Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t funnit hvad Rikets Ständer härutinnan hemställt, dels icke vara erforderligt, dels icke kunna bifallas» 85:0 Förändrade grunder.för uppskattande af Sågqvarnar samt Walkoch Stampverk, jemte hemställan, örn ny skattläggning ej må ske, då liera.mjöl<jvarnar på ett ställe sammanbyggas. I afseende på förra frågan har Kongl. Maj:t, under den 29 April i83o, utfärdat Nådig Kungörelse; och hvad den senare beträffade, har Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den ig Junii samma år, förordnat, att, då tvänue eller flera å ett och samma hemmans egor belägna Tullmjöl-qvarnar med behörigt tillstånd sammanbyggas till en, ny skattläggning derå icke må ega runi, så vida icke större eller flera par qvarristenar, än förut i de serskilda qvarnarne varit begagnade, vid den nya qvarnen insättas» 86:0 Ett vid reglering af åttonde Hufvudtiteln lemnadt anslag af 8000 R:dr Banco årligen, att användas 1000 R:dr till löneförbättring åt Tjenstemän vid Stuterien och 7000 R:dr till Hästafvelns förbättrande.
Enligt Rikets Ständers, vid denna Riksdag meddelade, serskilda beslut i fräga om återbetalningen af det, för sänkning af sjön Ökvattnet inom Skellefteä socken af Westerbottens län, förre Expeditions-fogden, Kronolänsmannen C. J. Moritz beviljade och år 1845 utbekomna lån å Tvåtusen R:dr, får, under fortfarande skyldighet för låneinnehafvaren att erlägga den förut stadgade räntan af tre procent, sagde lån under en tid af tio år, räknad från innevarande års början, till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas med en tiondedel utaf ursprungliga lånesumman, så vida för denna kapitaloch ränte-inbetalnings behöriga fullgörande ställes sådan säkerhet, som af Fullmäktige godkännes. STOCKHOLM, tryckt nos isaac marcus, 1851. Stats-Ulskollels Utlåtande, M 509. t J\i 309. Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Aug. 1881, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af erhållne ålerremisser å Betänkandet , J\s 247, i fråga om löneförhöjning åt nuvarande Biblio thekarien vid Linköpings Gymnasiioch Stifls-Bibliothek. (C. A.) Förenämnde Betänkande, deruti Stats-Utskottet hemställt, alt väckt motion derom, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att åt Pastor L. Wiede måtte beviljas en personel löneförhöjning af 266 R:dr 52 sk. Banko årligen, att, så länge han innehafver Bibliothekarie-tjensten vid Linköpings Gymnasiioch Stifts-Bibliothek, utgå af reservationerna å det på allmänna indragnings-staten uppförde anslag för emeriti-löner vid elementar-läroverken, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, men återremitteradt af Presteoch Bonde Stånden.
Bergsskolans föreståndare, hvilken upplyst, att antalet, af inträdessökande elever i skolan, sorn var 19 till lärokursen 1853 — 1854, 24 till kursen 1855 — 1856, 21 till kurserna 1857—1858 samt 1859—1860, 23 till kurson 1861—1862, uppgått till 36 till kursen 1863—1864 samt till 31 till kursen 1865—1866, af hvilka, enär inom nuvarande lokalen endast 20 platser fuunos på ritsalen och 21 på laboratorium, öfverskjutande antalet måst förvägras inträde, ansåge, vid sådant förhållande, en utvidgning och förändrad organisation af' skolan af behofvot oundgängligen påkallad och tillstyrkte fortfarande, för sådant ändamål, skolans förening med Teknologiska Institutet; hvaremot andre läraren, Professoren Bagge yttrat sig, äfven under förutsättning af en förändrad organisation af läroverket enligt af honom gifvet förslag, för skolans qvarblifvande i Falun; och har Bergshauptmanncn vid Stora Kopparberget E. Bergman förklarat sig instämma uti de af Bagge uttalade åsigter.
användas som gymnastikdräkt, Skolflickor klaga ofta öfver att » gymnastiken är tråkig ». Men när man frågar dem hvarför, får man vanligen till svar: » Ahja, själfva gymnastiserandet är ej tråkigt, men omklädningen är så besvärlig och tröttande. » Och däri ha de fullkomligt rätt. För dem, som använda Dräktreformföreningens skoldräkt, går deuna omklädning däremot fort och lätt: de taga af sig klädningskjolen, byta om skodon, och så äro de färdiga (fig. 2). A propos skodon skulle jag vilja säga ett par ord om dessa plagg, som för så många skolflickor äro riktiga pinoredskap. Det ser nästan ut, som om flertalet mödrar anse det vara en samvetssak att skaffa sina döttrar fula och förstörda fötter. Flickornas kängor äro nämligen så inrättade, att de användas ömsom på höger och vänster fot; dessutom äro de skarpt tillspetsade i tårna. Detta har till följd, att tårna klämmas ihop, och att liktornar bildas. Dräktreformföreningens skomodeller äro gjorda med olika formade skor för högra och vänstra foten, så att sulans form motsvarar fotens trampyta. Eftersom fotens inre kant är högre än den yttre, är ofvanlädret rymligare åt inre kanten. Klackarna äro naturligtvis breda och låga. En gång hörde jag en mamma yttra, att det var » onödigt pjåsk » att låta flickorna ha skor med olika form för höger och vänster fot; och jag fruktar, att många komma att begagna samma uttryck om hvad jag nu säger, nämligen att strumporna ej äro alldeles skuldlösa till den ofason fötter i allmänhet äga, och att det skulle vara ganska förmånligt, om strumporna förfärdigades efter 263 pas, det desäa rader skola förmå åtskilliga mödrar att, nu när de utrusta sina döttrar för skolkampagnen, låta dessa få en lätt, bekväm, praktisk och för hälsan nyttig dräkt. Vi skulle bestämdt icke ångra, om vi i detta afseende frigjorde oss en smula från konventionalismens tvång, så att vi i stället för att fråga: » Hur brukas det? Hur^klär fru X. eller fru Z. sina barn? » i första rummet tänka: » Hvad är bäst och nyttigast för våra döttrar? » Gurli Linder. Barmhärtighet. Skiss af Fig. 3.
H o s hvarje människa ligger nedlagdt e n längtan efter vederkvickelse, ej blott till kroppen, utan äfven till själen, och då v i söka bereda våra mindre väl lottade medmänniskor d e n förra, hvarför försumma v i den senare o c h ej minst viktiga? Underlåten därför icke v i d stundande helg att öfverst å » jultrafven », s o m sändes till torpstugan, lägga en b o k, illustrerad tidning eller dylikt. i grytan skall försiggå enligt gammal g o d plägsed. I ordnade l e d tågar familjen parvis u t i det i dag särskildt inbjudande köket m e d sitt prydligt dukade b o r d å hvars midt tronar e n — härd kaka bröd, omgifven af finare brödsorter, smör, korf, sylta, salt kött, ost, smörbakelser o c h ölflaskor m. m. Husfadern tager n u den hårda » kakan », bryter den i lika så många delar s o m antalet af hans » husfolk », gifver åt hvar o c h en sin del med orden » G o d jul », riktade till hvar o c h en särskildt. Härefter försiggår doppningen o c h brödet fortares. Denna julsed kan blifva en gripande akt, beroende på det sätt hvarpå brödet utdelas. D e t är e n kärleksmåltid, där husfadern påbjuder enighet, frid o c h kärlek f ö r d e n väntade julglädjen, o c h d e s o m mottaga brödet liksom förpanta sig till uppfyllandet af detta påbud o c h ikläda sig därigenom ett visst ansvar för högtidens värdiga firande, hvilket alldeles icke utesluter d e n yrande barnaglädjen, s o m är ett af julens förnämsta privilegier. Dorothé. J U L M U S I K.
Skuldsedlar, om bestämmande af en fixerad cours, hwarester betalning deraf man och man emellan kunde ste, Mars 554. Skydds-Cabellkn, om tryckning deraf, Sept. 874- 98o. — om afstrifter deraf, Sept.- 981. 982. 989. io2Z. — uppläst, Sept. 1081. logr. Skyld stapsleder; se Äkcenstap. Skrifrrelser, Riks - Förcständarens nädiga; se Riks» Föreständaren. — Konungens nädiga, om BondeStändets »vägran att tilläta fin Taleman underteckna Regerings-Formen, I»n8cZ. — med sanetion ä Riddarhus-Ordningen, Apr. 167. Se widare Swar. — Riksens StänderS samt NiddcrstapetS och Adelns underdäniga; se Expeditioner. Skäne; se Flygsand. Skänfla Lavalleri Regementernes reducerande till Infanteri, prov. ii2Z.'i6iz. i?83. Skällsta Husar-Regementet, om upphäfwande af den derwid inrättade Ercrcitie -Esguadron, plov. 1129. ,620. 1768. Febr. izzi. tzkänste ofrälse Jordoch Bruksägares anhållan om rcprcsentatjons-rätt, I»>i. zoo. Lleöläcdriincl, ducker-! Ureckriv, yttranden, Maji 56.69. 70. Smälands Dragon-Regementes Exercitje Esguadron; i66 Register. se Skänsta -Zufar - Regementet. — reducerande till 2n! anseri; sc Skänska Lavalleri-Regementerne. von 8noitzk^, OusMk, yttranden, Sept. I3Z. 455.
N.o 1. och classifieation, Hemmans utbrytning, nya Kyrkogårdars och Begrafningsplatsers inrättande, m. m., hafva, på andragna skäl, vunnit Nådig stadfästelse, hvarförutan Kongl. Maj:t för nya Kyrkobyggnader och äldre Kyrkors sammanbyggande, då sådant i öfverensstämmelse med Församlingarnes rätt och begifvanden, samt intygade locala föi’- hållanden, funnits böra ega rum, beviljat flera Församlingar, som deraf befunnits i verkligt behof, understöd, medelst collect och stambok. Då det derjemte icke undfallit Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet, att klyfning af vidsträckta Pastorater, serdeles i de Norra Provincerne, medförde fördelar både i religieust och oeconomiskt hänseende, hvadan ock Kongl. Maj:t år 1818 föreslagit Rikets Ständer, att sådana Kyrkoherdeoch Capellans-bohl, som derigenom tillkomma, måtte tilläggas enahanda friheter och förmoner, som de af ålder varande åtnjuta, men hvartill Rikets Ständer ej trott sig böra i hela sin vidd samtycka; har Kongl. Maj:t likväl omfattat de tillfällen, då slika gagneliga delningar kunnat befordras, samt för ändamålet beviljat alla de förmoner, som pu Kongl. Maj:t kunnat bero; och har Kongl. Maj:t desto hellre härutinnan gått Församlingarnes önskningar till mötes, som Kongl. Maj:ts Nådiga Berätt. N.o 1. 15 Kongl. Majrt med tillfredsställelse erfarit deras berömliga omtanka och nit, att jemväl med egna uppoffringar söka åstadkomma en förbättrad Religions och Pastoral-vård.
Ankare, tomma tillh Arbetsredskap och gröfre verktyg Backar, tråg etc., se träarbeten Bikupor, tomma eller med bi Bleckslagarearbeten Borrspån Bröd, färskt eller torrt Buteljer, tomma Böcker, inbundna » oinbundna och annat tryckt papper Cacao , Calico Chocolad Fat, tomma Fernissa, på fat » på flaskor Fisk, färsk » torr Flyttsaker Fogel, skogs-, död Frukter, utländska, alla slag » inhemska Fyrverkeripjeser Fönsterglas i kistor Glasvaror, ej specificerade Grafstenar Grifflar Gryn, utländska, alla slag » inhemska dito Hagel Halm Hjul och axlar för jernvägar Hö Is Kakel Korta varor Kryddor Kärl, koppar» metallLinfrökakor Linnevaror, finare » gröfre Löf, alla slag .. Marmorblock, finare ; » gröfre Mjöl, alla slag Mossa, trädoch berg Mätaretunnor och kärl „ Möbler, gröfre, af allmogens tillverkning Ostron Pepparkakor _ Patentglas, se inventarier för skeppsbehof ‘. Pipor, leroch krit„ Porslin Pottaska Ris, hopbuntadt Rörtopp Sirup Skiffer .• Slöjde, gröfre, såsom brandstegar, takrännor, hälkar, marknadsstånd m, m. Enligt nådigst fastställd taxa. Sk® kunna icke a banan transporteras. Krut, tändstickor eller andra lätt antändbara och eldfarliga ämnen få icke till transport å banan aflemna*, utan att förut vara till stationstjenstemännen uppgifvet. Från och med den rista September ncdsattes afgifterna för öfvervigt ä bagage sålunda, att hvarje l:sta och 2:dra klassens passagerare äger afgiftsfritt medföra bagage, vägande till och med 100 ti och hvarje 3:dje klassens passagerare till och med 50 tt.
Svar p&amp; sina friigor skaffa sig alltid barn på nlgot sätt, derom kunna vi vara förvissade. De fragor, som barn en gång satt under debatt, slappa de ej, förr an dn kommit till klarhet. Fru Fitinghoff säger i företalet till " En liten värld bland fjällenn, att en mor bör tacka Gud, att hennes älsklingar .hos en moder kunna söka f&amp; svar p l sina spörsm&amp;l. Haraf skulle man väl draga den slytsatsen, att det icke är i en barnbok, som den frågan bör debatteras, huruvida anglarna kommit med den lille nyfcdda brodern, eller om han hittats i forssen. Det ar emellertid den tolfåriga ' Elsa, som upplyser sina syskon om sanningen och meddelar dem, hvad hon f %tt veta af sin mor. Hvad som härom säges, det är sagdt, både fyndigt och h t, och vi tro, att mer än en mor kunde hafva htskilligt att lära deraf - men i en barnbok bör det efter vår mening icke stå. Barnböckernas innehalll ar ju något, som vi önska göra till barnens egendom, något som de sinsemellan kunna glädjas A t .och tala om, och just derföre önska vi, att frigor af s&amp; ömtalig natur, som de ofvan omtalade - de må vara aldrig sil va1 behandlade - má vara derifrån bannlysta. Om dem bör en mor tala med sina barn - ej barnen pal egen hand. Akt vi å andra sidan gfven önska storkhistorierna förvisade ur barnliteraturen, det torde falla af sig sjalf. Hvarföre fru Fitinghoff vidare i sitt " Bibliotek för barn och ungdom7 ' upptagit berättelsen om något så abnormt, som att den fyraårige Helmer blef förälskad i en ung flicka och dog af kärlek - det kunna vi omöjligen förstå. Är berättelsen sann, så torde den möjligen kunna intressera iakttagare på det psykologiska området, men ej barn. D % fru Fitinghoff kan bjuda våra barn på så verkligt goda och förträffliga berättelser som t. ex. " Violan och " Huru Lill-Valle vardt Stor-Vallen, hvarföre skall ' hon ej sikta och sålla litet nogare?
Ad:s Elektorer. Hr Brakel: Sedan Riddarh.Utsk:t afstyrkt min motion i afs:de på bänkmans-valens afskaffande, återstår för mig ej annat, än att för R. o. Ad. föreslå följande förändring af 18 § ltiddarh.- Ordmn, hvilken innehåller huru med bänkmansoch elektorsvalen skall tillgå. Denna förändring lyder, som följer: »Sedan Riksdagen blifvit af Konungen ä Rikssalen öppnad, skola, nästa söknedag derefter, så vida Plenum Plenorum icke å samma dag är anbefaldt, R. o. Ad:s närv:de ledamöter, med undantag af de i 41 § R. O. upräknade personer, välja inom sig samfäldt in pleno 25 Elektorer och 5 Suppleanter, att i män af afgång blund Elektorerna inträda. När sä mångå Elektorer afgått, att endast 20 återstå, välje R. o. Ad. ånyo 5 Elektorer och 5 .Suppleanter, efter föregången anmodan derom af Landtm, in pleno samt derefter gjordt anslag. Alla andra Elektorer och Nämnder, som till särskilda befattningar, enligt R. F. och R. O., erfordras, väljas, efter derom dagen förut skedt anslag, af Ståndet samfäldt in pleno.» I händelse R. o. Ad. skulle antaga denna af mig föreslagna redaktionsförändring af 18 g Riddarh.Ordmn, så torde R. o. Ad. sedermera finna lämpligt, att åt Riddarh.Utsk:t updraga att utarbeta de små förändringar, som deraf kunde blifva en följd. Det torde kanske vid detta tillfälle vara obehöftigt att uprepa alla de skäl, som tala för de direkta elektorsvalens införande; derom 390 t De n 21 Dc (ernber. Tior så mycket förut pa detta rtim blifvit ordadt, att jag är förvissad om, att hvar oell en af Eder, Mine Hrr, redan i den saken har stadgat sin öfvertygelse. Men, oaktadt det kan synas mindre behörigt, anser jag dock det vara min pligt som motionär att ånyo upträda i detta ämne.
Banco, deremot, ”enär Räntegifvarne i Länet alltsedan sista ”Riksdag löst Räntehöet och Halmen, den”na Byggnad sedermera varit alldeles obe”gagnsd; i anseende hvartill RiksMarskalks”Embetet i underdånighet hemställer, om ”icke densamma, såsom icke vidare behöflig, må, till undvikande af Underhållskostnaden, få försäljas, eller, enär Byggna”den icke på något sätt vore till gagn ”för Strömsholms och Kungsöhrs SlottsStat, ”det föga tillräckliga StatsAnslaget för sam”ma Slott, befrias från all utgift till underhåll af omförmälde Lifstallbyggnad.” ”1 följd af Eder Kongl. Majrts Nådiga ”remiss har StatsContoiret häröfver infor”drat ÖfverStyrelsens vid Stuterierna un”derdåniga utlåtande, hvilket härjemte fokas , och får för egen del följande under”dåniga yttrande afgifva.” ”Enligt ofvanåberopade Nådiga Bref af ”den 26 April 1814• Unde ifrågavarande ”Stallbyggnad å Kungsöhr vid då skedd ”reglering, hvarigenom den der varande ”Stuteri-inrättning sammanslogs med Strömsholms, funnits umbärlig och, efter bygg - Den 19 December, t. dj, 4*9 "nådens värderande, blifvit på Auction ut”buden, mea som något antagligt bud derå ”icke gjordes, täcktes Kongl. Maj:t, uppå ”de till berörde reglering förordriade Comi”terades underdåniga hemställan, tillåta, att "densamma för Värderingssumman 3oo4 R:dr ”20 sk. 4 r:st, som skulle användas till ”nya byggnaders uppförande å Strömsholm, ”finge inköpas utaf StatsVerket, för att dels ”begagnas till upplagsrum för det RänteHo ”och Halm, sorn ifrån Westmanlands
samt Murraij-, att, enär andra punkten af de rörande sedelskrifnings-ersättningens utgående stadgade vilkor och förbehåll, på sätt ofvan förmäles, innehölle, att ersättningen skulle upphöra för de tjenstemän, hvilka efter den 1 April 1848 blifvit eller blefve till högre tjenst befordrade, så följde deraf, att den tjensteman i kamereraregrad, som erhållit eller erhölle befordran till kommissarie efter den 1 April 1848, ginge miste icke blott om den i förhållande till lönen högst betydliga inkomst, Bankens kommissarier tillförene hade alt påräkna, af småsedelskrifniugen, utan till och med om den till lägre belopp bestämda ersättningen; att grunden för detta stadgande naturligtvis skulle vara, att den befordrade förmodades komma i åtnjutande af högre inkomster, som ansåges godtgöra honom för den förlorade ersättningen, men att detta så mycket mindre vore händelsen med Murraij, som, enligt hvad han i ansökningen ådagalagt, inkomsterne vid den af honom nu innehafvande kommissarietjenst knappast uppginge till hvad han redan före sin befordran i löneinkomster inom verket åtnjöt; hvarföre och då Murraij dessutom, på grund af Banko-reglementet, som förbjuder Bankens kommissarier att annan befattning innehafva, mäst lemna en tjenst utom verket med 800 r:dr banko i årlig lön och han följaktligen underkastat sig en icke Banko-Utskottets Utlåtande, A: o 2f. 9 ■icke så ringa pekuniär-uppoffring för den idé, iian ansåge för den rätta, att nemligen tjenstemannen uteslutande åt,ett, verk borde egna sin tid och verksamhet, det förhållande således icke med Murraij inträffat, sorn måste antagas ligga till grund för siadgandet att den, sorn befordras till högre tjenst, icke vidare eger att sedelskrifnings-ersättuingen åtnjuta.
Huru ringa mina förtjenster således än må vara om Museibyggnaden, så hindrades likväl, genom min mellankomst, byggnadens upförande på en bristfällig grund och efter en plan, som, efter min upfattning, i allo var förkastlig, både i och för sig och i det hänseende att det med B.. Stms anslag åsyftade mål aldrig kunde dermed upnås. Det kan ock med temlig visshet förutsättas att, om jag underlåtit detta, om på samma plats der Museum nu står, vi haft att skåda en vidunderlig byggnad med remnade murar, otillräcklig dertill för sitt ändamål, skulle jag nu fått upbära det skarpaste klander just ifrån samma håll, hvarest man nu gjort sig all uptänklig möda för att upleta någon sida, hvaremot ett anfall kunnat rigtas för hvad jag i detta hänseende, efter bästa förmåga, velat verka till sakens bästa. Det sätt, hvarpå frågan i StatsUtskrt blifvit behandlad, gör mig berättigad till denna slutsats. — På min ofvannämnda underd. framställning följde K. Bref af den 12 Oktober 1850, af innehåll, att K. M. funnit godt i nåder förordna att byggnadschefen, »utan hinder af K. M:ts, under den 13 December förlidet år i nyss berörde afs:de meddelade beslut (om inskränkning af byggnadsplanen), eger att vid arbetets utförande ställa sig nämnde ritningar i deras helhet till efterrättelse.»
Detta om Utsk:s sätt att gå tillväga, och till försvar för Ulsk:s åtgärd alt framlägga en -del af lagen till B. St:rs behandling. Beträffande åter innehållet af Utslcs förslag, så upstår den fråga: har Utsk. gjort rätt i att föreslå borttagande af 2 gamla straff, som i vår hittills gällande lag varit bestämde. Utsk. ansåg sig i detta afseende höra ställa sig Regeringsmaktens och R. Stms beslut lill efterrättelse. Vid 1815 års Riksdag öfverlemnade K. M. till R. St:r Kommiterades utlåt., hvari Kommiterade, i anledn. af det dem lemnade updrag, hemställde, huruvida skamslraffen och de fysiskt affliktiva straffen borde afskaffas, och i underd. skrifvelse förklarade B. St:r, ”att rättsläran och en vis lagstiftnings grunder talade för den af Kommitén yttrade åsigt, hvadan oek Kommitén hade att föreslå sådana bestraffningar, som instämde med tidens hyfsning, och sorn, skiljde från förflutna tiders barbari, voro afpassade efter en bättre bildning, till uplysning och känsla hos hvarje individ af dess eget värde”. Snart hafva 40 år lilländalupit efter ett sådant af R. St:r fatladt beslut, hvilket äfven vidhölls vid Riksdagen år 1844, då R. St:r godkände lagförslaget, i fråga om principerne, och bland desse äfven uphörande af kyrkoplikten samt spö- och ris-straffen. Afven vid 1847 års Riksdag godkändes della, emedan, i anledn. af LagUtsk:s förslag, om uphörande af dessa straff, ingen anmärkn. förspordes inora representationen. Utsk. Ilar således icke kunnat annat än tillstyrka borttagande af dessa straff. Hvad offentliga kyrkoplikten beträffar, beslöto B. St:r jemväl år 1841, på JustilioeOmbudsmms framställning, dess uphörande, hvilket beslut B.
Såsom tillägg vid 16r § af nu gällande Eevillnings-Stadga, har Utskottet ansett sig böra upptaga Studerande vid Carolinska och Elever vid Technologiska Institutet; äfvensom, enär bland allmogen personer, som beredas till Herrans Nattvard, ofta med svårighet erhålla tjenst derföre, att, oagtadl deras tid npptoges för christendomskunskapens inhemtande, husbonde vore lika pligtig ansvara för deras sorn andre tjenstehjons bevillning, Utskottet ansett befrielse från afgift efter 1 Art. böra ega rum för det året, då de beredas tili Herrans Nattvard, änskönt de fyllt 18 år; och får, med afseende derå, tillstyrka den förändring, sorn Utskottets förslag i 143 § utvisar. Uti en hos Högvördige Preste-Ståndet väckt motion, liar Herr Doc-, tor Björkman anfört: att, enär flere Sockneskolor redan skola finnas, grundade på testamenten eller inköpta frälseräntor, hvilka användas till Skolans underhåll och aflöning åt Läraren, men, enligt Bevillnings-Stadgans 2:a Artikel, af dessa anslag ad pios usus, fordras bevillning, såväl af Skolan för eganderätten och rusttjenstmarkerne, sorn af Skolmästaren för löneinkomsten 24 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N-o 12. så vida den öfverstiger 200 R:dr, motionären derföre ansett sig böra yrka, att sådane fromma stiftelser hädanefter må åtnjuta fullkomlig befrielse från alla afgifter efter a:a Art., och icke endast en sådan, som nu efter 163 § 6 momentet medgifves; hvaröfver Prostarne, Herrar Ödmann, Astrand, Ljtli,» Doctor Wallin, samt Contracts-Prostarne, Herrar Sylvan och Hallström sig yttrat.
135 nåd vid lastageplatsen Hästholmen i Tollstads Socken , Lysings Härad af Östergöthlands Län, bifölls; N:o 5g, i anledning af Herr Lindqvists, såsom Fullmägtig för Jönköpings Stad , från Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterade Memorial, angående låneundetstöd af allmänna medel till hamnanläggning vid Jönköpings Stad, biföll». S. D. Föredrogos å nyo följande Utlåtanden: ijo Stats samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottens: N:o 116, i anledning af erhållna aterremisser å Utskottens Betänkanden, Niris 78 och 74, angående lindring eller understöd för Rustoch Rotehållare inom Jemtland, biföllsJ N:o 117, i följd af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o g5, i anledning af gjord hemställan om de Skånska Infanteri-Regemen - 'i36 Prot. Utdrag den 27 Januarii 1800. tenas befrielse frän, Garnisons - tjenstgöring under fredstid, lades till handlingarne, 2:0 Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottets: N:o 175; x anledning af én ny motion om konstbränneriredskaps flerfaldiga sammansättning, bifölls} Njo 176, rörande vackt fråga om underh sökning, huruvida brännvin, tillverkadt af potatoes och med konstbränneriredskap, vore, mer än annat brännvin, af skadlig egenskap, bifölls» S. D. Upplästes Högvördige Presfe-Stån» idets Protocolls - Utdrag, för den 25 dennes, hvarigenom de öfrige Riks - Stånden blifvit inbjudne att förena sig uti Preste - Ståndets beslut, att anmoda Stats - Utskottet att inom den 3:dje nästinstundande Februarii till RiksStånden inkomma med sitt Utlåtande öfver Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om lättad utväg till lånbidrag åt fastighetsegare 5 Prat.