Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty en synd, en gräslig, förbannelsevärd synd är det att bära hand vid Herrans smorda, endast derför att den utkorade är monark », etc. etc. i samma rörande stil. Sedan lade han sig att sofva med godt samvete, men drömde ändå orn justitieombudsmannen. På morgonen knackade det på dörren. Han rusade upp — men det var bara källarvärdens dräng med en räkning på: • » An. En sönderslagen stol kr. » Tretton likörglas å 50 öre . » 6.00. Summa kr. Qvitteras med tacksamhet. » Han visste nogsamt att det ej var han som slagit sönder kalaset — men han ville icke stöta sig. med folk och så betalade han. När klockan var 10 kom tidningen ut och lösnummer gingo dugtigt åt, och klockan 11 frukosterade redaktören i all vänskaplighet med långa majoren, Alagrecquen och — fiskalen. Andra häftets innehåll: Sid. » Parlamentariska » kontroverser och hugskott från 1881 års riksdag. Afhandlade af Marcellus ... 1 Anders Fryxells barndomshem och deraf beroende drag i hans karakter. Af utgifvaren . 76 En påyrkad reform i svenska tullstadgan. Redogörelse för tnllnpplag i Danmark af Ernst Bking ... 83 Den religiösa partiställningen i Danmark. Af Karl Gjellerup . 109 » Politiska Kandestöbere » i ny upplaga. Af Gustaf Gullberg 125 * UR DAGENS KRÖNIKA TIDSTAFLOR UNDER MEDVERKAN AF MARCELLUS, A. CANTOR FL. SVENSKA OCH UTLÄNDSKA FÖRFATTARE UTGIFNA AF ARVID AHNFELT TREDJE HÄFTET STOCKHOLM OSCAR L. LAMMS FÖRLAG. STOCKHOLM, CENTRAL-TRYCKERIET, 1881. &lt;chapter name Afhandlade af MARCELLUS. II " &gt; ” Parlamentariska ” kontroverser och hugskott från 1884 års riksdag. Afhandlade af MARCELLUS.
Angående Räkenskaperna för Gylle och Kyrkoköpinge Kyrkor Till underdånigste åtlydnad af Eders Kongl. Majtts den 12 sistlidne Februari meddelta Nådiga föreskrift, får Kyrkokuratorerne, att, inom utgången af April månad, till Lands Kontoret i Malmö* inkomma med lill Eders Kongl. Majli stäldt, underdånigt Utlåtande öfver de anmärkningar, sorn af Rikets Ständers Revisorer blifvit gjorda mot Räkenskaperna för Landlkyrkorna i Skåne, Halland , Blekinge och Bohus Län , få vi härmedelst, angående Räkenskaperna för Gylle och Kyrkoköpinge Kyrkor i Skytts Härad, Malmöhus Län, i djupaste underdånighet afgifva följande upplysningar:. a) Då ej någon reparation under året skolat verkställas, hafva ej penningar utöfver det belopp, Kongl. Instruktionen den ia April i8i5 medgifver, hos Kyrkans Syssloman innestått, utom för år 183g, då innestående behållningen* för Gylle Kyrka var 71 Rdr och* för Kyrkokopinge 81 Rdr, till hvilket ringa öfverskott ej kunnat erhållas någon låntagare. För en del år har deremot ej så stort kapital innestått, sorn ofvannämde Kongl. Instruktion tillåter.. b) Kyrkornas Inventarieförteckningar, af hvilka afskrift medföljt hvarje års Kyrkoräkenskaper, upptager alla derastillhörigheter.. e) Kyrkoherden och Skollärarne uppbära här ingen lön af Kyrkorna. Barnmorskan har sin lön på grund af Kongl. Förordningen den 23 Augusti i)8o5. Den på Sockenstämma den 19 Augusti 1838 af åboerna bestämda lönen åt Orgelnist och Belgtrampare skall, enligt Pastor Fr. Schlyters yttrande, vara af Kongl. Maj:t beviljad, hvarom vi likväl icke kunna lemna någon närmare upplysning, alldenstund någon Nådig tillstånds-resolution härom ej finnes vid Pästors-arkivet, och det icke eller i Kyrkoräkningarna blifvit antecknadt, när någon* sådan* blef utfärdad.
R u d b e c k . Är qvar deruppe. Rådet har förbjudit honom att lemna slottet, det går hett till må Generalen tro . P e c k l i n . Åh, det skal l bli ännu hetare! Fas tän min plan att f ängsla h onom i natt misslyckades genom min adju tants förräderi, så ha vi likväl ännu makten i våra händer och vi sk a inte släppa Kungen ur ögnasigte. R u d b e c k . Men se er omkring! hör hvilket mummel, hvilken rörelse bland folket, hvad tror ni det betyder? P e c k l i n . Jäsning i sinnena, ingenting annat Öfverståthållaren torde vara den l ämpligaste person att ställa den sak en till rätta. R u d b e c k . Jag skall g öra hvad jag förmår. Ämnar herr Generalen sig upp på slottet? P e c k l i n . Det är nödvändigt att jag visar mi g, man skulle kanske annars tro att jag vore rädd; dessutom kan min rös t möjligtvis behöfvas deruppe. Nu hvar och en till sin post, herr Baron! ( Sky ndar in åt slottet .) TREDJE SCENEN. ERIK JANSSON (ifrån sidan). RUDBECK. BORGARE. FOLK. Ha ni fått v eta något? Låt oss gå närmare! Hör på, godt folk, jag har något att säga er. J ag inser mer än väl orsaken hvarföre ni här s å tal rikt församlat eder och j ag lofordar på det högsta edert varma deltagande. Jag kan likväl försäk ra eder att ingen ovanlig händelse här påkallar eder uppmärksamhet. Återvänden derf öre hvar och en till sitt, och varen öfvertyg ade att vi, såsom ordningens upprätth ållare skola göra allt hvad vi förmå fö r att skydda den lagliga friheten. Vi vilja se Kungen! R u d b e c k . Hans Majestät är uppe i Rådet oc h ni kunnen icke begära att vigtig a öfverläggni ngar skola afbrytas fö r er skull. Vi kunna nog vänta.
Statsoch Banco-Utskotttnsi N:o 54. rörande arne summor af tillhopa 160,079 R:dr 12 sk. 5 rist, som vid 1182g års utgång blifvit af Stats-Verket till Banken inbetaide; samt huru, i följd af redan fattade beslut, må förhållas med de hog Banken förvarade Statens skuld-förbindelser; N:o 55, i anledning af Herr Ribbings, Anvid, inom Ridderskapet och Adeln väckta, till Utskotten remitterade motion, angående afgifvande af underdånig skrifvelse, att, till Ständernas godkännande och fastställande , måtte blifva öfverlernnadt Kongl. Majus Nådiga beslut om Slagskattens beräkning i myntet, m. m.; N:o 58, rörande liqvidationen af Bankens fordringar så väl för det år 1856 lyftade Spannmåls-Creditiv, Som hos f. d. Allmänna Magazins-inrätt ningen"; 32a Prot.-Utdiag den 11 Mars 1830^ N:o 59, med förslag så väl till formulair för de förskrifningar, hvilka, enligt Riket* Ständers beslut, komma att af Riks* gälds Contoiret utgifvas å StafsVerkets till betalning återstående Gapitalskuld till Banken, sorn ock till uppgörande af ränte-liqviden emellan Stats-Verket och Banken för samma förskrifningar ; samt BancoUtskottets:
Regeringsformen, tillstyrkte, och af Ståndet den 23 dennes vilkorligen bifallne förslag förfaller. uti i3 §. Riksdagsordningen j enligt Betänkandet N:o Pro?. Utdrag den 25 Februarii i8og. Riksdagsordningen, enligt Betänkandet N:o 4o. uti 28 §. och 79 §.' 3 punkten Riksdagsordningen, enligt Betänkandet N:o 78. uti 29 §. Riksdagsordningen» enligt Betänkandet N:o 55, och Uti 7 5 §. 2 punkten Riksdagsordningen, enligt Betänkandet N:o 27, dock med iakttagande deraf, att, i följd af bifallet till den, uti Memorial N;o 46, af ConstitutionsUtskottet föreslagne förändring af 56 och 8x §§.' Regeringsformen, att 81 §, i stället för 56 §. sistnämnde Grundlag, på sätt vid slutet af Memorialet N:o 46 är anmärkt, kommer att uti 75 §. 2 punkten Riksdagsordningen åberopas. Hvaremot följande föreslagna Grundlags^ förändringar afslogos, nemligen : Tillägg af ett 6 Mom. vid 14 §. Riks-j iiagsQrdningen, enligt Betänkandet N:o 41. Tillägg af ett nytt Moment vid 68 §<; Regeringsformen, enligt Betänkandet N:o 34, och uti 43 och 44 §§. Riksdagsordningen,’ enligt betänkandet N:o 80, 126 Prof. Utdrag den 26 Februarii. 1829. Från Hedervärda BondeStåndet.
Tillstånd till minuthandel med eller utskänkning af bränvin och andre brända eller dislillerade spirituösa drycker är å landet meddeladt endast å tvänne ställen, nemligen å Gammelby gästgifvaregård i Burträsk socken efter en afgift af 600 kannors utskänkning, och i Mångbyn, Löfångers socken, efter 800 kannors försäljning. Politisk Författning. Kammarverk. Under de fern ar, hvarom fråga är, hafva 117 krono-nybyggen och torp blifvit lill anläggning beviljade, och 97 dylika lägenheter ingått i skatt. Innehafvare ej mindre af äldre krono-skalle-hemman, hvilka vid landet förut öfvergången afvittring kommit i saknad af större och mindre jordvidder, än ock af krono-hemman och nybyggen, de der sakna bestämda utmål och gränser för sina ägovälden, emotse med längtan fulländningen af nu pågående afvittring i länet, hvilken otvifvelaktig! kommer alt mäktigt inverka på ulveklingen af jordbruket; hvadan önskligt vore, att Rikets härnäst sammanträdande Ständer skulle anvisa förökade anslag lill anställande af flere Landtmätare vid afvittringen och till andra dermed sammanhang ägande kostnaders bestridande. Statsbidrag, som i tabellen upptagas efter de fem sista arens medelpris, äro for jordbrukaren kännbara och vid inträffande missväxt-år tryckande, särdeles hvad beträffar de kommunala prestationerne och utskylderne, såsom skjutsning, väghållning och fattigvård, och hvilka tyngder årligen snarare ökas än minskas. Skjulsningen, ehuru betungande, är dock jemnare fördelad, sedan entreprenader för hälloch reservskjutsens bestridande blifvit åvägabragte vid alla gästgifverier efter allmänna landsvägen samt en del stationer vid bäradsvägarne. Och besväret med de långa samt tidsödande resorne för de allmänna skatternas utgörande förminskas ock i samma man, som Militäre samt Civile Embetsoch Tjenstemäns å lönerne indelta persedlar utbytas emot kontant ersättning.
Till besvarande af denna remiss, får Utskottet meddela: att, då liqviden öfver öfverskolten och besparingar årligen uppgöres emellan Slatsoch Riksgälds-Verket, och sådane medel då lill det senare aflevereras, för att disponeras, enligt Rikets Ständers vid hvarje Riksdag meddelande föreskrift, samt följagtligen hvad motionären synes åsyftat, redan är iagtlaget, anser Utskottet motionen icke kunna till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 1 Juni 1840. Ani;, till Exp.-Utsk. den 2 Juni, kl. 11 f. »> Utlåtande, i anledning af väckt motion om nedsättning i lösen för dr ungeoch öke-dagsverken till å Svartsjölandet belägne Kungsladugård och Hofstall ängar. Under anförande af den dryga ersättning, hvarmed drängeoch ökedagsverkena, hvilka numera upphört att in natura utgöras till å det så kallade Svartsjölandet befintlige Kungsladugård och Ilofstall-ängar, måste lösas, och hvilken lösen tori idet år uppgått till 31 R:dr 16 sk. 8 r:st. banco för hvarje mantal, har Riksdagsfullmägtigen från Stockholms Län, Stephan Hildersson, uti till Stats-Utskottet remitleradt memorial, yrkat nedsättning af samma lösen till halfva beloppet. Men, Stats-U tskottets Utlåtandej No 164. 9 Men, enär med Svartsjölandet det förhållande inträffar, att det samma är ifrån all rotering befriadt, emot skyldigheten att derföre utgöra såkallad dränge-spann och vissa dagsverken, samt dessa åligganden således icke kunna upphöra med mindre, än att hemmanen å Svartsjölandet underkastas enahanda roteringsskyldighet, som annan jord i Riket, har Utskottet icke funnit skäl att till den gjorda framställningen tillstyrka bifall. Stockholm den 1 Juni 1840. Anis. till Exp. Utsk. den 2 Juni, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af väclit motion om Krono-parken Ombergs försäljning till skatte. (I. A.)
Men å andra sidan har man ock, genom föreskriften att åtal för villfarande lärosatsers utspridande ej må ega rum utan ett af högsta åklagaremakten derom meddeldt förordnande, ansett angeläget att undanrödja all farhåga för lagens användande såsom medel till förföljelse i en alltför sträng ortbodoxis intresse. För öfrigt har vid detta lagförslags upprättande jemväl blifvit taget i betraktande, huruvida, i sammanhang dermed, några nya eller förändrade föreskrifter kunde erfordras i afseende på alla från Statskyrkan afvikande religionsbekännares förhållande till denna kyrka och det borgerliga samhället. Men då den nya lagen, hvilken åsyftar att åt de Svenska medborgare, som blifvit uppfödda uti den Svenska kyrkan, bereda samma rätt att bekänna och fritt utöfva den religion, de i sitt hjerta och samvete hylla, sorn redan finnes förunnad alla andra här i Riket bosatta och Svensk medborgarerätt åtnjutande trosförvandter, icke är ämnad att utgöra en dissenterlag eller en sådan, som bestämmer de vilkor, hvarunder de särskilda trossamfunden må ega att bilda sig och njuta sin fria religionsöfning till godo, har man trott, att åtminstone för närvarande, och intilldess behof af mera omfattande stadganden visat sig, de föreskrifter, som i detta ämne redan finnas gifna för främmande religionsförvandter, fortfarande kunna och böra tjena till efterrättelse, med tilllämpning äfven å dem, som från svenska kyrkan till annan trosbekännelse öfvergå.
St:s af K. M. godkända och Nummerlotteridirect. meddelade beslut, ang:de lotteri-inrättningens upphörande och villkoren för tjenstemannapersonalens öfverflyltande å indragningsstat, och bemälde Just.råd sålunda icke ägt någon laglig rätt alt, sedan lian med secrelerarebefattningen upphört, secreterarelönen ä indragningsstat framgent bibehålla, har Const.Utsk. sett sig föranlåtet anmärka, att föredraganden, vid afgifvande af ofvananförda und. tillstyrkande, sin rådgifvarepligt icke vederbörligen iakttagit.” I händelse här verkligen funnits anmärkn.anledn., så hade den lagenligt, i jemförelse med de 106 och 107 §§ i Reg.F., omöjligen kunnat anmälas efter den 107 §, utan hade den ovillkorligen hort behandlas efter den 106. Nu är emedlertid denna fråga i besvärsväg afgjord, och i sådant fall kan jag icke begripa, huru Utsk. emot 90 § Reg.F. tillämpat den 107 § och det ensamt emot föredraganden? Jag Iemnar således derhän, hvilka motiver här kunnat göra sig gällande; men jag förslår, att ämnet icke hade bort af Utsk. dragas under R. St. enligt 107 §. Den 5:te punkten, ang:de skatteköp å hospitalshemmanet Jer - 150 Den 5 December. la, slutar sålunda: ”Ärendets behandling vid föredragningen i Statsrådet innefaltar sålunda, efter Const.Ulsk:s förmenande, skäliga anledn:r till grundlagsenlig anmärkn., hvilken Ulsk., i följd häraf, trott sig böra emot föredraganden t. f. Dep:tschefen Hr Statsrådet Grubbe, tijl R. St:s vidare pröfning framlägga.” Vill väl Ulsk. här, i ren parodi med grundlagens särskilda bestämmelser i 107 §, framställa till R. St. att pröfva, huruvida R. St. finna Rikets väl kräfva, att hos K. M. begära entledigande af ett Statsråd, som redan är ur Statsrådet skild?
Nto 83, i ani. af väckt motion om nedsättande af en Komité för undersökning af Kongl, och Hvitfeldska gymnasii-godsets tillstånd och förvaltning. Erih. Cederström, Eudolf: Genom den recit, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. i detta ärende framlagt, finner R. o. Ad. huruledes R. St:r visserligen begärt, att undersökning måtte anställas till utredande af Kongl, och Hvitfeldska stipendie-inrättningens samt åboernes ömsesidiga förhållanden, men jemväl påyrkat åtgärder, som i anledn. häraf blifvit vidtagne, hvaribland en af de sista är det yttrande, som stipendii-kuratorerne d. 13 Febr. 1856 i ämnet afgifvit, hvilket yttrande, åtföljt af konsistor i i i Götheborgs stift och Landh:geEmbetets i Götheborgs och Bohus län sedermera meddelade utlåtanden i frågan, d. 14 nästl. Mars till KammarColhm inkommit. Då saken således är i full gång, och det tydligen synes att K. M. icke underlåtit deråt egna ali den upmärksamhet som den förljenat och tiden medgifvit, anser jag det icke vara grannlaga om R. St:r skulle så hastigt efter den sist vidtagna åtgärden inkomma med en förnyad påminnelse i ämnet. Jag har hört alt ett RiksStånd redan afslagit Betänk., och jag anhåller att R. o. Ad. äfven måtte afslå detsamma samt att Hr Gr. 0. Landtm, ville framställa propos. derå. Hr von Ehrenheim, Pehr Jakob: Detta Betänk, före slår tvenne åtgärder, den ena, hvilken redan förut blifvit föreslagen och till en del försiggått, att nemi. en undersökning om dessa hemmansåboers ställning skulle företagas; den andra, att K. M. täcktes tillse huru och i hvad utsträckning försäljning till skatte af hemmanen lämpligen skulle kunna åstadkommas. Den sednare framställningen är, efter min tanka, den vigtigasto och innebär den åtgärd, som bäst kan afhjelpa de öfverklagade missförhållanderne, hvadan det är af stor vigt att R.
Föredraget, ledigt och populärt framburet, gaf åtskilliga beaktansvärda synpunkter om välläsningen och de medel, genom hvilka en verklig sådan kan nås. Bland annat lade hr E. våra mammor varmt på hjärtat att icke med så stor förkärlek efterjollra sina småttingars första ord, därför att de äro » tå tota », emedan deras uppfattning om ordens verkliga uttal därigenom med åratal försenas. Programmet för den därpå följande upp läsningen var valdt med omsorg, representerande några af våra förnämsta skalder. Dock synes det som vid en aftonunderhållning som denna programmet väl mycket tynges genom att på en gång medtaga två så stora saker som » Dödens ängel » och » Afskedet » ur Frithiofs saga. Uppläsningen var, som man af dessa konstnärer kunde vänta, synnerligen förtjänstfull. Fru Bergliot Ibsen gaf i tisdags sin bebådade romans-afton i Musikaliska akademien. Som bä- rarinna af tvänne vidtberömda namn möttes hon naturligtvis af stora förväntningar från en publik, som nästan till sista plats fyllde den stora salen. Förväntningarna blefvo nog ej heller alldeles besvikna. Visserligen äger fru I. ej någon vidare stor röst, och stämman är, konstnärligt sedt, nog ej heller ännu fullt utbildad; men hon har ett utsökt föredragssätt, fullt af poesi och känsla, och härmed tager hon, understödd af en särdeles tilltalande apparition, publiken samt och synnerligen. Programmet upptog franska och norska romanser, af hvilka de senare fingo det bästa utförandet och äfven anslogo mest på publiken. Ett par nummer måste omtagas, och vid konsertens slut lät sångerskan af det lifliga bifallet förmå sig att sjunga ytterligare en norsk romans. Texten till alla dessa norska romanser var af sångerskans fader Björnstjerne Björnson. För att utfylla programmet spelade den norska pianisten fröken Gusta Belmont några stycken af Chopin, Liszt, Schubert och Moszkowski. Föredraget utmärkte sig mera för en ganska högt Kedjor. Nålar, innan upplcöp göres på annat Silfverarbeten, Bordsilfver. håll. Modernast! Soiidasti Billigast! I D U N 327 uppdrifven teknik och ett kraftigt anslag än för en korrekt och. förstående uppfattning af det spelade.
(Taffelpenningar. i,5ooj ’ Departements-Cliefen : Lön 4>5oo: — Taffelpenningar 2,5oo: — Departements-Expedition: Expeditions-Chefen 3,000: — Öfrige Embetsoch Tjenstemän 14»424: 82. Stats-Rådets Vaktmästare 200: — Bergs-Collegium med Bergslags-Staterne Commerce-Collegium Tabell-Commissionen 1,623: 36 Förhöjning 826: 1 2 Landtmäteri-Staten 20,56o: 40 Tillkommer: för Sockenkartors upprättande, Reser vationsansfag 3,000 Öfver-Ståtbållare-Embetet Landt-Staten i Upsala Län; Stockholms „ Södermanlands „ Östergöthlands „ Gottlands , Kalmar „ Blekinge ,. Jönköpings , Kronobergs , Christianstads , Malmöhus , Hallands „ Götheborgs , Elfsborgs „ Skaraborgs „ Nerikes „ Wermlands „ Westmanlands „ Indelta Räntor. Indelt Spanmål. Oindelt Penningar. Län „ Gefleborgs „ „ Westernorrlands „ „ Jemtlands „ „ Westerbottens „ „ Norrbottens , GästgilVares friheter Färjor och Färjekarlar : . S:a Jordbruket, Handeln och JVäringarne. Skiften och Afvittringar . ... Utflyttningshjelp efter laga skiften, Förslagsansla Vägar och communicationer Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landt - Odlingshjelp m. m. för Krononybyggare, För - slagsanslag Befrämjande i allmänhet af Jordbruket och Landtmanna-näringarne Hästafvelns förbättrande Undervisnings-anstalter för Slöjderne Befrämjandet i allmänhet af dito Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart. Befrämjandet i allmänhet af dito . Undervisnings-anstalter för Bergsbruket Befrämjandet i allmänhet af dito Fiskeri-Näringens understöd Jordförluster genom Canal-anläggningar, För - slags,-anslag Diverse anslag.
Det är allmänt kändt, att en öfverdrifven import af finare och gröfre utländske Bomulsty. ger, då redan i flere år nästan helt och hållit utträngt den husliga väfnadsindustri, som förut var rådande öfverallt i landet, och att ibland de Folkklasser, som förr till klädsel åtnöjde sig med hvad de sjelfve tillverkade, större delen fants klädd i utländska Bomulsväfnader, hvita eller tryckta. Öfvertygad om nödvändigheten att sätta en gräns för detta förstörande offer åt en främmande Nations konstflit, beslöt Konungen att låta utfärda i - Den 28 Junit'/, nu ] frågavarande importförbud, det enda af någon vigt, som under de sist förflutne 6 åren emanerat, och verkan deraf blef, att omtankan med förvånande hastighet riktades på Bomulsväfverislöjden, hvilken sedermera nästan öfverallt i Riket haft den mest tillfredsställande framgång och hufvudsakligen bidragit att genom inhemske tillverkningar fylla behofvet af hvad som fordras för qvinnokönets klädsel. Åtskilige betydliga Bomullsväfveri - Fabriker hafva inom korrt tid blifvit anlagde, och vid en enda, der för det närvarande omkring 400 arbetare sysselsättas, åstadkommos år 1821 tillverkningar till ett värde af 105,990 R:dr 2i sk. Sammanräknade värdet af de vid Fabriker i Städerne tillverkade Bomullsoch Linnevaror, sorn utgjorde år 1816 — 47,822 R-.dr 7 sk. 4 r. och år 1817 59,708 R:dr 32 sk., uppsteg redan år 1818 till 206,994 R:dr io sk. 8 r. och har sedermera successive tilltagit, så att detsamma år 1821 uppgick till ett belopp af icke mindre än 584,038
Sjöberg, angående pension åt Hä- 76 radsskrilvaren G. L Sjöförsvar, om ordnandet af Rikets A. 20 >i angående särskilda medels anvisande för ordnande af riketslandtoch, se Landtförsvar. t sa Si 3 > Ore 3 eller Memoria] Utlåtande Betänkam Riks-Ståndens Beslut, Underdån Skrifvelsi CO EU as CfQ cn w re 3 Tq B m re' * • CO? eT etN:o Sid. Ridd. 0. Adeln. PresteStå lidet. BorgareStåndet. BondeStåndet. Proposit. Iler Skrifvelse!*. Motioner inom Riks-Stånden. (Elfte Samlingen.) Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. CL. OS °co tö <r N:o N:0 N:o Sid. Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0 G Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståudet. ty Sjöförsvars - Departementet, se Statsreglering, Femte Hufvudtiteln. Sjömanshusföreståndare, om befrielse för, att debitera och uttaga sjöfolks kronoutskylder . — P. 81 5 1 9 33 Se Bevill ning. Sjömän, om pensionsanstalt för, se pensionsanstalt. Sjösänkningar och vattenaftappningar, angående fördelning af kostnaderna för, der qvarnverk icke finnas att ändra eller utrifva A. 102 7 2 7 Se Vatten verk. » angående bidrag till, se Statsbidrag. Skadestånd, angående rnålsegandes rätt att utbekomma, se Utsökningsbalken. Skarbysjön och Via-än inom Örebro län, om understöd till sänkning af . — A. 176 Bd. 361 4 1 141 71 SeStatsbidr. till Ström rensningar m. rn.
Henrik, ser du här ligger min stora docka! Söta Henrik, laga skor åt den, vill du, de gamla ä' trasiga? Barnet tog dockan, lofvade göra skor och skulle genast börja med det arbetet, då patronen syntes på trappan, iklädd öfverrock, grå filthatt, galoscher och med paraply och käpp i handen. Claire, mon ange, ici, ropade han, eh bien! Lisette, où êtes vous, venez mes enfants, venez! Clara lemnade på ögonblicket sin lekkamrat och sprang fram. Lisett kom med sin jungfru vid handen från kökssidan; lille Gerôme var redan färdig. De voro alla svartklädda, buro hvita förkläden och fingo af fadern hvar sin krans i handen. Bonnen sprang fram, jemkade flickornas hattband och lille Gerômes krage, och så begåfvo de sig i väg nedåt stranden. Patronen sjelf hade en stor bukett i hand samt bar i knapphålet på sin långa utslitna ytterrock en hvit rosenknopp, sammanbunden med en liten cypressqvist. Hans min var högtidlig, ett blekt, resigneradt allvar låg utbredt öfver hans magra och gula ansigte. Hvarför få vi komma med, pappa? frågade Clara och tittade upp till fadern, halft förtroligt och halft skyggt. Tala franska, har jag sagt dig, sade patron och knyckte omildt den lilla i armen, men tillade derpå i en något mer saktmodig ton: Vi skola gå till kyrkogården i dag med kransarne, det är mammas dödsdag, er salig mammas, min högtälskade hustrus. Håll dig rak Gerôme, hvad är det för slag, du hänger ju läpp och ser dum ut precis som mor din. När ni har svarta sorgdrägterna på, chers enfants, då borde ni ju veta att vi skola fira en liten sorgefest på den högtidliga plats der hon nu hvilar i frid från jordens oro. De tre små barnansigtena sågo så bortkomna ut.