnat Äonungaljufet ocf) ftåberneålaubet, genom fåbeffett af -öané i^ongb ‘JDTantS tteb/e ©on*©on; åfmenfotn att infot Joans? fivonqL $Rai:t. frambära uttrpcfen af ben unberbåniga tacffämfjef, meb fjroilFen fffii emottag gil hättelfen, att mara ben npfobbe SlrffurfTen, vpetfiqen af öfTergotbfonb , Osca r Fredriks ftabbrar roib ben fjogtibliga dopelfe^lcten1, f).milFm ben 28 t ofroanberårbe månab af Oj; berpiffabe». §. 2» ‘tfReb anlebmng af ben forgliga unberrattelfen, IjmilFen -flan» .^ongi. f9?af:t, uti fFrifroelfe ben 18 ‘3Raré ftfrlibne år, 6cl)agat Of; i Piåber meb* bela, cm -pennen .^ongf. JÖogfjet ^rinfcfan Sophia Albertina?, ben 17 i famina månab, timabe frånfälle, fltynbabe <2Bi att, mebelfr en un* berbånfg Slbref, inför -flano 3J?a/:t konungen tolfa 2Bått fanna beltaganbe i £onungaljufet6 ocf) ^ationené biupa fafnab, mib betta forgliga tillfälle, tillföll b af -pan:» ^ongl.
Jag medgifwer förträffligheten af upgiften och såsom Jnwänare i Skaraborgs Län, at derstädes finnes en myckenhet sädan anwändbar jord och troligen flerestädes i Riket; men önskar at behörigt Utskott mätte upaifwa medlen til Odlings och Byggnadskostnad^ - Förslaget, samt utröna om sjelfwa Aboen är rätta Person , som til Krigstjenst bör wara förfallen. Derigenom kunde hända under ett pästäende krig att Den 26 Juli». 6i5 «t Nybygget blefwe obrukadt eller ock swagt brukad! af hemmawarande Hustrun, samt Aboen wid infallande krig lä älderstigen, at han til krigstjenst wore obrukbar; ffulle dä dennne förlora sin nedlagdt möda och en tjenstbar Soldat njuta frukten deraf? Detta wore wäll en orattwisa, jag tror ändamälet likafä wäl winnesom Äboen, fri frän alla andra utlagor, älägges at ständigt hälla Kongl. Majt och Kronan tilhanda en tjenstbar Soldat för ett mot denna kostnad swarande tunneland cultiwabel jord. Remitterades jemte Friherre Me morial til Stats - Utffottet. Hans Eycellence Herr Grefwen och Ordföranden tillkännagaf, det hos honom blifwit anmäldt, at Herr von Lckiultrorilleim, LönI^ci, blifwit i Rikets tjenst utcommenderad, hwarfore Ridderssapets och Adelns Tredje Cla§ anmodades, at äfwen i hans ställe i morgon wäija en np Elector. Upbrots twänne Wallistor rfrän Herrar Electorer för andra Clasten, nemligen til Ledamot i Hemliga Utffottet efter Herr Dbam, Wolratb, och i Bewillninqs-Utffottet efter Friherre kosss och befunnos i deras ställen wara utsedde: Til Hemliga Utffottet. N:o biatt ocb vsx Fullmägtig Friherre Losse, Larl kkenric.