Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mars i Nåder förklarat, att odäckade fartyg af i5 läster och deröfver, hvilka vid inlopps-stationen undergått tullvisitations behandling, må varda befriade från skyldigheten, att, enligt 23 $. i 1835 års Förpassnings-stadga, vid Blockhus-Uddes Tullplats anlägga; dels att vid nämde Udde skall, enligt de upplysningar Ulskotlet inhämtat, redan finnas en brygga, så beskaffad, att de mindre farkoster, hvilka ännu äro förpligtade, alt derstädes sig uppehålla, kunna ulan olägenhet densamma anlöpa. All. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande s N:o j8. 11 Vid sådant förhållande och då Utskoltet anser föremålet för ifrågavarande motion vara af den underordnade beskaffenhet, alt det lämpligast genom anmälan hos vederbörande Auctoriteter kunnat i administrativ väg behandlas, får Utskottet hemställa, att Stefan Anderssons motion må förfalla. Slockholm den 7 Juli i84o. Ank. till Exp. Utsk. den 11 Juli, kl. 4 em< Betänkande, i anledning af väckt motion, om ändring i Kongl. Maj:ts Nådiga Tågordning. Med fästadt afseende å de förändrade förhållanden, hvilka inträffat efter utfärdandet af Kongl. Maj:ls Tågordning den i5 September 1791 , hvars 26 §. innehåller, som orden lyda: ”På landet intager Bonden i dess eget ”rum, så många man, som der kunna rymmas och skall den ordning ”hafvas och hållas, att ej mera manskap inlägges hos den ena Bonden än ”hos den andra, och att den ena ej oftare besväras än den andra.
Då det pensions-belopp af 12 R:dr Banko, som nu vid afskedstagande! beviljades Gemenskapen vid arméen, vore, i anseende lill varuprisens stegring, alldeles otillräckligt till del nödlorftigasle lifsuppehälle för soldalen, helst om han hade hustru och barn, har hos Rikets Ständer blifvit hemställdt, all underhållet för knekt vid afskedstagande! borde förhöjas och utgå med högre belopp i förhållande lill längre tjenstetid. Vid öfvervägande af denna fråga hafva Rikets Ständer visserligen funnit, all deri afskedade soldatens vilkor, lill följd af varuprisens stigande, blifvit i sednare tider i betydlig män försämrade, och att åtgärder följaktligen synas böra vidtagas för att häri söka åstadkomma någon förbättring; men då Rikets Ständer sakna tillräckliga materialier och upplysningar i delta ämne för all kunna bedöma såväl det belopp, som, med hänsigt till de på olika Irfnadsoch tjensle-år beroende högre eller lägre pensionerna, skulle för ifrågavarande ändamål erfordras, som ock i hvad mån Wadstena Krigsmanshus-kassa, utan alt dess bestånd äfventvras eller grunderna i dess förvaltning rubbas, må medgifva någon förhöjning i nuvarande gratialist-underslöd, få Rikets Ständer underdånigsl anhålla, att E. K. jVI:t täcktes låta i della ämne verkställa erforderlig utredning, samt med anledning deraf vidtaga de åtgärder, hvarigenom pensioneringen af arméens manskap må på ett lämpligt och verksamt siitt ordnas. 36:o. I afseende å pensionerna för Gemenskapen vid E. K. M:ls flotta, har hos Rikets Ständer blifvit anfördt, att, enligt det äldsta reglemente lör Amiralitets-Krigsmanskassan af år 1681 erhöll en kapten, såsom förlamad 180 och, såsom orkeslös, 144 daler silfvermynt. om året, hvaremot all gemenskap tillädes, såsom förlamad, 36 och, såsom orkeslös, 24 daler silfvermynt, eller i förra fallet A och i det sednare £ af hvad kaptenen beviljades.
Camphert „ oraffinerad „ raffinerad Caael , „ Credit uplag 100 tfe Canoner se Jern och Metall Cantharides Cantiller Capris Cardernummoi Cardoan se Läder Carotte se Tobak se Flugor W. Inkom mande TullProc. Utgiende TullProc. Transito TultProc. 2 0 1 50 1 100 1 50 1 10 !5 15 1 25 25 15 iga inkom UtgSTrrnmine 1 ndc 5 i 10 Till - 1 ull111 !« 1‘rOC. Proe. Prcc, Cassia fistula J o Lignea J 5 „ „ Credit upjvlae 1 oo t 1 Castagnier 25 Caitunc-r se Väfnad af Bomull . Ci viar 25 Cemertttr.åd se 'Tråd Chagrins-skinti, äkta oberedt 1 n , bered t W. ' 23 „ oakta W O r - J Chartor. T,and ne li S ö, lwftade eller oinkundne Toll fria L. , , inbundne 15 Cili ni Iler CUina „ Ratk omalen „ 11 -malen „ Bot Chocolad Chrystaller se Glas 25 1 2 0 10 25 L Chrysialli Tartari 1 0 Cider 2 3 Citnent W25 3 L Circlar oell Kortpassare WCitroner Citroner, Saft 2 5 10 10 Citroner *93 Inkom Utgå- Tranmande ende sito TullJTullTullPfoc. Proc. Proc. Citroner „ Salt eller chrystalliserad Citronsyra 10 1 , Skal. torra 10 Cobeber 10 Cobolt se Metall Cochenille se Fiirgor L. Coeffurer af alla namn och slag w. 25 1 It. Compasser W. 50 1 L. Confecturer af alla namn och slag w. 30 Coraller „ likta, oarbetade W. 10 L. » >» arbetade W15 Coriander 10 Corinter 10 „ Credit upplag looft. 1 L.
Beträffande å”ter den senare; hysa Utskotten den öfvertygelse, att rättigheten för Tjenare att, efter ”en månads uppsägning och utan afseende ”på Stämmodag, omvexla Husbonde och tjenst ”skulle, långt ifrån att upprätthålla helgden af ^husligt Samfund, snarare leda till dess upplösning, åtminstone befordra Tjenstehjons”classens allmänt öfverklagade flygtighet i ”tänkesätt och duglöshet i handling; hvadan valltså Utskotten vördsamt tillstyrka, att Motionen må varda ajslagen 5:0. Att det i Artikelns 4 §. stadgade ansvar borde skärpas på följande sätt; 44 Lag samt Allm, Besv-.o.Oec. Utsk. Bet. N-.o »'Lockar, öFvertalar eller förleder någor? »'annars Tjenstehjon alt tjensten uppsäga» ”bote Tjugusex R:dr 3 a sk. B:co; för den i ”slikt obehörigt, ärende sig bruka låter, vare »'lag samma. Orkar den felaktige icke bönerna utgifva, straffes med Tjugu dygns Mängelse vid vatten och bröd.’» ’'På de skäl , under åberopande hvaraf »»Utskotten afstyrkt den i 3:dje an'niärknings»'punkten under 6 Art. yrkade tillökning af ”böter, kunna Utskotten icke eller med t.ill« »'styrkande beledsaga den väckta motionen ''om strängare straffbestämmelser i förevaran* ?’de fall. 8 Art. Om flyttning till och ifrån tjenst m. m.’J siler om Tjenstehjon tager värfning &c. &c. Att, som Artikelns 7 §. föreskrifver ; ''det skall, i fredlig tid, anvärfd lagstadd ”Dräng eller Betjent tjena sin Legostäm~ *'ma till slut, om
Kollegium har derföre vid dylika låns beviljande ansett låntagarens personliga ställning böra komma i betraktande, endast såvida som densamma vore af någon vigt för bedömandet af säkerheten i det hela; och då Kollegium i detta sistnämnde afseende sökt iakttaga allt, som kunnat betrygga från förlust å dessa utlåningar, hvilket torde vitsordas deraf, att hittills ingen sådan förlust ägt rum, och icke ens någon anmärkning i hänseende till säkerheten förekommit, torde Eders Kongl. Majit i nåder finna Kollegium icke hafva åsidosatt något af hvad Kongl. Maj:t angående förenämnde medels utlåning i nåder föreskrifvit. Kollegium får derjemte i underdånighet upplysa, att af de 2:ne lån, som under någon tid innehafts af personer, anställde inom Kollegium, det ena numera är, efter uppsägning å låntagarens sida, till fullo — 51 inbataldt, och att det qvarstående utgör ett belopp af 1,500 R:dr Banko. 8:0. I afseende på Revisorernes anmälan, alt någon redovisning öfver användandet af medel, som, genom Eders Kongl. Majrts nådiga Bref af den 12 Augusti 1845, blifvit å handelsoch sjöfartsfonden anvisade, att af Kollegium uppbäras för anskaffande af unions-vapen och flaggor, enligt fastställd ny modell, vid de Svenska och Norska Konsulsoch vice Konsuls-stationer, der Kollegium kunde finna sådant erforderligt, ännu icke hunnit uppgöras, har Kollegium skolat i underdånighet upplysa, att den vidlyftiga skriftvexling med i flera verldsdelar anställde Konsuler, som måste föregå bestämmandet af de platser, för hvilka Kon~ sulats-vapen och flaggor borde anskaffas, derefter förfärdigandet och afsändningen af dessa vapen och flaggor, insändandet af Konsulernes qvittenser öfver desammas mottagande, samt slutligen uppgörandet af redovisningen för de å ifrågavarande anslag lyftade medel, erfordrat en tid, som ännu icke gjort det för Kollegium möjligt att bringa samtliga dessa åtgärder till slut, men att Kollegium förmodar sig blifva i tillfälle att inom några månader härefter afgifva fullständig redogörelse för det
i o n v > . ^7. O. /l/o>N6/'. «/ F^vokoeo^ek ö/ver' körsnärs-^/enc/en , /rrr//6- r'?r/ov //ans r t? §/oe/?/lv6ns ^8/o^r c?en /o 184/. l^srvsrsuäe: Herr krillerrs ^aAS^ö/e/^s^ //ve, 6,-n/>/<6, Orekve /l/o/nee, j?riilerre Äue/ von //o/^e/n. 8dsd8-klääed oell Llreken kolI,snäd-l?ör8vsr8-I>6j)srtern6rid6d, Orskve Tl/ö/ne/' köreclro^ i uililerääniAllLd: 15:o.
Banco för hvarje Riksdaler i silfver, oell för guldet efter det vid utvexlingen gällande pris å Dueater, med tillägg, j begge fallen af den stadgade slagskatten, utgörande för silfver |:dels och för guldet -f?-:dels procent. 3 so. Svenska och Holländska dueater må, så länge sådant finnes för Banken och allmänna penningerörelsen fördelagtigt, i moa af tillgång och rörelsens behof, från Banken utvexlas till det pris, som för invexlingen af dueater, under samma tid, är, såsom i nästföregående §. säges , af Fullmägtige bestämdt. 4:o, Banco-styrelsen vare förbjudet att inköpa guld till Banken, vid de tillfällen, då tillgången deraf uppgår till En Femtedel af Bankens metalliska cassa. Allt silfver, som till Banken, eller för dess räkning, lefvereras, med undantag af controlleradt verksilfver, de äldre Svenska Riksdalerssorterna och sådant utländskt mynt, som erbjudes till omedelbar invexling, efter de af Banco-fullmäglige fastställde pris, äfvensom allt guld, hvilket likaledes varder lefvereradt, med undantag af controlleradt ducatoch arbetsguld , kommer hädanefter att, i likhet med hvad hittills vanligt varit, undergå prof af vederbörande vid Kongl. Mynt-verket, hvilkas deröfver utfärdande attester skola utvisa, ej mindre verkliga beloppet i fint, än äfven värdet i Riksdaler eller ducaler; beroende det af Banco-fullmägtige att bestämma , huruvida silfver och guld under den i allmänhet bestämda lägsta halt må emottagas eller icke. 6:0. Banco-Fullmägtige .berättigas alt, då Bankens säkerhet det fordrar: förpanta Bankens egande inteckningar i fastighet, under vilkor, att den i skuldförbindelserne Banken serskildt förbehållne uppsägningsrätt för liela skuldbeloppet icke får af annan innehafvare begagnas; försälja, till större eller mindre belopp, Bankens innehafvande
Man öfvertalte henne att framträda i det offentliga: och hon började år 1744 utgifva en poetisk års-skrift, kallad ”Qvinligt Tankespel af en Herdinna i Norden.” Den fortsattes till år 1750. Ungefär liktidigt med det första af ”Tankespelen” utgaf hon ur sin mans qvarlåtenskap ett litet band vitterhets-försök, och egnade dem, med en rörande dedication, till ett par förnäma Gynnarinnor i Carlscrona. De verser, af hvilka dessa ”Amaranter”113 till hälften bestå, äro dock i allmänhet bristfälligare, än hennes; de röja långt mera kärlek för Poesien, än förmåga. Det läsvärdaste i den lilla samlingen är derföre dess sednare hälft, som består af prosa; ty här möter oss just den förutnämnda ”Vänskaps-Vägen”. Huru uppmuntrad hon kände sig genom närmare och fjermare läsares bifall, skönjes bäst af den snabbväxande alstringslust, som nu framstörtade med fria tyglar. Under samma tid, som Tankespelen årligen utgåfvos, lät hon jemväl (1744) trycka ”Tankar om Skaldekon”stens nytta, och (1746) en fosterländsk glädjedikt i fem sånger, kallad ”Det frälsta Svea.” I den bref-berättelse om sin lefnad, som hon lyktar vid denna tidpunkt, förtäljer hon ock, att hon ”för Theatern” gjort några försök, som hennes vänner ”funnit förtjena att komma i dagsljuset”; äfvenså, att hon hade ”under händer Lefvernesbeskrifningar, Romaner, jemte en öfversättning på svensk vers af Spanioren Gracians Tillrättakomna Menniska”. Det är mig obekant, om, af dessa arbeten, något eller några – måhända anonymt – utkommit bland allmänheten. Mellertid ser man, att hon var helt och hållet blifven författarinna. Väl skedde längre fram, att den vittra vänkrets, som omgaf henne i de sista lefnadsåren, ansåg hennes första skrifter samtligen för blotta lärospån, dem hon sedermera lemnat långt under sig.
Frih. Cederström, Jacob: Det betänk., som nu är under R. o. Ad:s öfverläggning, är af en vigtig och ingripande natur på nästan alla samhällsförhållanden. Detta liar Utsk. jemväl insett, Jag går nu att upptaga de särskilda punkter af betänk., hvaruti jag anser Utsk. hafva förbisett de villkor, hvarunder de framställda förslagen möjligen kunna blifva verkställbara, och jemväl de punkter, uti hvilka Utsk., efter min öfvertygelse, äfven förbisett t hvad som närmast och lämpligast skulle leda till det åsyftade stora resultatet, nemi. jemnhet i beskattningen medborgare emellan, Utsk. har nemi. afstyrkt de föreslagna åtgärderna att, genom undanrödjande af de skiljaktigheter uti grundskatterna, hvilka dels i anseende till olika jordnaturrcr och dels af andra orsaker kunna egendomarna emellan äga rum, tillvägabringa dessa skatters lika fördelning, å all jord. Jag medgifver visserligen i första rummet, att Utsk. härvid har insett de svårigheter, som måste möta för tillvägabringande af ersättningen för ökade skatter af den privilegierade jorden, oell för bestämmande af ersättningens belopp; men i afseende på det påståendet, att det svårligen skulle stå tillsammans med äganderättens helgd att sålunda tvin - Don 15 Juli f. m. tvinga personer å eria sidan alt af>tå ifrån de lagliga förmåner, hvilka äro fästade vid de af dem förvärfvade egendomar, och, å den andra, att för vinnande af någon nedsättning lili bestämda och vid egendomarnes inköp påräknade årliga utgifter erlägga en capilallösen, sorn äfven, om beloppet finge innestå och småningom amor lerås, för många kunde medföra olägenheter; hvarförutan tvifvelaktigt vore, huruvida nuvar. jordägare skulle linna sig verkligen belåtne med dylika åtgärder, hvarigenom någon egentlig fördel för dem icke uppkomme: så får jag förklara, alt all männa belåtenheten med en jemnare fördelning af utskvlderna, beräknad efter inkomsten, skulle mer än väl ersätta de förskott, som den nu för högt onerernde jorden kotnme alt erlägga, för att friköpa sig från den del af skatten, sorn borde på annan jord öfverflytta*.
Men då det är fråga om giltigheten af Utskts betänk., så är det både min pligt och böjelse att försvara detsamma; ty jag kan omöjligen erkänna, att Utsk. sjelf bort ogilla voteringen. Jag medgifver, att det icke är fullt formligt, att RiksSt:n skola afgöra, om en fråga är laglig eiler icke; men då en Den ai April f. ra. sådan förklaring skall ske, tillhör den lämpligare RiksSt:n än ett förstärkt Utsk., — och jag finner denna sats bestyrkt af Hr Dalmans exempel, om nemi. saken först vid riksdagsbeslutets justering blifvit upptäckt; ty kan det i Stånden förekomma då, så kan det ock förekomma nu. Egentligen begärde jag ordet, för att svara Hr Cederschjöld, då han ville förkasta voteringen äfven i den första frågan. Utgången af denna votering öfverensstämde visst icke med min önskan; men jag skulle hafva handlat mot min öfvertygelse, om jag yrkat ny votering, ty det är ingenstädes föreskrifvet, att 4 Stånds beslut fordras för godkännande af votertspropos:n. Dessa, likasom expeditioner till K. M., äro medelst 3 Stånds sammanstämmande beslut afgjorda. Hr Cederschjöld har häri funnit bevis på vårdslöshet i ärendernas behandling i sednare tider. Jag medgifver, att det är ett stort bevis på underlåten tillsyn, och denna beror på en ordentlighet, hvaraf jag önskade, att R. St. gjort sig fÖrtjenta. Frih. Cederström: Det förundrar mig, att de, som yrka betänkts läggande till handina, gjort det på den grund, att bifall till betänk, skulle kunna vägras. Samma förhållande inträffar i afseende å den förra åtgärden. Således, di någon propos:n måste göras, är frågan, hvilken som är mest förnuftsenlig, och det måste den vara, som sätter Utsk. i tillfälle att rätta ett mistag. Jag kan altså icke frångå min begäran om bifall, utan yrkar votering, i fall man vill fortsatt vidblifva påståendet om läggandet till handkna.
Oaktadt vidtagen behandling, dog djux^et på nionde dygnet efter förlossningen. Grå klapphingst, 19 år gammal, som utan föregånget illamående helt plötsligt störtade på landsvägen, endast ett pär minuter sedan den blifvit uttagen ur stal let, i slutet af September 1858. Dödsorsaken befanns, vid anställd obduktion, vara bristning af ett pulsåderbråck. Grå VaHach, omkring 20 år gammal, svårt angripen af spatt, mycket medtagen af arbete samt föga duglig till något ansträngande göromål, dödades och intogs i Anatomie-salen i Febr. 1359. Grått sto, några och tjugo år gammalt, ännu svagare och mer medtaget än den sistnämnde, dödades oell intogs i Anatomie-salen i början af Mars 1859. De tre sistnämnde hästarne hade såsom äldre inköpts för Institutets räkning i Februari 1848 och i elfva års tid användts till strängt arbete vid åkerbruket, och voro allesammans helt och hållet, hvad man kallar, uttjenade. Ultuna den 15 December 1860. Sjöstedt. G. W., Veterinair-Läkare, Lärare vid Ultuna Landtbruks-institut. Kongl. Maj:ts Befalliiirigsliafvandes i Westerbottens län underdåniga utlåtande ötver de af Rikets Ständers Revisorer år 1860 gjorda anmärkningar vid redogörelsen tor skiftesoch afvittrings-verket inom nämnde län. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Hvad för öfrigt blifvit anmärkt, att StatsSecreteraren har att göra med Armeens material j och Rådgivaren i Commando-mål med dess personal; så anser jag denna dislinction vara oriktig och mycket förvillande; till exempel , hvarje beslut om uppbrott till krig , måste fattas i Stats-Rådet ; men verkställes sedan af Rådgifvaren i Commando-mål. Så förhåller sig äfven med t. ex. frågan om förändring i målet på soldater , hvilken icke kan föredragas i Commando-väg. I afseende på lättheten att utföra krig ge? 54 Den 1 December f. nt. norn denna förening , så tror jag att Folket icke bör vara alltför angeläget , att för Regenten latta tillfället att börja krig. Herr -von Hohenhausen: Då man vid denna Riksdag afskiljt anslagen för Flottorna och Arméen, och derigenom gjort det omöjligt, att begagna hvad som finnes till öfvcrlopps på den ena Titeln , till hvad som fordras på den andra , hade jag icke trott , att man skulle vika så ifrån denna princip , att fordra hos en och samma person så mycken kännedom , att han lika väl skulle kunna styra håda dessa förvaltningar. Den siste värde Talaren har yttrat, att man anfört rangen såsom ett skäl, hvarföre man borde förena Commando-målen och Stats-Råds* målen under en och samma person. Här är fråga om att se sakerna i stort , och då bör man icke taga i beräkning sådana småsaker och enskildta intressen. Herr von Hartmansdorff har tydligen visat, att stora olägenheter uppstå af att åtskilja öfverstyret utaf Material och Personal: att de ögonskenligen böra vara förenade , och omöjligen kunna delas emellan särskildta organer, utan att förlama administrationens gång, eller ock göra den ena förvaltningsgrenen den andra underlägsen; äfvenså att en Stats-Secreterare , såsom Civil Embetsman , icke, åtminstone högst sällan, kan äga den erforderliga sak„ kännedomen i rent militaira förhållanden. Han synes mig således hafva tagit i öfvervägande vigtigare saker och principer, än blotta rangordningen.
» Hertiginnan La Valliére », säger en markisinna, » hade en konung vid sina fötter, men jag har en republikan, jag. Dock skulle jag icke vilja bortbyta republikanen mot konungen. » Och markisinnan Eu-lalie d ' Estelle kysste guldoch silfverarbetaren Armand Cambon. » Hvad blir då idealet af en diktare för Blanche? Jo, det blir Sue, tecknad efter hans uppfattning. » Hans romaner » — säger Blanche *) — » väckte till lif det element, som under året 1848 icke allenast kullkastade Frankrikes tron, utan ock kom så många andra troner att vackla. Han hade lyssnat till ropet ur fängelserna, till arbetarens klagan, till den under i prästväldets och despotismens gissel kvidande, friheten — och öfver fängelseväsendet, p^uperisme-n och jesuiteriet, både det i purpurmanteln och det i kaftanen, kastade nu hans snilles höga eld en skarp, en hotande belysning. Endast en sådan talang, en sådan öfverlägsen talang, kunde frambringa de hemska belysningar, som nu framställa I9: de *) Se Illustrerad Tidning 1857, N: o 33-165 AUGUST BLANCHE SÅSOM FÖRFATTARE. seklets värsta förbannelser i så bjärt motsats till de välsignelser, hvilka kunde utgöra dess styrka. Eugène Sues blick, yttrar en af hans landsmän, har sträckt sig vida, hans flykt omfattar en stor rymd; han lyfter sig och söker omfatta världen; ~ — - han sväfvar öfver hela mänskligheten, predikande återlösningen för dess olika släkten, de där ännu i sitt anletes svett äro nedtryckta till jorden. » Man har sagt, att han älskar att måla lasten, måla gräsligheter. Sannt, men han gör det i en bestämd afsikt.
Uppläst oell godkänd hos Ridd. och Ad. d. 25 Tuni 1818, — Prest-StSlidet d. 25 — —■ ■— BorgareStåndct d. 25 Bonde-Stfndet d. 26 Riksens Ständers underdåniga Skri fvelse angående Medlen till den föreslagne Inrättningen af en Berg-Verks - Skola. Sedan Eder Kongl. Majit genom Nådig Remiss den 7;de sistl. April till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlernnat åtskillige Handlingar i den vid flere Riksdagar hos Riksens Ständer väckte fråga om Inrättning af en Berg-Verks-Skola, hafva Riksens Ständer af dessa Handlinger inhemtat , hurusom, i ämnet aflåtne unde.rdåniga Skrifvelse, Ed. Kongl. Majit först infordrat Dess och Rikets Rergs-Cotlegii underdåniga Yttrande, samt derefter uppdragit åt serskilde Kommitterade, att densamma måtto under benämning af Bergs-Institut anlag - Underdåniga Skrifveher. 54 5 gas i Falun och dervid anställas Professorer och Adjunkter, hvilka skul}e gifva undervisning uti Vettenskaperne, som omfatta Bergshandteringen, hvarvid Eder Kongl. Maj:t beräknat de erforderlige kostnader för Byggnader till 25, ä 30,000 R:dr, för inköp af Instrumenter, Machiner och Redskap m. rn. till 5000 R:dr samt för Böcker och Skrifter till 1500 ä 2000 R:dr, och derförutan årligen (ill Lärarnes Löner, Stipendier och Respenningar jemte Underhålls-kostnader 7,600 R:dr utorn tillökning för Spanmålen under Lönerne. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit samt Kongl. Stats-Beredningens häröfver infordrade underdåniga Utlåtande och öfriga Handlingar vidare innediålla, hafva Riksens Ständer, som. för inrättande afen Praktisk Bergs-Skola vid t 812 ars Riksdag beslutit och vid 1815 års
Intresse-medel 27,516: :— —- Anslag af stats-verket för förlorade armoch last-penningar i Pommern 3,000: Passagerare-afgift 1,970: Extra inkomster 24: Saköres-medel 920: 41. 10. — Utgifter: Gratialer till enkor och barn 29,623: 30. 6. Vidkommande den omständighet, att, enligt hvad ofvanstående utdrag ur räkenskaperna utvisa, pensions-fondens inkomster understigit utgifterna med 3,480 R:dr 6 sk. 1 r:st., saint att gratial-fonden lemnat ett öfverskott af icke mindre än 17,246 R:dr 5 sk. 1 rist, fä Revisorerne hänvisa till sednast församlade Revisorers af likartad anledning afgifne yttrande, såsom fullt upplysande orsaken till detta jemväl under revisionsåret inträffade förhållande. Styrelsen tor a lim ii mia vftgoch vatten-bygg nader. i Räkenskapen är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten oell har ej heller föranledt till någon erinran från Kevisorernes sida. Den utvisar följande förhållande med inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1856: in:t19. Extra statsanslag: Till aflöning och arfvoden 12,900: ' » reseoch undersökningskostnader samt expenser 12,000: Diverse inkomster 24,900: 30: 24,930: Balans till år 1858: Credit. Balans från år 1856: Utgifter: Aflöning Balans till år 1858: Enligt Styrelsens underdåniga berättelse, befanns rid revisions-årets slut den kontanta behållningen sålunda fördelad: F. d. Vatten-kommunikations-fonden B:ko 253: 44. 6. Anslaget till aflöning för Styrelsens ernbetsoch tjenstemän » 1,379: 8. —- Dito till Albrechtsunds kanal » 38: 33. 5.
R:dr 1,338,731: 66. samt behållning å Kongl. Räntekammarens Bankoräkning N:o 3 „ 31,030: 62. tillsammans Runt R:dr 1,369,762: 28; vill Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad vid sistförflutna riksdag egde rum, nu i nåder föreslå Rikets Ständer: l:o att till Kongl. Maj:ts fortfarande disposition må, för behöfvandes undsättning vid inträffande rnissvext eller felslagen skörd, öfverlemnas så väl den hos Rikets Ständers Riksgälds-kontor och på Kongl. Räntekammarens räkning i Rikets Ständers