Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapets och Adelns anmärkning, att ordet under framför ordet tio på första raden af förslaget må utgå, gjorda hemställan, att de trenne öfriga Stånden ville deruti förena sig med Ridderskapet och Adelil, äfvensom Utskottets förslag, att ordet under emellan oiden: Sveriges Konung och orden: de senaste jern årenj må utbytas emot ordet före. Bi föl los. 4:o Utskottets inbjudning till Borgare-Ståndet att låta den vid förslaget gjorda, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att utländske män bordt uteslutas ifrån rätt att nämnas till andra civila och ecclesiaslika embeten och tjenster, än vetenskapliga, förfalla. Denna inbjudning afslogs. 5:o Förslag till voterings-propositioner under Litt. D och E. Godkändes• 6:0 Förslag, (pag. 4 af memorialet N:o 39,) angående nedflyttning till slutet af det nya momentet och förändrad redaclion af ett uti 28 §. Regerings-Formen förekommande stadgande, angående Konungens rätt att i militära embeten nyttja utländske män. Antogs. och 7:o Förslag till voterings-propositionen under Lill. F. Godkändes. S. D. Foredrogos ånyo följande Constitutions-Utskottets bordlagda memorial : N:o 40, angående två Stånds återremisser på memorialet N:o 25. Voterings-propositionen godkändes. och N:o 41, angående en af Herr Roos > C. U.j anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rudet och f. d. Stats-Secreteraren Grip. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskoltets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: 64o Prot. Utdr. d, 23 Sept. 184.0. N:o 305, i anledning af Olof Olofssons motion om rättelse i förment origtig tillämpning af den för Westerbotten gällande skattläggnings-method. Bifölls.
Qg. — angående alskaffandet af Borgholms Garnisons service-medel po. — i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående lindring i vilkoren för begagnandet af def, utaf Rikets Ständer till åter uppbyggande af staden Borås, anslagne Låne-understöd, äfvensom eftergift af den staden åliggande Bevillning, qj, — rörande ändring i nu gällande stadgande om Öfver-Domstol i Tullmål. q2. — angående lediga tjensters vid Post-Verket kungörande i Allmänna Tidningarne, samt att, vid återbesättandet af såda ne tjenster, afseende måtte fästas å långvarig och pålitlig tjenstgöring vid samma Verk. q3. angående forsling af Kronans spanmål och mjölförråd för vis sa garnisons-orter. q^, angående väckt fråga om undersökning rörande den utmarken på Öland åsätta räota. q5, — angående fortfarande nedsättning i Alun-tionden för Lofvers Bruk. p6. — angående nedsättning i afgifterne å Svenska Alun-tillverk ningen i allmänhet, angående upphörande till kraft och verkan af det vid sista Riksdag fattade beslut om upplagande, för Statens räkning, af ett lån af 2 Millioner Svenskt Specie. q8 angående reglerings uppgörande om Kionobrefbäringen. qq — angående nya Provincial-Läkares tillsättande i åtskilliga de lar af Riket. 97- N:o ioo. 101. 102. io3. I o/(. io5. IO9. I I O. 1 t I . I I 2. I I 3.
Vid de fleste af ofvan uppräknade Eegements-Församlingssamt Frioch Fattig-Scholor utdelas jemväl, efter tillgångar och omständigheter, understöd till barnen, antingen i penningar elfer kläder och födoämnen. x} Nya Elementar-Scholan, inrättad till följd af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Förordnande den 20 Juni 1827, samt i ändamål att meddela undervisning efter fullständig ämnes-läsningsoch vexelu n de r v i sningsme - — 7° thod, öppnades år 1828. Den har 8 Lärare, med en aflöning af 6,200 R:dr, utgående af det för Scholan bestämda årliga Stats-anslaget, 6,800 R:dr. Undervisningen begagnas af 5a Lärjungar, för det närvarande fördelta i 5 Glassér; och äro, utom de vanliga Läro-courserna, jemväl tillfälle beredda för undervisning i Gymnastik och Simkonst. y) Vexel-undervisnings-Sällskapets Normal-Schola. Sedan för denna Läro-inrättning f. d. Mariae Kronobränneri-egendom blifvit upplåten, sami Riksens Ständer beviljat ett årligt anslag af 2,000 R:dr, har samma Schola, till hvars locals ordnande och iståndsättande circa 11,000 R:dr äro använde, i October månad i83o blifvit satt i verksamhet. Vid Scholan, sora, jemte dess egenskap af allmän bildnings-anstalt för Lärare vid Vexel-undervisnings-Seholor i Riket, har till ändamål, att åt Barn af båda könen utan afgift meddela undervisning i de till Barn-scholor vanligen hörande läroämnen och i gymnastik, äfvensom i nyttiga handaslöjder, voro år 1882 antagne i54 Gossar och 60 Flickor. Aflöningen för en förste Lärare och Föreståndare, en andre Lärare och en Gymnastik-Lärare, samt en Lärarinna vid Flick-scholan för handarbeten, utgör contant 1,172 R:dr.
Dock tillstyrker Utskottet derjemte den underd. anhållan, att närande utredning må bedrifvas med ali möjlig kraft, så att Magazins-förvaltningsgöromålen må af StatsContoirets ordinarie personal kunna framdeles öfvertagas, så vidt sådant låter sig göra utan rubbning i Ärendenas jemna gång inom detta EmbetsVerk; ankommande det i öfrigt på det beslut R.._Sl:r vid innevarande Riks - JtevisionsContoirets Beta ii ka ii den, W.‘o 208. 353 dag fatta, rörande sättet hvarpå hushållningen med Kronans Spannmålsräntor hädanefter skall ställas, huruvida större eller mindre del af det nuvarande Allm. MagazinsContoirets personal skall bibehållas eller kan på IndragningsStat öfverflyttas; samt 6:0 Att Magazinsfondens i landet utestående äldre fordringar för undsättningsspannmål indrifvas till den del, som antingen icke i behörig ordning afkorrtas eller i anseende till serskilta omständigheter, med tillämpning af de allmänna grunder R. St:r fastställa, och hvaröfver Utskottet yttrat sig i Betänkandet Wto 209, komma att eftergifvas. Vidare har Utskottet inhemtat, att ibland hindren för Allmänna Magazinsfondens reglering jemväl förekommer, att åtskilliga af de äldre oredovista poster, som voro balancerade uti 1821 års Hufvudbok för f. d. Allmänna Magazins-Directionen, ännu icke hunnit utredas. Dessa återstående balancer utgjorde den 1 Wovember sisth år ett antal af 4° och innefattade en summa af 81,452 Ittdr 34 sk. 3 r., och hvaraf utredningen berodde dels på förklaringars afgifvande från Landsorterna, dels på handläggning vid Domstolar m. fl. åtgärder. Och som StatsContoret i underd. yttrat den förmodan, alt i flera fall mera tid och kostnad till äfventyrs skulle erfordras för att i vanlig ordning bringa dessa balaneefrågor till behörigt slut än som motsvarade hvad derigenom kunde vinnas, så tillstyrker Utskottet: att på K.
Författningens föreskrift ej alltför långt utsträckes^' och sådana obetydliga föremål undvikas, som öka förbrytelsernas antal utan att medföra någon, hufvudsaklig nytta, samt om de för öfverträdelser stadgade straff lämpas efter sakens natur och stå 1 ett afpassadt förhållande till brottets storlek och beskaffenhet, tro Piiksens Ständer en Författning emot yppighet och öfverflöd kunna stadgas, som skall medföra allmän^ båtnad utan att såra den Allmänna Opinionen. Det i 4:de punkten omnämnda medel till ypfighetens hämmande genom höga Taxor eller Af - Underdåniga Skrifvelseri 475 gifter har ofta med fördel blifvit anvandt; Men Riksens Ständer förbigå för närvarande denna punkt, som af Riksens Ständer serskildt behandlas i sammanhang med Allmänna Bevillningen.' Den 5:te punkten angår medel, som verka på Allmänna Opinionen. Enligt Riksens Stander» tanka skola alla tvångsmedel aldrig tillfyllest Jeunna befordra yppighetens hämmande, så snart de ej verka i förening med öfvertygelsen och viljan. Att rigta och bestämma denna vilja är föremålet för de i 5:te punkten föreslagna medel. Bland de verksammaste i detta afseende bör utan tvifvel räknas ert uppmaning af Landet» Fader tillLandetsFolk.RiksensStänder kännaaf erfarenhet, att den anmaning Eder Kongl. Maj:t gifvit genom Nådiga Kungörelsen den 30 April 1817» på de flesta Orter och i flera afseenden medfört en ganska fördelaktig verkan ; Och de äro öfverlygade, att, om Eder Kongl. Maj:t i Nåder täckes densamma förnya, skola Rikets Inbyggare, som med hvarje dag röna nya prof af Eder Kongl. Majus outtröttliga omsorger, med ännu fa»? stare föresats ga Eder Kongl. Majus hulda afsigter till möte, då de genom deras uppfyllande endast bereda sin egen välfärd.
Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkanden och Memorial, N;o48, i anledning af väckt fråga om laga fardag å så kallad em bets-jord i stad, återremitterades; N:o 4p> i anledning af' ålerremiss å Betänkandet, N;o 28, angående rättighet att, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs-qvarnar, lades till handlingarne; N:.o 5o, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 14, angående upphörande af den, sju 'Härader i Elfsborgs Län samt städerne Borås och Ulricehamn medgifna rättighet till gårdfarihändels idkande, lades lill handlingarne; J\':o 5i, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, ,N:o 33, i anledning af väckte frågor, angående näringsfriheten, lades till handlingarne; och N:o 5a, i anledning af RiksStåndens serskilda beslut angående Utskottens Betänkande N:o 6 och Utlåtandet N:o 35, om ändringar och tillägg i Kongl. Maj:ts Nådiga Lego» Stadga för husbönder och tjenstehjon. Den föreslagna voterings-propositionen gillades. S, D. Föredrogs å nyo Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer af den 27 sistlidne Februarii, i anledning af deras underdåniga skrifvelse af den 27 October sistlidet år, angående ett nytt system för Rikets Silfvermynt. Sedan discussionen blifvit slutad, hvarunder yrkats, dels att den Kongl. Skrifvelsen skulle till Banco-Utskoltet remitteras, .dels att remiss deraf skulle till Expeditions-Utskotlet meddelas, förklara - 12 Fröt.
Jag tycker så förvånade de ska bli när de vakna bland helgonen i Paradiset, i stället för bland nunnorna i Wadstena kloster; stor skilnad på sällskap det! Här är då flickans rum allt är tyst de sofva säkert! (spritter till) Hvad var det! jag är något underlig till mods men jag vet också, att på så'na här heliga ställen har hin håle alltid mest att beställa! Om jag ändå tagit absolution förut! För min husbondes skull glömmer jag helt och hållet bort min egen salighet och fortfar det länge på det sättet, blir jag slutligen en ogudaktig menniska men friskt mod! jag undrar just hvar sängen står. (skrider famlande åt fonden, men studsar förskräckt tillbaka för luckan, hvarigenom lampskenet tränger.) 78 Hu!! se så! nu är det färdigt! nu kommer väl det ena benranglet sättande efter der andra och börjar dansa med mig. De äro alltid lätta på foten de och inte plågade af andtäppa som jag! (abedissan och nunnan börja uppstiga.) Der äro de! (korsande sig) Sancte Petrus sancte sancte sancte (slår sig för pannan) förbanna mej, har jag icke glömt bort namnen på alla helgonen! ABEDISSAN (som uppstigit och har en stor penningpmg i handen). Se så, stäng nu igen grafven. (luckan far igen.) ERIK (för sig). Ska' de stänga mig i grafven! hvad ska' jag der att göra! ABEDISSAN (väger pungen i sin hand). Den var tung! Låt oss nu bringa penningarna och oss sjelfva i säkerhet! ERIK. Pengarna! uppstå pengar ur grafvarna också! det vore min själ inte så dumma spöken det! (lyssnar uppmärksamt.) ABEDISSAN (till nunnan). Får inte biskopen slag i morgon, när han får veta, att jag och hela klosterkassan äro borta, så vore det besynnerligt. Tag det här knytet, min dotter. ERIK (skrikande). Ha! ABEDISSAN (förskräckt). Sancta Maria! hvad var det! ERIK (sakta).
Något vidsträcktare användande af desse medel anse Utskotten sig derföre ej kunna tillstyrka, utan hemställa, att motionen i denna del må lemnäs ulan afseende. Vidare har ej mindre Herr Hård af Segerstad, än Herr Grefve Taube väckt förslag om stiftande af serskilde Lagar för bandhafvande af ordning och tukt inom fängelserne, samt den sistnämnde serskildt framställt behofvet af en Lag, som bestämde de nödige egenskaperne hos embetsoch tjenstemän vid fängelserne, och ansett, att lill desse befattningar Prester företrädesvis borde begagnas. Genom de af Utskotten förut i detta Betänkande åberopade Reglementen och serskilda stadgar tro Utskotten sig väl hafva ådagalagt, alten sådan brist på föreskrifter, som motionärerne synas hafva föreställt sig, icke förefinnas, men då desse äro spridde i en mängd Författningar och en del af de stadganden, sorn röra fångvården, måste igensökas uti Kongl. Bref och Förordningar, som ej en gång äro genom trycket allmängjorde; då detta oundvikligen måste hos dem, som hafva fångvården sig anförtrodd, verka osäkerhet och villrådighet om hvad, som må vara verkligt 12 Ungsam Allm. Be-sv.- och Ekon.-LJtskottens Utlåtande, N'o 66. gällande
De rättegångar, som, vädjade till LagtnansRätterne, der afslutas, skulle, eitel* desse Rätters indragning till betydlig del fullföljas i HofRätterne, och der sloka gö* romålen, att inrättning af flere divisioner blefve nödvändig. I samma mån, >otn målen i HofRätterne ökades, komme äfven an - 382 LagUtskottcts Betättkandttf. talet af de derifrån fullföljde att stiga, o eli följaktligen Högsta Domstolen, såsom redan fullt sysselsatt, att, med tillökning i personalen , fördelas i tvänne divisioner, för att medhinna afgöra öfver,skottet af dit inkommande mål, hvarmed enhet i högsta Lagskipande magtens tolkning af Landels Lagar, skulle till mer eiler mindra del ga förlorad. Nya Statsanslag lili desse Ämbeten bch Tjenster skulle erfordras, och Lagmän nernes ordinarie Löner dertill utgöra ett högst obetydligt bidrag. Fördelen att få Rättegångsmål i andra löstanden pröfvade af HoffYätfc i stallet för Lagmans Rått, om ani andra afseende») slör., vore, i och för tidens vinnande mindre, emedan arbetssättet, derstädes är i alio vid» lyftigare, än vid LagmansRätt; och rättegångskostnad en blefve i HofRätten större, så i anseende till ExpeditionsLösen, som målens utförande genom Fullmägtig, då deremot vid LagmansRätten Parten kan bevaka sin ratt, salingen i egen person eller genom den från orten utsedde Nämndemannen. Flere skal och omständigheter hade här kunnat upptagas* mea som detta ämne vid föregångne Riksmöten ined dea utförlighet blifvit utredt, sst det framför andra torde vara kindt, får Utskottet slutligen anföra, att då LsgmansRätternes indragning stås: i uära sammanhang med Förslaget till dea nya Lagen, och derföre bör bero på denna Lags godkännande; så anser Utskottet nå - LaWt skottets EctUnkanden.
Förordning, •angående BränvinsBränningen i Riket, måtte orubbad få äga bestånd, åtminstone till nästa Riksdag, på det verkeliga Resultatet derutaf fullständigare må kunna inhämtas, hvartill den korrta tid, som Högstberörde Förordning hit-, tills existerat , tilläfventyrs varit otillräckelig. Den betydeliga årliga inkomst, som derigenom i progressift förhållande sjelfmant tillskyndas Kongl. Maj:t och Kronan för begagnandet af en vidsträcktare Pannerymd, torde ej eller böra lemnäs utan afseende} hvaremot all slags progression uti afgiften vid fråga om den inskränkning uti Pannerymden, som Högloflig© Ridd. 0. Ad. Prot. IV. B. II. Allmänna Besvärsoch OeconomiasUtskottet föreslagit, skulle blifva så mycket mer tryckande för Innehafvarne af större jordbruk, som de, enligt sakens natur , hafva af nöden en större Husbehofsbränning, utan att derföre böra belastas med en högre progressiv beskattning, då, de dessutom i andra afseenden, hvad beskattningen beträffar, visserligen icke blifvit förglömde. Till styrka för hvad jag nu haft den äran anföra, torde jemväl med skäl kunna åberopas den nyligen af Herr Major Stjernsvärd till Allmänna Besvärsoch OeconomiasUtskottet dedicerade tryckta Skrift i detta ämne. Det nit, som under larfvén af Patriotisme ifrar emot en friare Brännvins-tillverkning här i Landet, lärer af den sakkunnige anses hafva deruti erhållit sin tillbörliga stämpel i hvarjemte af de derstädes verilicerade Facta erhålles stöd af den öfvertygelsen, att om inhemska Landtmän, utan ensidigt Förmyndare-tvång, få använda sina med svett och möda ur jorden hämtade producter på sätt de för sig finna nyttigast} så vinna dessa sednare en fortare tillväxt, och i sådant fall lärer ingen, utan att vara okunnig om sin egen fördel, till Brännvinsbränning emplojera säden, utan Potäterne. Sluteligen anhåller jag, att så vida Högloft.
St. ”blifvit i tillfälle att deröfver, i sammanhang med' lönebeloppens, bestämmande, sig yttra.” Det förundrar mig nemi. att RondeStts ailä ledamöter och en ledamot äf BorgäreSt. Den ao Maj f. m. kunnat reservera si ^ mot en sä beska (Fal hemställan, och jay framkastade min fråga, emedan jag förmodade, att det kunde vara något misstag vid tryckningen af betänk., att reservanterne blifvit införde vid 5:te punkten. För öfrigt fattar jag icke rätt Gr. Horns yttrande, att den majoritet inom StatsUtsk., som gillat betänk, om den ordin, statsreglertn, är densamma, sorn här reserverat sig. Reservanterna utgöra nemi. icke någon majoritet; de äro icke flera än 12; men för att göra majoritet inom Utsk., skulle de vara minst 19 — Man har hört Frih. Sprengtporten på detta rum' gilla aldra och 3:dje hufvudtitlarna, och förklarat dem så reglerade, att statsinachinen, medelst der uppförda anslag, håde kunde och borde gå. Frih. Sprengtporten befinner sig likväl icke bland reservanterna i detta betänkande, icke heller Hr von Troil, mer än i en mindre betydlig omständighet. Således tror jag icke, att det kan tagas för gifvet, alt detta belänk. endast är ett verk af den öfverröstade minoriteten vid den ordin, statsreglei :n, och att detsamma således endast vore en contrecoup mot denna, som tillintetgjorde liela den dermed åsyftade efFect. Jag finner visserligen , att resultatet kunde blifva sådant, men det är just det åtminstone jag önskar att förekomma. För öfrigt har jag icke bestridt K. M. rättighet att disponera de besparingar, sorn på hufvudtitlarna kunna uppslå.
Mom. i Fordringsägare hos Deposilior.s-afdelningen (räkningshafvare) skiljas under fern klasser: till ilen första höra: medel, som bero af Bankens egen styrelses disposition (fria fiån fohi-afgift). till den andra: alla varande eller blifvande kont i, tillkomna under egenskap af kreditiv eller förlag af Bmken vare sig ränlefrilt eller mot utstakad ränta (fria från folii-afgif1). Banko-Utskottets Memorial, N:o 62. till deri tredje: medel, tillhöriga Staten samt dess allmänna verk eller kassor, ej egande natur af kreditiv eller förlag från Banken (fria från folii-afgifl). till den fjerde: Alla under Stockholms stads styrelse hörande embetsverks och kassor samt sådana allmänna inrättningar, välgörenhets-anstaller och konkurs-massor, som begagna Deposilions-banken lill förvarings-ställe, samt jern väl sådane enskilde, som antingen innan folii-algiflen vidtog, behörigen anmält sig hafva upphört med assigneringen på Banken, eller ock derefter fortfarande bibehållit eller upptagit ny räkning i Depositions-afdelningen, men framdeles göra anmälan om samma räknings upphörande och insätta det mot utelöpande assignationer svarande belopp (från folii-afgift befriade-; de sistnämnde likväl ej förr än under året elter det anmälan om assigneringens upphörande blifvit gjord). till den femte: medel tillhöriga så väl alla med beräkning på vinst för den enskilde grundade Stiftelser och Bolags-föreningar; sorn oek alla enskilda personer med de bär ofvan gjorda undantag (underkastade folii-afgifl). Mom. 2. Före räknings upptagande göres skriftlig anmälan bos underslyrelsen, som, enligt nyssnämnde grunder, hänför räkningen till sin behöriga klass. Räkningshafvare vare ovilkorligen förbjudet att å Banken utställa invisningar å högre sammauräknadt belopp, än han å räkningen har i behåll.
ISifullos, hvarefter samma Utskotts Memorial JVS 14, i anledning af återremiss af Betänkandet JVS 3, öfver motion om antagande af ny kyrkolag; samt Memorial JVS i o, i anledning af återremiss af Betänkandet JVS 6, öfver väckt motion om vissa ändringar vid de för prester föreskrilna examina och lärdomsprof. Lades lill handlingar ne, Den 28 Maj. Från Håglo/L Ridder skapat och Adeln. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Utlåtanden och Memorial: JVS 101, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Proposition, angående kostnadsfri utdelning af Postoch Inrikes tidningar till alla kommuner i riket. Aj slugs. JVS 106, i anledning af väckt motion om fortfarande anslag för Kamereraren Carl Sandberg. Bifölls. JVS 107, i anledning af väckt motion om ersättning till åtskilliga personer i Wähla by och Björnlunda socken för liden brandskada Ihfolls. JVs 108, i anledning al vackt iörslag. att Staten måtte öfvertaga förre Lokomotiv läraren G. A. Kiex ådömd ersättningsskyldighet till personer i följd af den vid Sandsjö jernvägsstation den 23 December 1864 timade olyckshändelse. tiiföll». JVS 109, i anledning al väckt motion om anslag till förhöjning i Häradsnämndernas s. k. tingsgästningspenningar. Bifölls, Prot.-Utdrag den 2$ Maj 1S66. 333 JVs 110, angående anslags beviljande för ersättning af förluster genom hagelskada. lii fälts. JVS lil, i anledning al väckt motion om ersättning till Handlanden C. Rönnbäck oell f. d. Kapitenen M. U Silfverbrand för af dem liden förlust vid upplä randet af landshöfdingeresidens-byggnaden i Luleå. Bifölls. JVs llti. i anledning af väckt motion angående be edande af s. k. semester för civile embetsoch tjenstemän m. m lii fölls.
I Englands hufvudstad hade hon att genomgå svåra pröfningar, till dess hon, just när allt ändtligen tycktes vara i ordning för afresan till Indien, af läkaren förklarades angripen af lungsot och oförmögen att uthärda ett tropiskt klimat. Hennes kappsäckar voro redan packade, då detta utslag förändrade allt. Hon måste stanna i London, enligt läkarens åsigt för att inom kort tid dö, men efter ett högre rådslut för att ännu i många år lefva och just i London utföra det missionsarbete, hon ämnat söka i en fjerran verldsdel. Kort derefter vid ett besök i Plymouth fick hon för första gången höra talas om » The Strangers ' Hest » och den verksamhet bland sjömän, hvilken derstädes helt nyss hade begynt. Återkommen till London, beslöt hon uppsöka nämda plats. På ett underligt och mindre behagligt sätt kom hon fram dit. H o n frå- gade någon af qvinnorna på gatan efter stället, och snart hade nämda qvinna jemte flere andra gripit fröken Hedenströms hårflätor samt körde och skuffade henne framför sig, utan att hon visste hvarthän. Hon kom dock på detta sätt fram till sitt mål och fick genast i uppdrag att samtala med några skandinaviska sjömän, som voro församlade i ett särskildt rum. Första försöket lyckades icke så bra, och på återvägen såg fröken H. med förskräckelse, i hvilken usel stadsdel The Strangers ' Rest var beläget. Hon tänkte då, att hon icke mer skulle våga sig dit. Men sedan på natten kunde hon ej lätt somna. Hon började undra, om det ej ändå vore hennes lifs uppgift att verka just vid The Strangers ' Pest. Och hon lofvade sig sjelf att nästa afton åter gå dit. Sedan den dagen har fröken Hedenström i tio års tid nästan hvarje vecka, ja, nästan hvarje afton verkat på denna plats. Stor välsignelse har gifvits åt hennes arbete, och rummet för de skandinaviska sjömännen har måst utvidgas, så att sittplatser nu finnas der för omkring 200 sjömän.
MagazinsDirectionen till afskrifning anmält i8i3 års, ännu vid slutet af år 1822, utestående undsättningsskulder, nämligen i We stersysslets Fögderi . : i38: 17. — och i Mellansysslets Fögderi 4^67: 27. 2. till hvilka medels ersättning tillgångar brustit hos både låntagare och löftesmän, samt i sistnämnde Fögderi dessutom , , 2,9841 i3. 10 hvilka icke utan låntagares och löftesmäns fullkomliga obestånd kunnat utkräfvas. Sedan, vid granskning af handlingarne härom, i afseende på förstnämnde post i38 R:dr 17 sk, den invändning blifvit gjord, att skuldförteckningarne funnits icke vara i allmän Sockenstämma uppläste och godkände ; samt vid de i Mellansysslets, Dahlby och Ny Socknar inneslående 4>2Ö7: 27. 2., ehuru verificerademed rest-ransakningar öfver låntagarnes och löf - Betänkanden, N:o wy. 365 (esmännens oförmögenhet att verkställa återbetalningen, den anmärkning skedt att hvarken löftesmännen blifvit uppgifne eller en stor del låntagares yrken utsatt samt alt den, enligt LandshöfdingeEmbetets tillkännagifvande, hos FinnAllmogen befunna brist på tillgång för ersättningens utgörande, synts icke hafva tillkommit af iråkadt obestånd sedan lånen erhållits y utan fastmera då varit känd eller åtminstone kunnat föreses såsom en gifven följd af Finnbyggdens allmänna fattigdom och inbyggarnes felande omtanka för deras bergning, hvadan undsättningen synts hafva beviljats utan afseende på den säkerhet för återbetalningen, som, enligt 5 morn. i K.