Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tjenstehjon f örsvara, som Tjenste. hjonets arbete eller uppassning behof ver, ”det städslat och till thy lön ut Jast samt ”dess tjenst nyttjar och om dess kost och ”bergning försorg draget-} samt i 2 jjj.: att, ”vid Tre R\dr 16 sk. böter, Husbonde ej får 3’ldta hos sig skrifva någon, som i hans ”tjenst ej nyttjas och hans underhåll och ”lön ej njuter etc., hvarförutan Husbonde ”skall för hans Krono-utskylder ansvara, ,’Vid elt sådant förhållande, och då förrbe”rörde så kallade Försvarssedlar icke äro att ”anse såsom i Lag godkände bevis, att de”ras innehafvare äro i tjenst hos utgifyaren, ”samt härtill kommer, att, derest Utskottens ”nyssnämnde Förslag varder antaget, dylika ”försvarssedlar hädanefter förlora den egenskap ali kunna försvåra, sorn missbrukei 38 Lag-tomt Allm.Besv, o Oec VitL Bet. A’.o Si, ”och förtydningen gifvit dom ; så. väga Ut. "skutten tro, att alla de åtgärder, som pd "Lagstiftning bero, äro vidtagne och fåre”slagne, till hämmande af ifrågavarande ”oordning , hvilken det på vederbörande an* ”kommer alt i laga väg beifra?' ”Slutligen och hvad beträffar den, i of”vanberörde måtto, för publique Verk och ”Inrättningar yrkade ansvars-förbindelse ; så ’’och alldenstund dessa Verks och Inrättningars Styrelser icke stå i samma förhållande •'till deras vaktbetjente, sorn enskilde husbönder till tjenstehjon , och Lego-Stadgans •'bestämmelser icke ega tillämplighet vid frå’’gor om rättigheter och skyldigheter, som ”af föreskrifter i serskildt utfärdade Instrucinner bero; fördenskull kunna Utskotten "icke d Motionen bifall tillstyrka.
I alla Bevilln:s-förordn:s §§, der det varit fråga om sammansättning af Taxeringseller Pröfningskomitéer, har Utsk. så förändrat författningen, att det skulle blifva jemnvigt emellan de serskilda klasserna, såväl på landet som i städerna, och icke Borgerskapets ledamöter kunna öfverrösta alla andra, eller följaktligen bringa beskattningen till en sådan ojemnhet, hvarÖ H. 32 498 Den 16 Maj. öfver man f. n. klagar. Här åter har Utsk. upgjort förslaget så, att af 26 ledamöter, som skalle finnas i Pröfnings-komitéen, äro 14 Borgare, och följaktligen öfvervigten lagd hos dem. Det måtte icke vara rätt. Jag hemställer derföre att denna § må så ändras, att ledamöterna i komitéen utgjordes af t. ex. 4 Adelsmän, 4 af PresleSt. och 7 Ståndspersoner, samt de öfriga Borgare. Derigenom förblefve väl Borgrarne talrikare, än något annat Stånds ledamöter, men den gifna öfvervigten vore likväl tagen från de förre hvaremot förhållandet nu är omvändt, såsom jag redan sagt. Jag anhåller allisa att § mätte återremitteras. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gahr.: Jag kan icke fatta Hr von Hartmansdorffs anmärkn. Såvida 12 är mindre än hälften af 26, så måste de öfriga ledamöternas antal vara större än Borgrarnes, såvida icke Hr von Hartmansdorff räknat alt magistratspersonerna höra till Borgerskapet, men så har man icke förut ansett, emedan magistratspersoner icke äro annat än embetsman. Jag tror för min del således att den förändring, som Utsk. föreslagit just gör att Borgerskapets 12 ledamöter molvägas af de 14 ur de öfriga klasserna, och kan således icke inse något skäl hvarföre en ny förändring af komitéens sammansättning skulle ega rum. Hr Aminoff:
Under förutsättning , att den rörde Ståndet allena, har Borgare-Ståndet, i Underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, endast anmält det fattade beslutet , om offentlighet vid Ståndets sammanträden, utan att derå begära Kongl-. Maj:t bifall och samtycke. I det svar Kongl. Majtt låtit till Borgare* Ståndet afgifva, har Kongl. Majtt på flere anförde skäl , under frågans närvarande skick , och med afseende så väl på Kongl. Majtts, som på de öfrige Riks Ståndens , i Stats-författningen grundade , rätt , icke ansett sig kunna tillåta verkställigheten af detta Borgare-Ståndets särkiIdta beslut. Van att handla i Öfverensstämmelse ined hvad Landets väl kräfver, och innerligen öfvertygad, att det är allmänna rösten , som, lika med efterverldens omdöme, stämplar Regentens äfvensom Lagstiftarens och medborgarens förhållande, då fråga är om allmänna åtgärder, har Kongl. Maj-.t aldrig kunnat misskänna värdet af den granskning, sorn offentligheten af Ståndens öfverläggningar skulle medföra. Men Kongl. Majit har, Vid Grundlagens antagande till orubblig efterlefnad, funnit sättet för utöfnitigen af allmänhetens profnings-rätt, redan bestämdt genom stadgandet om tryckning af Riks Ståndens Protocol - 783 Proposition om ojfentl, vid St. ofverl äggning ari ler, och hittills icke trott sig böra föreslå nå* gon ytterligare utsträckning i detta afseende. Men om Rikets Ständer skulle yttra den ön-, skan, att, genom åhörares Inlåtande, gifva ali* mänlieten en närmare del af deras öfverläggning gar, vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder förklara* att KonglMaj:t emot sjelfva saken har intet att invända, och skall med nöje dertill lemna sitt bifall, då vid grundsatsens tillämpning, hvarje talares rätt och frihet, samt öfverläggningarnes lugn och ostörda fortgång blifva genom reglementariska föreskrifter tillbörligen försäkrade.
Innan han, efter midnattstiden, åter befann sig på sitt rum i den ena flygeln af Signildsborgs karaktersbyggnad och trött af dagens sinnesrörelser skyndade att öfverlemna sig åt en lugn sömn, hade Petrus redan vid det lilla fönstret, som vette åt trädgården, meddelat kammarjungfrun utgången af sina forskningar och derefter skyndat hem till Sjövik, utan att hafva ringaste aning om de händelser, som omedelbart skulle följa af detta spejeri. En katastrof. Då Johanna emottog de ifrigt väntade nyheterna af Petrus och öfvertygat sig, att denne helbregda återvändt från sin farliga beskickning, hade fröken Maria ännu icke gått till hvila. Den sköna flickan satt i sin lilla kammare framför nattduksbordet, höljd i en hvit, med spetsar rikt garnerad nattklädning, som lät lampans sken fritt smeka hennes yppigt formade skuldror. Dessas alabasterglans förhöjdes ännu mer af de korpsvarta, silkeslena lockarne, som nu, lösta ur sina bojor, svallade i långa vågor ned öfver den snöhvita drägten. Hennes kinder voro bleka ... den flyende helsan spridde blott ett matt afskedsskimmer deröfver ... så matt som den återglans, aftonrodnaden gjuter öfver ängens liljor. Hon dolde pannan i händerna och hade tillslutit ögonen. Från ögonhårens långa fransar föll mot kindernas ännu friska rundning en skugga, som förhöjde det uttryck af oläklig smärta, hvilken nu hvilade öfver hennes drag. Antikens mästare, som visste att gifva sjelfva Döden en ädel gestalt, skulle svårligen förmått framställa Smärtan i en skönare och mer uttrycksfull bild. Ty i detta ögonblick var det icke mörka lidelser, som stormade i hennes barm; den höjdes blott någon gång af en qvalfullt framprässad suck. Hennes själs strängar klingade matta, vemodiga ackorder; hon öfverlemnade sig åt denna melankoli, hvaraf offret kan njuta, medan det förtäres. Nu öppnades dörren sakta, och Johanna inträdde. Hon visste, att hon var välkommen hos sin fröken, men visste ock, att hon ej finge låtsa derom. Hon stannade derför vid tröskeln och sade:
V i l l du inte det? » » Det finns ingenting jag hellre vill, » var det uppriktiga svaret, » men är du säker, att j a g törs, lilla Maja? » H ä r afbrötos deras vidare förtroenden genom att alla reste sig och gingo ut i trädgården. » Får j a g tala med er ett ögonblick, » sade B o b med l å g röst, då R u t h ämnade följa sin syster. » Jag vill be er om förlåtelse för mitt uppförande i d a g; j a g har burit mig åt som en tölp, men — men — sanningen är att j a g var ursinnig » här tystnade B o b förskräckt och stirrade hjälplöst på Ruths nerböjda hufvud. » Mamma lilla, » hviskade i detsamma Majas bönfallande röst, » Bob ä ' så jysligt ledsen, att han va ' stygg mot dig. Och han vill så gärna kyssa dig, baja du inte blij ond! » » Maja! » ropade Bob förfärad, medan Ruth leende lutade sig öfver barnet. Men blott ett ögonblick varade hans obeslutsamhet. » Maja har rätt, » sade han, » jag ville gifva allt i världen — åh Ruth! D u måste veta, hur högt j a g älskar dig! » E n stund därefter tittade N i l s in genom fönstret för att se hvad det blifvit af hans vän, men han drog sig hastigt tillbaka med en sakta hvissling. » Månljust! » var allt hvad han sade. P å kvällen sutto de båda vännerna åter tillsammans och rökte. » Nils, » sade B o b efter en ovanligt lång tystnad, » hur var det med den där villan här strax bredvid, är den uthyrd ännu? » » Nej, det tror j a g inte, » svarade N i l s liknöjdt med en hastig blick på vännen. » Nå, då tror j a g verkligen, att j a g skall hyra den, » fortsatte B o b. » Hvad, » sade N i l s med låtsad förvåning, » och du lämnar dina trefliga rum i staden för att utöfva din mission som farbror; hva ', min gosse? » » Åt Helsingland med alla farbröder, » ropade Bob med ett förläget skratt.
Vid planteringen bör man tillse, att endast rollerna o c h ej knoppen komma under jordytan. Till dess drifningen förelages, böra de i krukor inplanterade rötterna förvaras i källare. Längre fram på våren behöfves för drifningen ingen annan värme än solen i ett af boningsrummens fönster.&gt; Som af ofvanstående synes behöfva liljekonvaljerna ej någon » rotning » och kunna därför inplanteras omedelbart före drifningens början. De planteras i 4 ä 5 tums krukor, flere i hvarje kruka. Har man ej passande glaskupor, kunna, om ock ej med samma fördel, nyttjas blomkrukor, på hvilka alloppshålen blifvit tilltäppta, att hvälfva öfver liljekonvaljerna. Består spiselhällen af järn, ställas tefaten på brädlappar för att förhindra en alltför stark upphettning af desamma. Rötter passande till drifning tillhandahållas af alla välsorterade frö- och växthandlare under senhösten o c h vintern till pris af 3:50 ä i kr. Hyacinter drifvas äfven bäst på samma plats, som ofvan nämts för liljekonvaljen, med följande förfaringssätt. Som hyacinterna ej, i likhet med konvaljerna, få stå på med vatten fyllda fat, o c h den starka värmen därför skulle åstadkomma en alltför stark upphettning af krukans väggar, enär värmen ibland kan uppgå till ett par o c h trettio grader, fyller man en större blomkruka, eller, om man drifva flere hyacinter på en gång, en låda med sand och nedsätter däri hyacinlkrukorna, så att botten o c h sidorna af desamma äro omgifna af sanden. Sanden hålles ständigt vid jämn fuktighet genom att då o c h då genomvaltnas med ljumt vatten. Genom detta vidmakthålles äfven en jämn fuktighet hos jorden, så att vattning af densamma vanligen blir obehöflig under hela den tid drifningen pågår. Lökarne fordra emellertid jämn fuktighet, o c h man får därför ej försumma att vattna jorden, o m denna skulle blifva för torr, hvilket lätt händer, o m sanden emellanåt får torka för mycket.
Se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 312. ( 144 ) Stats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 243. i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 158, angående Rusthållarnes inom det så kallade Kungsöhrs Län ifrågaslällde befrielse från erläggande af nu utgående lösen för deras räntedagsverken, hvilka af deras stomhemman skola utgöras. VII. B, 79. A. 144. — N:o 244. angående afslutandet af Götha Canalholags och Malmö f. d. Disconters utredning. VII. B. 79. A. 144. — N:o 245. i anledning af Skomakare-enkan A. YVessbergs ansökning nm eftergift af en Riksgälds-Contorets fordran. VII. — N:o 246. angående gratifikation åt t. f. Slats-commissarien A. V. Rock. VIL B. 109. A. 149. — N:o 247. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss å Kammar-Collegii berättelse, angående Kungsgårdars och öfriga kronolägenhelers i riket förvaltning. VII. B. 109. A. 149. — N:o 248. angående rådighet för Dahls fläradsboer till utsyning af Ombergs kronopark. VII. B. 109, 149. A. 163. E. 371. — N:o 249. i anledning af vackt motion, angående rättighet för åboerne å de så kallade Hvit feld tsk a stipendii-bemmanen, att inlösa dem till skatte. — N:o 250. i anledning af väckta motioner, angående dels reglering af dagsverksskyldigheten till boställen och kungsgårdar, dels upphörande af hofveri-skyldigheten i Skåne. VII. B. 109. A. 151. VIII. U. 118. A. 166.
Om Ständerna bestämma en så beskaffad betalning arktals, så vore det säkert bäst att uppdraga åt hvart Stånds Secreterare att draga försorg för arbetets P»n 27 Juli }. m, verkställighet, hvarjemte det hör anvisas honom den person, der betalningen efter arbetets fullkomnande finge uppbäras, Som Ridderskapet och Adeln ansåg dessa anmärkningar hindra antagandet af Utskottets Betänkande, blef detsamma till UtskPttet aterförvisadt, Lades till handlingarna följande tvän, ne den 25 Juli på Bordet lagda utlåtanden från StatsUtsk^ttet, i anledning af återremisser af Utskottets Retänkanden, angående; r:o Krono UppbördsBetjeningeps i Stockholn* aflöning pä Kronans Stat. 2:0 Frågan om tillökning i de Kongl pch furstliga Håfvens StatsSummor, Vid förnyad föredragning biföll os följande StalsUtskottéts den 22, 23 och 2$ dennps pä Bordet lagda Betänkarjdep; r;ct An§ående förhöjning i rem issia get, sam bestås LandtR-ntmäStarna å Riksgälds Uontoirets medel. 2:q Angående aflönipgen till Riksens Ständers Justitieombudsman och tjensrgö* Den 27 /• m* rande vid Hans Expedition samt Tryckfri hetsCommittéen. 3:0 Angående anslag af löner för tillökt antal Ledamöter och Betjening i Kongl. Götha HofRatt. 4:0 I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om tillökt anslag af medel för de Fria Konsternas Akademie, m. m. 5:0 1 anledning af. gjorda anmärknin gar vid Utskottets Betänkande om lindring uti Båtsmansindelningen i Blekinge» 6:0 Angående Landshöfdingen m. m.
Sttrs Beslut vid sisth Riksdag kommer GeneralAssistanceContoiret att med Riksdagsårets utgång upphöra med Lombardrörelsen för Statens räkning samt att ställas på utredning, hvilken bör kunna verkställas inom 2 år. De hus detta Contoir occuperar blifva således ledige till Statens disposition. Hr Prosten föreslog likväl icke (såsom orden lyda) att dessa rum skulle beredas till ifrågavarande ändamål, utah vore meningen, att, om R. H. St:r skulle anse nödvändigt, att R:g:sContoirets befattningar än vidare fortfara, detta Contoir måtte förflyttas i Lombardrörelsens local, hvarest det finner tillräckligt utrymme för sine functioner, och att dess Betan ka uden, N:o 204. 207 nu begagnade, rumrika och för dess förrättningar alldeles öfverflödigt stora Hus matte öfverlemnas åt R. H. St.T att disponeras under Riksdagarne. — Uti denna till sin loeal ganska tjenhga åbyggnad, med ej så betydlig kostnad, inredas rum för de 3 ofrälse Ståndens Plena, Canslier och Klubbar samt för de Utskott, som nu sakna egna bestämda rum. Utskottet, som, lika med Motionärerne, nogsamt insett och erkänt angelägenheten deraf, att, i och för Riksdagarne här i Hufvudstaden, R. H. St:r må kunna disponera en egen tjenlig och välbelägen local, der, ej mindre Samlingseller Sessionsrum må kunna anvisas åt de 3:ne ofrälse RiksStånden jemte rum för deras Canzlier och Archiver, än äfven rum för de R. St:rs Utskott, hvilka, vid hvarje Riksdag, ovilkorligen skola tillsättas, men nu sakna egna bestämda rum, bar företrädesvis fästat sig vid Hr Prosten Östbergs förslag, enär detsamma skulle kunna snart och utan serdeles eller betydlig kostnad, bringas till verkställighet.
Omförmälda Institution, som helt och hållet saknades å landsbygden, vore ej 108 Expedihöns-Utshollets Förstag lill untlerd. Skrifvelse, N:o 225. eller ändamålsenligt införd i de släder, der Nolnrii publici blifvit antagna, enär deras för alfärslifvel neli serdeles lör handelslvisters executiva behandling vigliga befallningar voro alltför inskränkta, samt behofvel af nödiga beslämmelser rörande Nntarii publici skvldigheler, den krall och verkan deras handlingar medföra oell livad i öfrigt lill befattningen hörer, ännu ej blifvit afhjelpt. I afseende härå har hos Rikets Sländer, under ämnets behandling, i betraktande kommit, hurusom ifrågavarande inslilulion, hvilken i flera af Europas slaler, bland andra Frankrike, vunnit en hög grad af utbildning, dervid, genom den säkerhet och styrka den medför så väl i affärslifvet, som i rättsförhållandena emellan enskilde i allmänhet, erhållit en vigt och betydelse, som uppenbaras i de lagar, hvarmed institutionen omgärdats. Men om än åt en dylik inslilulion här i riket för det närvarande icke torde kunna gifvas all den omfattning, som den i utlandet erhållit, synas dock åtgärder i ofvan antydda syftning böra vidtagas. I samma mån som industri och handel tillväxa, samt affärslifvet tilltager, i samma män invecklas älven rättsförhållandena, och dermed ökas behofvet af kontroller, hvarigenom säkerhet i aftal och affärer kan erhållas. Så vidt detta behof förefinnes inom släderne, är således nödigt alt den verksamhet, som af Notam publici ulöfvas, och som, derest den lämpligen ordnas, bör bidraga lill uppnåendet af det mål, sorn åsyftas, varder reglerad genom lag. Alfärslifvel uppenbaras dock numera äfven å landet, med en allt större utsträckning.
N:o 4^5 upptagne och beräknade anslags-summor: a) till Seminarier för bildande af Lärare vid FolkSkolorna, 6,500 R:dr årligen, R:dr 19,500: b) till stipendier för Skollärare-elever, 9,000 R:dr d:o 27,000: c) till Navigations-Skolor, 10,700 R:dr d:o 32,100: — d) till Skeppsbyggeri-Institut, 6,666 R:dr 3a sk. d:o 20,000: e) till Ullsorterings-anstalter i Götheborg och Malmö, 2,000 R:dr d:o . 6,000: /) till understöd för rustningsoch roterings-skyldigheten inom Jemtland, för ett år 4,000: IjOOO: h) ersättning åt Garnisons-Skolan i Christianstad, för upphörandet af Portpenningarna derstädes (frågan om detta anslag är likväl ännu icke slutligen afgjord) 240 R:dr årligen 720: Summa utgifter R:dr Såsom tillgångar till dessa utgifters bestridande anser Utskottet åter kunna beräknas följande inkomster, som Riksgälds-Conloret under berörde 3:ne år eger alt uppbära nemligen: l:o. Räntor och Capital afbelalningar å utlånta medel af f. d. Skånska Hingstmedels-Cassan och Lappmarks Eklesiastik-fond en . R:dr 4,000: å lånen till Bibliotheks-byggnaden vid Upsala Akademi samt Hamn* byggnaderne vid Ystad, Jönköping och Malmö 30,000: „ byggnads lånen till städerneNorrköping, Borås, Wenersborg, Wexiö, Söderhamn och Öregrund . 106,000: , Förlags-lånet till Stockholms stads Pant-låne-inrättning 9,000: „ lånet tili Fyroch Båk-inrättnin garnes upphjelpande 28,000: Summa R:dr 177,000: 2:o.
A. Wallman, det outtröttliga muntrationsrådet, som inbjöd till glada förlustelser å Moscbacke-höjderna.Minnesgod af almanackans alla paradoch festdagar försummade han naturligtvis inte att gifva en » Stor festförestall-ning på H. Drottningens (Lovisas) födelsedag, med lindansning, akrobatiska produktioner, komiska intermezzon äfvensom ett briljant fyrverkeri, hvars slutpjes blir en fest-dekoration med H. AJ. Drottningens höga namnchiffer i diamanteld, omgifvet af en strålande gloria. »; till sist stor festbal till kl. 2 på natten. En qvick revy af detta möte lemnade Schultz, hvars fint skurna penna egnade ett helt kåseri åt detta pressens » meeting ». Tillfallet är allt för frestande att här inpassa några utdrag ur hans » sprudlende » kåseri, helst det ju kan vara intressant att erfara hur en gammal publicist ex pro-fesso då bedömde Sveriges första tidningsmannamöte, som ju också, naturligt nog, var ett evenement på sin tid. Så här skrifver han bland annat: » Det opublicerade publicistmötet kallades det af någon » profan », derför att det i början hölls så hemligt, att ingen mer än de » kallade » hade nys om att det var i görningen. Smädaren tyckte förmodligen — och var bestämdt icke ensam om den meningen — att offentlighetens män minst af alla borde sky offentligheten. Detta var dock blott en tyst öfverenskommelse, som hölls ända tills någon tidning en vacker morgon tog ett beslutsamt initiativ och sqvallrade om för den nyhetshungrande allmänheten, att äfven tidnings-8krifvarne blifvit smittade af den allmänna mötesfebern. Den tredje statsmakten — som den blygsamt kallar sig. blygsamt, emedan den i sjelfva verket torde vara den första — har alltså hållit sin första » riksdag ». Att veteranen Hierta — » ålderspresident » äfven vid denna riksdag — var sjelfskrifven » talman » det är klart. Hvem skulle annars varit det, om icke den, som kan sägas ha skapat vår fria press? Att ödet, i form af lottdragning, gjorde hr Hedlund till vice talman, var alldeles i sin ordning.
Uti skrifvelse af den 11 sistlidne Junii håfven J, Gode Herrar och Svenske Mån, i underdånighet anmält, det Eder uppmärksamhet blifvit fästad derå, att, ehuru genom kungörelsen den 8 Julii 1818, belöningar för upptäckten af efterapare och förfalskare af Bankens och RiksgåldsContoirets Sedlar, eller af dem som utprånglat de efterapade eller förfalskade Sedlarne, blifvit fastställde till lika belop, skiljaktighet likväl i bestraffningen af sjelfva förbrytelserna ännu äger rum, enär uti förordningen af den 10 December 11741 stadgas, dels att den, som utprånglar en förändrad eller eftergjord BancoSedel, hvilken han vet vara falsk, samt derföre emottager penningar eller varor, skall vara ärelös, stå tvä timmar utanföre BancoHuset vid en påle i halsjern, samt derefter straffas med 4o par spö och sedan arbeta tre eller fyra år vid någon Kronans Fästning eller Smedja, dels ock att den som låter bruka sig att utprångla en sådan Sedel, hvilken han vet vara falsk, men bedrägeriet varder yppadt, innan någon derigenom blifvit skadad, skall ändock vara ärelös, och stå en timma vid en påle i halsjern utanför BancoHuset, samt sedan slita trettio par spö eller sitta 24 dagar i häckte vid vatten och bröd; hvaremot, i brist af särskild Författning, rörande an - Ben jo September'. 383 svaret för verkställd eller försökt utprångling af veterligen falska RiksgåldsSedlar, 2 §:n i 7 Cap. MissgerningsBalken blifvit å ett sådant brott tillämpad; och då, enligt förordningen den 5 .Tunii 1792, den som eftergör eller förfalskar RiksgåldsContoirets Sedlar, straffas lika med ef. terapare eller förfälskare af Bankens, håfven J,' Gode Herrar och Svenske Män, ansett någon skillnad i straffet för utprånglingen af dess Yerks eftergjorde eller förfalskade Sedlar icke heller böra förefinnas; I följd hvaraf och som bestämd
Men skulle denna föreslagna samman jemkning i MiksvStåndens skiljaktiga beslut icke godkännas, så får Utskottet, i afseende på frågans behandling uti förstärkt Stats-Utskott, föreslå nedanstående voterings-propositioner: Den, som bifaller, att, på sätt Presteoch Borgare-Stånden beslutat, vid skeende definitivt utbyte af den utaf f. d. General Assislance-Contoret begagnade egendom emot den Stockholms Stad tillhörige f. d. så kallade Hessensteinska egendomen, såsom mellangift på sistnämnde egendom, ifrån Riksgälds-Contoret må utbetalas till Stockholms Stads Drätsel-Commission en contant summa af Fvra Tusen (j-joooj) Riksdaler Banco, voterar Ja ■— den det ej vill, voterar Nej —- Yinner Nej — kommer nyssberörde mellangift icke att erläggas, oell Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, genom Stats-Utskottet, få sig uppdraget att, med tillkännagifvande af Rikets Ständers fattade Beslut, inhemta Stockholms Stads Drätsel-Commissions bestämda yttrande: huruvida bejnälde Commission vill, utan anspråk på ifrågavarande contanta mellangift, samtycka tili definitivt utbyte af f. d. så kallade Hessensleinska egendomen emot den af f. d. General-Assislance-Contoret begagnade egendomen. Änk. till Exp. Utsk. dea 2 Åug. Utlåtande} i anledning af väckta motioner om Mötes-passevolance-afgiftens upphörande, samt om anslag utaf allmänna medel till Indelta Armé ens vapenöfningar, cu. a.) I enlighet med hvad Utskottet uti aotde punkten af Betänkandet N:0 81, angående regleringen af Riks-Stalens tredje Hufvud-Titel omnämnt, får Utskottet nu afgifva ytterligare Utlåtande rörande de i berörde ämne väckta motioner.