Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att, under sådana omständigheter, tillverkningen i Lerbäcks Bergsfögderi det oaktadt kunnat uppdrifvas till 7,350 Skeppd., skall härröra af de vackra blåsningar, som, med användande af Nora malm, blifvit gjorde vid Laxå, Skogaholms och Igelbäcks utom Bergslagen belägna Bruks masugnar; och anses Tackjerns-tillverkningen inom Carlskoga-orten med någon båtnad bedrifvas endast vid de hyttör, som finnas så belägna, att de ifrån Nora-trakten kunna fylla deras raalmbehof; hvaremot vinsten af blåsningen vid öfriga hyttorne, hvilka ifrån Persberget i Carlstads Län nödgas hämta sina malmer, skall vara ringa eller ingen. Gjutgods-tillverkningen vid Krokforss i Nya Kopparbergs Socken har i medeltal årligen utgjort 1,300 Skeppd.; och skall år 1835 vid Brefvens Bruk i Askers Socken, för sådan tillverkning, åtgått 1,098 Skeppd. samt, vid Carlsdahls Bruk i Carlskoga Socken och åtskilliga hyttor i Länet, omkring 500 Skeppd. Stångjerns-ti 11 verkningen är för år 1836 uppgifven: i Nora och Lindes Bergmästaredöme till 52,222 Skeppd. i Nya Kopparbergs till 9,788 och i den till Wermlands Bergmästaredöme hörande del af Carlskoga Bergslag till 1,6G0 eller tillsammans 63,670 Skeppd. Hvartill kommer en icke obetydlig tillökning i följd af den åtskilliga Bruksägare i Nåder förunnade rättighet till extra vågföring af hvad de, utöfver det privilegierade smidet, kunnat tillverka. Härvid har jag ansett mig ej böra lemna obemält de bemödanden flera af Ortens Bruksägare, under senare åren, ådagalagt för Stångjerns-handteringens industriella förkofran medelst anskaffande af kraftigare biåsverk och inrättande af apparater för den i härden inkastade luftens uppvärmning; och sedan uppmärksamheten mera allmänt börjat rigtas på bandteringens teckniska utveckling, är ingen tvifvel, att densamma än ytterligare, och hastigare än hittills, skrider till sin förbättring.
Komitén öfverlägges huruvida någon eller några af de i auktionsförteckningarne upförda effekter böra på annor ort uphandlas. Komité-ledamöterna afgifva sine utlåtrn till prot:t, men StationsChefen har ensamt beslutande rätt. Då auktionen, som i vederbörlig tid kungöres i officiella tidningarne, blifvit hållen, sammankallas åter Komitén för att pröfva anbuden, dervid en priskurant från bufvudstaden skall vara tillgänglig. Till det härvid förda prot. anföra ledamöterna sina tankar om anbudens antaglighet, så vida stridiga åsigter derom upstå, hvarefter Chefen beslutar hvilka som böra antagas och låter utfärda kontrakt, lör hvilket icke någon lösen erlägges. Då auktionen rörer Lotsverket, deltager vederbörande LotsDistriktChef i Komitén, äfvensom, då frågan rörer entreprenad å arbeten för detta verks räkning, anbudets antagande åt LotsDirektören öfverlemnas. Båda de förutncde prot:n, af StationsChefen justerade, samt auktionsproLt, af Komiténs samtliga ledamöter undertecknadt, insändes till kontrollerande verket, som derigenom blir satt i tillfälle att bedöma huruvida Statens rätt blifvit, såsom sig bör, bevakad. Föreskrifterna, med afseende på de effekter, hvilka icke utan Den 4 December e. m. 333 K. M:s serskildt gifna Nåd. bifall få uphandlas, äfvensom att någon försäljning af kasserade förrådseffekter, utöfver ett värde af 1000 R:dr b:ko, icke få äga rum, utan att dertill hafva erhållit K. M:s Nåd. bifall, skulle oförändrade bibehållas. /) Försäljning af kasserade fartyg och effekter, hvarom 13 mom. 6 § af Förvaltnms instruktion handlar, skulle således äfven öfverflyttas tili stationerna, på sätt i föreglde punkt föreslås. m) Uprättande af arrendekontrakt för Flottans fastigheter, som få till privata personer uplåtas, tillkommer, enl. sednaste Riksdagsbeslut, ej mer Förvaltmn af Sjöärendena. I detta afseende återstår endast Lyckeby kronoqvarnar, hvarom dock hemställan gjorts till K.
Det har väl varit stadgadt, att vid forsling af Fångar, sorn för svärrre förbrytelser varit lagförde eller dömde, eller för ett våldsamt och listigt uppförande kända, en Kronobetjent alltid skolat vara följagtig , 111. n vid den vanliga KronoBetjemngens, så mycket i senare tider förökade göromål, hor detta Stadgande blifvit på flera sätt gjordt utan verkan, dels genom serkdda, för hvarje täll gifta förklaringar öfver hvad som gjort en sådan Fångens nogare bevakande undtr forslingen nödvändig , dels genom den tydningen , att Fångiöraren, ehuru dertill utsedd, blott genom tillfälligheten att han innehade eller brukade ett till Fångtöring anslaget Hemman, likväl i sjelfva sin egenskap af Fångförare vore en slags Kronobetjent, hvilken egenskap af Kronobetjent, som han sjelf så oskyldigt erhållit, han icke heller dragit i betänkande att öfverlåta på sin Son eller Dräng, någon gäng till och med på sin Hustru eller Piga. Många förnyade brott hafva af de Rymmare , sorn genom denna bristfälliga bevakning fått tillfälle undkomma , blifvit föröfvade * mångfalldiga Rättegångar rörande förvållande till Fångars flygt uppstått, hvaraf följden blifvit, att den, som aldrig bestämdt åtagit sig vissa skyldigheter, och aldrig fått eller kunnat få någon underrättelse pm, hvaruti de egenteligen bestodo , ibland blifvit straffad för ett välment oförstånd, ibland fått njuta okunnigheten lill godo såsom ursägt för ett verkligt straffbart förhållande. Då en noggrann bevakning af de Personer, hvilka den allmänna säkerheten 326
En annan uppteckning ifrån ~S. Småland~ förmäler, att det var en torpare-son, som gick vall uti skogen med byns fä. Då mötte honom en jägare, som red på en hög häst och hade tre stora hundar. Hundarne voro långt starkare än andra hundar, och kallades Bryt-jern, Slå-ner och Håll-fast. Huru det nu var, fick vallpojken de tre hundarne; men det är ett tal ibland folket, att jägaren, som gaf honom dem, icke har kunnat vara någon annan än Oden sjelf. Vallpojken tog derefter orlof ifrån sin tjenst, och gaf sig ut att söka rätt på kungens dotter, som blifvit bortröfvad. Under färden mötte han en gammal käring, som sade honom vägen. Men prinsessan satt fången i ett stort slott, som var väl förvaradt med lås och bommar, och borg-herren hade utsatt sitt bröllopp med den fagra jungfrun, att firas några dagar derefter. Svennen fick nu mycket bekymmer, huru han skulle slippa in i borgen. I sådan akt gick han fram till väktarena, och begärde tjenst att skaffa villebråd för gästabudet. Männen jakade härtill, hvarefter pojken drog till skogs och fångade mycket vildt. Emot qvällen kom han åter, och blef nu insläppt i borgen. Men om natten lockade pojken sin hund, Bryt-jern, lät honom bana väg, och trängde så fram genom dörrar och bommar, till tornet hvarest konunga-dottern satt inne. Vid bullret vaknade borg-herren ur sin sömn, och kom dragandes öfver gården med vapen och folk. Men svennen ropade sina begge andra hundar, Håll-fast och Slå-ner. Der blef nu en blodig lek, och striden ändades icke förr än svennen vunnit seger, och fått hela borgen inne. Sedan prinsessan var frälst, rustade sig vallpojken i ordning att draga hem till den gamle konungen, som var jungfruns fader. Under vägen fick han bestå ännu en kamp, emot en hofman som ville bortröfva prinsessan. Men svennen hade godt bistånd af sina hundar, och gick bort med seger. Slutet var, att vallpojken fick konunga dottern, och blef efter sin svärfaders död herre öfver hela riket.
Att de af den lägre Betjeningen, hvilka kunna räknas till tjenstehjons-classen, eiler såsom handlungate äro att anse, så framt de upphunnit oftanämnde ålder, eller varit i5 år i tjenst vid Kongl. Hof-Staten, måga kunna tilläggas pension i mån af tjenstetiden enligt förestående puncter, men i annat fall endast få gra tdica-» - Stat s-TJ tskottets Betänkande ii. 33 tificalioner, svarande mot Lönen för högst étt år från den tid tjénsteh upphörer, hvarunder de kunna antaga andre tjenster eiler utvägar för sin bärgning; och 6:0 Att för öfrigt såsom allmänt stadgande gäller, att ifrågavarande pensioner icke kumla erhållas eiler måga åtnjutas af Ämbetseller Tjenstemän, Hof-fruntimrner eiler någon af Betjeningen, som innehar eller får tillträda lika eller högre lön eller pension på Rikets Ordinarieeller Indragnings - Stat, vid något af cleKongl, eller Furstlige Hofven, eller ock på något publikt Verks Stat; Men om lonell eller pensionen, som sålunda innehafves elier er hålles, icke uppgår till det belopp, hvartill nu föreslagne pension skulle bestiga, må skillnaden åtnjutas på Allmänna IndragttingsStaten; Och för öfrigt må icke i beräkningen af den lön, som grundlägger pensionen, ingå andre förmåner, såsom Boningsrum, Ved, Ljus, Eqvipager, utfordring för hästar eiler kostpenningar m. m. Till Riksens Höglo fl. Ständers bepröfvande öfverlemnas detta vördsamt; Och lara Riksrns Ständer, om förslaget bifalles, hos Kongl. Maj:t i underdånighet an 4:de Sami. 5 Band 3 34 Sta t s-Utskottets B e t ä n ka rt d e ft. hålla, att detsamma målte varda i Nåder g i liacFl, för att i förekommande fall tjena lill efterrättelse. Slockholm den 24 September i8a3. N:o doq. Ankorti dérs 4 October iSjj.
Hör, der tonar en ny kör, drömmande, klagande liksom hela skapelsens sorg vid Balders död. Men hvilket under! Bland de frimste i sångarhopen sthr ju Balder sjelf lifslefva.ncle, Balder i sin allra första ungdom, en h g, smärt ynglingagestalt, ljusliitt, finhyllt, med ett ädelt formadt hufvud och det äkta nordiska tycket öfver sig. Xen det var ej det rika, blonda haret och den ljusa hyn, som gjorde honom till Balder för dig, det var uttrycket öfver det blida anletet. Hur tydligt minns du det ej an i dag, fast 3 årtionden gått sedan du såg det den första och enda gangen. Och lin kan du förstå det, fast du ej fattade det då, att det var denna renhet och själsadel, som lät barnet instinktlikt ana en Balder i den okände ynglingen, ana att derinom bodde krafter, som ville lefva och dö i ljusets och sanningens tjänst, ana att Loke skulle i honom få en mäktig fiende. Detta var det, som fängslade din fantasi, och som gjorde att dina undrande barnaögon ej mer lemnade honom och att hela konserten från den stunden fick en annan prägel. Den blef mänsklighetensj vårens, hela natnrens offerfest till Balder, firad vid oskuldens och fromhetens altare. Och det] &amp; g ett segerjubel i ungdomsskarans Baldershymner, som tydligt talade om hoppet att denne nye Balcler skulle lefva och aldrig nås af Höders pil och Lokes list och att allt som var af Asablod skulle blomstra upp med nytt lif och. krossa Jötunernas slägte. ni På hemvägen ville du ropa till alla du mötte: Balder? Vet ni att han kommit tillba.ka från Hel till jorden igen " Men du anade att de ej skulle tro dig, fast det var ju s&amp; sannt, så sannt. Och så behöll dn din glädje för dig själf, och ingen, som shg den lilla beskedliga, stillsamma flicdrömma om att hon kan i detta kristliga samhalle, k~~ncle umgicks ined s % hedniska tankar. Så gingo dagar och veckor och sommaren var nästan halfliden.
N:o 46. konstant, att ingen med detsamma för ögonen och med någon kännedom om andra förhållanden i orten kan betvifla detsammas fortfarande för en mycket lång framtid. Antalet af lärjungar vid detta läroverk är för närvarande visst icke så stort, men de aldra flesta ynglingar, som der inträda med bestämd föresats att genomgå läroverket till slut, utgöras af sådane, som vilja erhålla en möjligast fullständig elementar-bildning, för att sedan vid universitetet fortsätta sina studier och bereda sig för inträde i Statens olika embeten och tjenster, bland hvilka de flesta ännu fordra någon kännedom af klassiska språk. De ynglingar åter, som icke vilja förskaffa sig en så kallad lärd bildning, nöja sig antingen med att genomgå folkskolan, eller, om de verkligen söka inträde vid läroverket, qvarstadna de vanligen icke längre än till den tid då de skola beredas till sin första nattvardsgång, till följd hvaraf antalet lärjungar på reala linien, som företrädesvis begagnas af dessa lärjungar, både i allmänhet är obetydligt och särskildt i 6:te och 7:de klasserna högst ringa. För att med siffror visa rigtigheten af detta påstående beder jag få här uppställa en jemförelse för de sex sista åren mellan antalet af latin-liniens och real-liniens lärjungar såväl från 3:dje klassen, der de båda linierna delat sig, som de båda liniernas olika lärjunge-antal i 6:te och 7:de klasserna, hvilka klasser just konstituera läroverket såsom ett högre. Latin-liniens lärjungar Real-liniens lärjungar från 3:dje klassen: från 3:dje klassen: Latin-liniens lärjungar Real-liniens lärjungar i 6:te och 7:de klasserna: i 6:te och 7:de klasserna: Vår - Motioner i Borgare-Ståndet 1865. Vårterminen 1862 2. Vårterminen 1864 1. Höstterminen 1864 1. Häraf synes, hvilket öfvervägande antal latin-liniens lärjungar utgöra i jemförelse med reala liniens.
Under sådana omständigheter synes det mig vara allt skäl att stadna vid den summa, som skulle tillfalla honom, för den händelse han skulle underkastas afdrag af en fjerdedel af sin lön till förmån för sin vikarie, hvilken summa motsvarar hvad Utsk:t föreslagit; och får jag på grund häraf anhålla om bifall till Utsk:ts hemställan. Hr Stråle: Med anledning af hvad Gr. Mörner anfört, ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att äfven om Hr Hård klefve af sjukdom förhindrad att sköta tjensten under så lång tid, att vikarie dertill måste förordnas, qvarstår han dock i full besittning af sin bostad och en del af sina närv:de förmåner. Således hade han uti dessa förmåner full ersättning för det afdrag på lönen, han i så fall finge vidkännas. Genom en pension af 2,000 rdr komme han således ej att få bättre vilkor, utan snarare något sämre, än om han tjenade qvar och läte tjensten bestridas af vikarie. Hur man således vänder frågan, synes mig billigheten bjuda, att Hr Hård vid afskedstagande! tilldelas en pension af 2,000 rdr, och får jag således vidblifva mitt förut framställda yrkande. Hr Montgomerie-Cederhjelm, Robert Nils Germund: Såsom af Betänlct synes, äro pensioner begärda för ganska många af fångvårdens tjenstemän. Ingen enda af alla dessa personer har dock uppfyllt de för civile tjenstemän i allmänhet föreskrifna vilkor. Men då den först omförmälde af dem nästan uppfyllt dessa vilkor, har Utsk:t för honom tillstyrkt en pension motsvarande fulla lönen. Deremot har jemkning egt rum med afseende Den 8 Maj. 130 å alla de derefter omnämnda, såsom mig synes på ganska goda grunder. Jag vill nu ej upprepa de skäl, som föranledt Utskrt till en sådan åtgärd, utan inskränker mig att yrka bifall till den före v: de punkten. Frih. Cederström, Rudolf: Hedrande och berömvärdt må det väl vara och så anses, att chefen för fångvårdsstyrelsen varmt ifrar för sina underordnades bästa.
Då jag yrkat, att de af Sta'sUtsk. föreslagna 1,200 rtdr måtte anslås till lön åt fångpredikanten i Malmö, så har jag fästat mig vid den förhoppning, att denna correct.-inrättn. skall i framliden få en sådan organisation, att dervar. prest icke må fåfängt bemöda sig 0111 fångarnes förbättring. Hr Ribbing: Utom hvad den siste talaren yttrat, får jag anmärka, i afseende på hvad Hr af Grubbens anfort, att just hvad han framställt, att de unga prester, som blifva fångpredikanter, måhända alltför häftigt företaga sittarbete, torde vara orsaken till att de snart tröttna, då de ej lyckas. Det gifves ett nit, som oupphörligt arbetar i lugn verksamhet, men också icke förtröttas, och det är ett sådant nit, som correct.-inrättn:na behöfva. Jag vidblifver således hvad jag yttrat. i:sta punkten. Litt. d. Hr Ribbing: Då Utsk. framställt den önskan att, så vidt ske kan, vid de å Carlsborgs fästning varande pion ni cevers bestraffning malte anbefallas sådana med gällande lagar och författningar öfverensstämmande åtgärder, att kostnaden för fångarnes forsling kunde undvikas; så tror jag, De ii i5 Ma j f. In. alt i denna önskan, ehuru försigtigt den är framställd, då den likväl uttrycker en önskan att de åtgärder, sorn styrelsen vidtager, mätte vara med gällande lagar och författningar öfverensstämmande, ligger något opassande. Om man har sig bekant, alt det finnes lagar och författningar, som bestämma, huru bestraffningarna skola ske, att de nemi icke få ske pä de ställen, der pionniererne äro, utan att de måste verkställas, — såsom t. ex. med allmänna kyrkoplikten, — i orten der brottet är begånget; så skulle en sådan önskan, sorn den Utsk. föreslagit K.
Hö Ingefära: torr syltad . ... f lnstrumenler: fältskärs-, mathematiska, optiska, fjsiska och navigations-, med eller utan fodral, alla slag, derunder inbegripna monterade optiska glas samt barometrar och thermometrar musikaliska: flöjter, klarinetter och oboer guilarrer och lutor violer ,. i . violonceller och kontrabasar valdhorn och trumpeter postoch signalhorn trummor och pukor klavér och positiv harpor fortepiano: tafflar samt stående s. k. kabinettsflyglar flygelspeldosor Anm. Utgöres inrättningen af Guld, Silfver eller Sköldpadd, tu II helland tas liela dosan såsom arbeten af nämnda slag. orgelverk ej specificerade, förtullas lika med sådana bland ofvanuppräknade, hvarmed de närmast kunna jemföras. Anm. Särskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 procent af värdet, Inventarier, skepps-: nya, ej specificerade, icke hänförliga till husgerådssaker eller beklädnadspersedlar brukade, å förolyckade eller sjöskadade utländska fartyg Ister, alla slag Jern: gjutet: tackoch barlastsamt kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor Qvantitet för Tullberäkningen. skålp. skålp. Riksmynt. R:dr. | öre. Fritt. Fria Indigo; se Färger. Insekter; hänföras under Naturalier. Inslrumenter, handtverks-: se Verktyg, ej specificerade. Ipecacuanha; hänföres under Apotheksvaror. Jalappa; hänföres under Apotheksvaror. Jern, gjutgods lill maskinerier eller delar deraf; se Redskap. Jern, gjutgods, finare, såsom nålar, kors, ringar, kedjor m. m.; hänföras under Bijouteri-varor. Förslag lill Tulltaxa. 311 Qvantitet för TullberäkInförselstull. Jern: ningen.
N:o I8a6 Herr koclc, Lernclt MiHielnr, General-Adjutant, Ofwerste, Ridd. af Swärds-Orden. Upplästes följande: Kongs. Majsts Nådiga proposition till Riksens Stander angående understöd för TackjernSBergslagerna, gifwen Skockholms-Slott den i November 1829. Dä Kongl. Majst uti en Nådig proposition till Riksens Ständer af den 7 sistledne September föreställde dem angelägenheten af en ffyndsam hjelp för Westerbottens Läns genom kriget lidande Jnnewänare, yttrade Kongl. Maj:st tillika den önskan, att en sädan hjelp framdeles kunde sträckas äfwen till de Närings-Jdkare, hwilkas allmänt nyttiga werksamhet endast derigenom kunde underhållas och be« främjas. — Med den tillfredsställelse, som hwarjo weoermäle af Riksens Ständers wälwilliga afngter Kongl. Majst gifwer, har Kongl. Majst emouagit Zjerde Vand. N:o l, 2. under - 4 Den 2 November underrättelsen om Riksens Ständers beslut att med» dela Westerbottens Jnnewänars ett Län pä förmon, liga willor af 52,002 Riksdaler Banco. Kongl. Majtt har uppskjutit att ytterligare anlita Riksens Smnders ömhet för nödlidande Medborgare, och deras sorgfällighet att för framliden bewars ät Samhället destas idoghet, intill dest stadgad fred skulle bereda Riksens Ständ-r en möjelighet, att härutinnan uppfylla Kongs. Maj:ts önskningar. Nu dä den flutna freden med Ryssland är bekräftad och de dryga kostnaderne af kriget emot denna magt upphört, anser Kongl. Maj:t sig böra af Riksens Ständer äska något understöd för en af Rikets wigtigaste näringar: tackjerns-tillwerkningenz hwars talrika Jd, kare igenom flera olyckliga tillfälligheter, dem de icke kunnat afwärja, blifwit bragte i den yttersta förlägenhet.
Likaledes har Borgare-ståndet, under den ll:te och 25:te i denna månad, till Stats-utskottet remitterat 2:ne motioner af herr C. Valley, angående infriandet af ålskillige, 3:ne sterbhus tillhöriga riksgäldssediar å ett sammanräknadt belopp af 145 r:dr 32 sk., hvilka sedlar sedermera blifvit till Utskottet aflemnade samt vid deras af vederbörande anställde granskning befunnits riktiga och före preskriptionstidens slut inlösningsbara; bestående desamma af en sedel å 50 r:dr, 8 å 10 r:dr, 4 å 2 r:dr, 7 å 1 r:dr och 2 å 16 sk. Vidare har Utskottet i dag från Preste-ståndet emottagit remiss å doktor J. A. Säves motion, angående inlösandet af en riksgäldssedel å 10 r:dr, hvilken skulle tillhöra en gammal tjenstepiga inom motionärens pastorat samt af Riksgäldskontorets kommissariat befunnits riktig och före preskriptionstidens förlopp ovilkorligen inlösningsbar. I öfverensstämmelse med Utskottets uti ofvanberörde utlåtanden yttrade och af Rikets Stander godkände åsigter rörande enahanda förut gjorde framställningar, får Utskottet, under åberopande af hvad dessa utlåtanden innehålla, jemväl tillstyrka, att de trettioen riksgäldssediar, å tillsammans 235 r:dr 32 sk., motsvarande etthundrafemtiosju riksdaler 5 sk. 4 r:st. banko, hvarom nu är fråga, må af Riksgäldskontoret inlösas, samt att den för deras inlösen Förstärkta Stals-Utskollels Memorial, N:o 527. 3 erforderliga summa må få utassigneras af den på nyssnämnde kontors räkning J\s 2 i Rikets Ständers Bank innestående behållning. Stockholm den 27 September 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 28 Sept., kl. 8 f. m. Memorial, angående verkställd omröstning öfver 2:ne i Statsutskottets memorial JYi 319 upptagne votering spropositioner.
Registrator,- tillika Actuarie-syssla. Inom Controlloch Revisions-Afdelningen'. 1 Bokhållare-syssla vid vecko-afslutningen. 2 Bokhållare-sysslor för Controllen mot De positions-Afdelningens Kamererare. i o Fjerde Tjenste graden' Åtta serskilda arfvoden för trägnaie göromål, å ioo R:dr Boo.- åtföljande dessa arfvoden födande tjenster, nemligen: Inom Deposition s-Afdeln ingen'. 3 Contorsskrifvare, deraf 2:ne vid emoltagningen och en för de olika formulärens numerering, ullemna.nde och anteck - Banco-Utskotte's Memorial, N\o ij5. Inom Lane-Ad fe'ningen'. 2 Contors-skrifvare-tjenster, deraf första skrifvare-tjensten vid Guldoch Silfvei-belåningen och skrifvare-tjensten vid Låne-Afdelningens Allmänna Diarium. Inom Lane-Canzliet'. i Canzlbt-tjenst för Canzli-Commissariemes biträde. Inom Boks1utsoch Ekonomi-Af de1 ningen'. i Ende Contors-skrifvare-ljensten derstädes. Inom öfver-Styrelsens Expedition: i Den ende Canz.list-tjenslen derstädes. 87 Serskilda löner, anslag och arfvoden för befattningar, som icke tillhöra någondera af ofvanupplagne tjenste-grader. Gardes des Medailles, Lön - 200. Brandmästare, Lön 15o. Ersättning för ökade hyres-koslnader, i följd af skyldigheten att bo i Bankens granskap .100: 25o, Till Conducteuren eller den, som biträder Ekonomi-Chefen med upphandlingar 100. Till Extract-ai beten samt lönlösa Extra Ordinarie tjenstemäns uppmuntran i5oo. Till sugning, huggning och upj bäring af ved . 48o. — 1 o,88o.