Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Der detta uraktlåtes, och den byggnads-skyldige icke inom den förelagde tiden byggnads-skyldigheten fullgör, anmäle Prosten sådant skyndsammast hos Consistorium, som har att vidtaga de åtgärder, hvilka profves nödige för Boställets och Efterträdarens rätt, antingen medelst begäran 6o Lagsamt Allm. Bcsv. o. Oec. Utsk. Ult. N.o 36. hos Konungens Befallningshafvande, att genom dess Embets-åtgärd bristerna må blifva för lego, å den byggnadsskyldiges kostnad, afbulpna, eller att hos den byggnads-skyldige ina sökas för husröle-bristen immission i hans lön eller annan fullgod säkerhet. 6:0 Då Prosten fullgör hvad i Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 17 Mars 1824 och ytterligare bär ofvan är såsom hans åliggande stadgadt, vare han befriad från vidare Besigtningar å Kyrkoherde-boställen, som i Kongl. Kyrko-Ordningens 24 Cap. 19 § äro honom ålagde. En Ledamots Reservation bifogas. Stockholm den 20 Maji 1829. Reservation af Herr Biskop Tegnér. Då Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet i silt Betänkande N:o 43 tillstyrkt ersättning för rese-kostnader lill Krono-betjeningen vid Oeconomiska syner, reserverade jag mig icke emot ett sådant Beslut, emedan frågan syntes mig vara af föga vigt och det dessutom är förhatligt att vägra en afgift, som kunde synas ej sakna ali grund af billighet. Men då nu ett sådant medgifvande Bil. t. Lags. Allm. Desv. o. Occ. Utsfc. Ull. G t föranledt dc anspråk, att denna ersättning skulle utsträckas äfven till Nämndemännen, och detta nya tillägg genom en knapp pluralitet inom de sammansatte Utskotten blifvit godkändt, reserverar jag mig emot hela Tredje Momentet i Utskottens Betänkande, af följande skäl: 1:0
Lades på hordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åt' sliiljd.es In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen den i5 Junii 1829. Plenum klockan q Förmiddagen. Till pröfning företogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens den 20 sistlidne Maji under N:o 35 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, med öfverlemnande af förslag till eu ny PrestvalsFörordning. Den i5 Junii f. m. 117 Herr Hjertaj Gustaf: Jag anhåller, att få göra några anmärkningar vid ifrågavarande Betänkande. I första §. af förslaget till ny PrestvalsFörordning hafva Utskotten föreslagit bibehållande af stadgandet, att hvarken frågoeller val-dag bör utsättas på Böneeller annan stor Högtidsdag. Detta länder till mehn för Församlingarne uti åtskilliga orter. I allmänhet torde man kunna taga för säkert, att i de norra orterna är det just vid dessa Högtidsdagar, Församlingen talrikt samlas, och då man kan få kunskap om pluralitetens tanka. Om förhållandet kan vara likgiltigt i andra trakter, är det likväl i de mera glest bebodda ej likgiltigt, att kunna på Högtidsdagar få fullända sådane förrättningar. Jag skulle tro, att uti allt, der man kan befordra, i stället för att afstänga, valrätten, och således kan välja sådane dagar, då folket ej är för mycket sysselsatt, förfar man orätt, enär man gör ett motsatt förhållande till ett lagstadgande. Det måtte blifva församlingens ensak, att med valförrättarne öfverenskomma, att han väljer sådane dagar, hvilka äro häst passande. I 19 §. hafva Utskotten föreslagit, att arrendatorer skola få rösta, celi uteslutit ägaren, deräst han icke förbehållit sig sådant i contractet. Jag finner häruti en besynnerlig lagstiftningsgrundsats.
Voter:s-propos. måste dock uppgöras ordagrannt efter de olika beslut RiksSt:n fattat; men icke må man tilltro sig kunna nu, genom en efter återremiss verkställd förändring i voter:s-propos:ne, bringa till lagenlighet, hvad som ursprungligen blifvit olagligen beslutadt af 2:ne Stånd, ehuru de 2:ne andra lagligen detsamma afslagit. Detta är en tolkning af grundlagen, hvaråt Gr. Lagerbjelke nu söker förskaffa burskap men Den 25 September. 439 som jag hoppas icke skall lyckas göra sig gällande, åtminstone icke så länge 49 § Riksd.Ordn. bibehålies oförändrad. Det kan numera icke blifva fråga om att göra ett undantag frän punkten i hvad den rörer presterskapets privilegier, och sålunda komma till förslag, som vore helt annat än dem hvilka så väl af komiterade, som af K. M. och StatsUtsk. blifvit behandladt. Jag anhåller att vi måtte få hälla oss vid hvad som är före och icke söka få fram ett erkännande att saken rörer statsregleringen. Låtorn oss först afgöra det någon förändring skall ske med indelningsverket, och skaffa oss sedan ett förslag huru med denna förändring skall tillgå och huru det skall i statsregleringen bestämmas. Man skall icke på sidan om grundlagen tillskapa statsregleringsfrågor, der sådane icke finnas. Jag bestrider allt afseende på den framställda begäran om återremiss, emedan den går ut på att få förändring uti det förslag, ■ sorn 2:ne Stånd redan antagit, men de båda öfrige förkastat. 1 anledn. af hvad Gr. Lagerbjelke ytterligare anmärkt i fråga om 09 §:n, får jag äfven ytterligare fästa uppmärksamheten derpå, att berörde §:s stadgande om omröstning i förstärkt Utsk. öfver stalsregleringsfrägor, endast gäller de fall då RiksStm äro af olika tankar och således icke dem, deröfver icke alla fattat beslut. Hr Printzensköld: Hr Sfuarts yttrande alt R.
För ombyggnad af Nockebybro på vägen mellan Hufvudsta den. och Drottningholm R:dr 83,000: 2:o. För uppförande af nytt Landshöfdinge-residens-hus i Christiatisiad R:dr 55,000: I afseende å förenämde tvenne anslag åberopar Kongl. Maj:t de särskilda Nådiga Propositioner, som härom under denna dag till Rikets Ständer aflåtas. 3:o. Till utgifter föv Kolonien S:t Barthelemy. Ehuru under de förflutna åren förvaltningskostnaderne för denna ö öfverstigit de deraf influtna inkomsterna med ännu högre belopp, vill Kongl. Maj :t nu endast äska fortfarandet af det härtill vid sednaste Riksdag beviljade förslagsanslag af 6,000 R:dr årligen, att utgå under den tid nu skeende Statsreglering kommer att omfatta, eller förslagsvis 18,000: Och skulle alltså anslagen för tillfälliga behof å denna Hufvudtitol utgöra sammanlagdt R:dr 156,000: Åttonde Hufvudtiteln, innefattande anslagen för Ecclesiastik-Departementet. Anslagen till Åttonde Hufvudtiteln äro i nu gällande Riks-Stat upptagne till följande belopp: Penningar ... R:dr 528,550: Indelda räntor, kronovärdi 27,868 R:dr 36 sk. 8 rst., utfördt efter förslagsmarkegång » 152,800: lndeld spamnål 81,704 tunnor 16 kappar, förslagsvis å 6 R:dr tunnan » 490,227: Oindeld spanmål 3,900 tunnor 16 kappar, förslagsvis å 6 R.dr tunnan » 23,403: Tillsammans R.dr 1,194,980: Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Om Statsverket 48S3. 47 Angående reglering af denna Hufvudtitel, framställer Kongl. Maj:t följande förslag;: 1: o. Klereci-Stalen.
Motioner, angående öfverenskommelse emellan Talmännen, att, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar iakttagits, i allmänhet föreslå motioners remitterande till endast ett Utskott: I. 98. —, om ändring i 56:te §:n Riksdags-Ordningen, angående inskränkning af tiden för deras väckande: B. I. 180, 194, 395, 440, A. 440. —, inom Riks-Stånden väckta, i anledning af framställdt förslag angående särskild tryckning af dem: B. I. 90, 92, A. 94. —, väckta inom Preste-Ståndet, angående tryckning af ytterligare 500 exemplar deraf: B. I. 491, 520, A. 520. —, inom Riks-Stånden väckta, angående upprättande af register öfver dem: B. III. 318, 429, A. 429. Motioner, väckta hos Ridderskapet och Adeln: af Hr Adlersparre, R., angående utsträckning af den så kallade lilla jagiens fridlysning till skogsfågel (N:o 61 i Bihanget): I. 132, B. 132; B. — Frih. Alströmer, J., angående upphäfvande af alla lagbestäm melser rörande Den Heliga Nattvardens begående, m. m. (N:o 174 i Bihanget): I. 238, 247, B. 247; B. II. 322, 373, 412, A. 414; U. lil. 231, 270, A. 270. — d:o om stiftande af en lag angående entledigande af så dana till statskyrkan hörande embetsoch tjenstemän, som i tal eller skrift visat sig hafva afvikit från den rena evangeliska läran (N:o 175 i Bihanget): I. 238, 247, R. 247. — Gr.
Af den andre motionären, Nils Olsson, är åter yrkadt, att, jemte anställande af ny taxering utaf Länsmans-boställena, lönerne skulle fastställas till 1,000 R:dr och utgå med skillnaden mellan detta belopp och boställenas värde. Som det obestridligen är af mycken vigt för det allmänna, att lill ifrågavarande mödosamma och maktpåliggande befattningar erhålla duglige, nitiske och pålitlige personer, torde ej heller behofvet af tillökning i desse tjenstemäns nuvarande knappa löner kunna förnekas. Och ehuru, i anseende till talrikheten af denna tjenstemannakorps, hvarje tillökning i densammas aflöning måste medföra en betydlig utgift för Stats-verket, anser likväl Utskottet både billighet och det allmännas fördel fordra, att förhöjningen af Länsmännens löner bestämmes något högre, än Kongl. Maj:t funnit sig kunna föreslå. Utskottet hemställer, att aflönings-minimum för ifrågavarande tjenstemän må fastställas till 700 R:dr R:mt. I fråga om det af Kongl. Maj:t äskade vederlag af 100 R:dr årligen åt de Länsmän, hvilka ej äro med boställen försedde, synes äfven någon förhöjning häraf billigtvis böra medgifvas; och föreslår Utskottet, att denna ersättning måtte till 150 R:dr Riksmynt för hvardera bestämmas. Beträffande, det i förstnämnda motion väckta förslag om anvisande af dylikt vederlag äfven åt en del Länsmän inom Malmöhus län, hvilkas boställs-!ägenheter skola vara af sämre beskaffenhet, har Utskottet af officiela uppgifter inbemtat följande om nämnda, här nedan uppräknade, boställs-lägenheters areal-innehåll och uppskattningsvärde: Areal-innehåll. TJppskattningsvärde. Tild Kp:ld. R:dr sk. r:st. Areal-innehåll. Uppskattningsvärde. T:ld p:ld. R:dr sk. rst. Stora Rödde Näs 5.6..
Här inträffar det förhållande, att Rönne å, den enda segelbara å i Skåne, just faller ut der hamnen skulle byggas; att denna å med ringa kostnad kan göras för mindre fartyg segelbar ända till det 2 mil från dess utlopp belägna s. k. Klippans Pappersbruk, att det icke är Engelholms stad, som här har tecknat sig för den betydliga delen af omkostnaderna för hamnbyggnaden, utan egentligen possessionaterna i den kringliggande orten, och att af den summa, som för ifrågavar. hamn-anläggning beräknats upgå lill omkring 67,000 r:dr, dessa posselionater hafva tecknat sig för icke mindre än£, eller nära 45,000 r:dr. Dertill kommer, alt hela den nordvestliga delen af Skåne, en stor del af Christianstads och äfven Halmstads län har sin naturliga afsättningsort på Engelholm, men derföre att ingen hamn der finnes, nödgas innevånarne forsla sina varor till Lanskrona, som är D en 26 Juni f. m. 207 belägen flere mil söder ut, hvilket för dem i betydlig mån förökar transports-kostnaden. Dessutom bör härvid lagas i betraktande, alt om någon hamn kunde tillvägabringas så skulle för alla de varor, som der kunde lossas, ingen lull i sundet komma att erläggas, hvarföre jag skulle tro alt äfven det blefve för en stor del af Skåne utaf vigt att i denna och för billigare priser erhålla sina förnödenheter än nu kan ske vid alla hamnar söder örn Helsingborg. Vidare kommer härtill ali hela den kringliggande trakten producerar en stor mängd bafra, hvilken exporteras lill England, och hafran är, som hvar och en vet, en vara, sorn skrymmer mycket, utan att i sig innebära betydligt värde, hvadan det faller sig mindre beqvämligt att, såsom nu sker, transportera den landvågen till Landskrona, för att derifrån vidare utföras. Alla dessa omständigheter hafva förmått mig att lemna min röst för det ifrågavar. anslaget.
D e n riktigt värmde på kinden, så man fick en aning o m sommar, och vinterkappan blef tung o c h kvaf. Det blåste en frisk vind, s o m liksom förde m e d sig något n} ' tt långt bortifrån, o c h somliga gator v o r o redan torra. Alla människor gingo så fort. Det var, s o m o m de hade brådtom o c h voro glada för något särskildt roligt de skulle ha för sig. Ella höll upp klädhingen m e d båda händerna, och h o n h a d e måst träda alla sina paket på alla sina fem fingrar. Pion visste knappt, hur h o n skulle reda sig, men det gick väl. Hon hade fått en biljett från doktor A l m, en sådan lustig biljett: » Ehuru ovärdig både till hälsningarna g e n o m bror Landell och — rosen, — ja, fröken, den k o m utan namn som ett frun timmersbref utan datum, o c h s o m jag ingen fruntimmersbekantskap har mer än Eder, s o m möjligen skulle tänka på mig därmed, — vågar jag tacka Er. Den gamle b r u m b j ö r n e n från i somras, s o m inte ville följa m e d ut på segelfesten, Ni minns, hade dragit sig in i sitt ide. men nu står er ros på mitt skrifbord o c h den bara ringer i mina ö r o n: veni, vidi, vici. Ja. fröken, jag är nu snart så frisk, att jag får gå ut, o c h jag hoppas personligen få tacka Eder, hvilket skall bli m i g m y c k e t kärt. » Hon kunde hela brefvet utantill. Det _där veni, vidi, vici? — Jag k o m, jag såg, jag segrade! — Jo, så betydde det. Det var en bland de få saker h o n k o m i håg från historien. Ah, hvad solen sken härligt! Det var varmt, att h o n riktigt måste sucka för att få luft, o c h h o n gick och väntade o c h längtade. Hon tänkte p å det där brefvet hela dagarna, men inte var det därför h o n var så glad. Å h nej, visst i n t e!
Prop. N:o I, om Statsverket 1859. a) Norrbottens län; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit dels att, utöfver de 15 afviltrings-Iandtmätare, hvilka nu funnes inom länet anslällde, ytterligare fem sådane i lägre lönegraden mätte få i länet antagas, om icke förr, åtminstone från den tid då den nya statsregleringsperioden vidtoge, dels ock att, från och med nämnde tidpunkt, afvittringslandtmätarnes aflöning mätte så ordnas, att de, utöfver de bestämda årliga arfvodena, hvilka utgå dels såsom lön och dels såsom respenningar, mätte kunna genom flit och öfverarbeten bereda sig en ökad inkomst, samt i sådant afseende Taxa för arbetet fastställas enligt ett af Afvittrings-Styresmannen i länet ularbetadl och af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bifogadt förslag, men att, om förslaget alt stalla afvitlrings-göromålens utförande på Taxa icke vunne nådigt bifall, utan aflöningen komme alt utgå på sätt hittills egt rum, denna måtte för de 8 äldre landtmätarne fastställas till 1,600 Biksdaler och för de öfrige (ill 1,400 Biksdaler årligen, jemte 200 Biksdaler i respenningar till hvarje af dem; hvaremot Kongl. Majlis Befallningshafvande ansett de till Föredraganden för afvittrings-verkel nu anslagna arfvoden böra förblifva oförändrade. b) fVesterbottens
Den sorn bifaller, att, på sätt Stats-Utskottet uti den 17 nästl. månad afgifvit utlåtande tillstyrkt, Riksens Ständer bevilja en Summa af 10,000 R:dr, att tilldelas Herr Vice Presidenten m. rn. Billberg, såsom bevis af Riksens Ständers erkänsla för dess nitfulla och lyckliga bemödanden vid utförandet af det honom utaf Kongl. Mapt i Nåder uppdragne DiqvidationsVärf år 1815, och att tillika hos Kongl. Majt 5. C) $$ Stats-TJlskattets Betänkandenl i underdånighet anmälan härom göres; voterar Ja; den det ej vill; Nej. Vinner Nej, så skola, med erkännande utaf Herr Vice Presidenten l illbergs förtjenst, Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla bemalie Herr Vice Presidents nitfulia och berömvärda förhållande uti omförmälte honom lemnade uppdrag; Dock varder sådant allt Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande vördsamligen understäldt. Stockholm den i Julii 1818. Riksens Höglofl. Stunders Stats - Utskotts hemställan, angående Riks-Ständens serskildte Beslut i Jr äga om Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivet u Banken för Allmänna Magasins -Inrättningen. 3Enligt irieddelte ProiocollsUtdrag af den 27 i nästledne månad, hafva Respective Riks-Stånden sålunda afgjort det utaf Stats Utskottet beredde inål, angående grundevne för Allmänna [Magasins - Inrättningens Siyrelse. och Förvaltning, a't genom 2:ne Stånds sammanstämmande beslut är bifallit hvad Utskottet föreslagit och tillstyrkt utom i frågan rörande rättighet för Rik sens Ständers till granskning af StatsRåneooch Riksgälds-Verkens Räkenskaper utsedde Revisorer, att, i händelse af befinnande uppenbara ölverträdelser af grunderne för dispo 5. C) $$ Stats-TJlskattets Betänkandenl i underdånighet anmälan härom göres; voterar
Vid insändandet af 1860 års räkenskaper för Nyköpings hospital, äfvensom för öfrige ofvannämnde städers dåmera indragna hospital, anmäldes tillika, att dessa räkenskaper blifvit af vederbörande Hospitals-direktion eller Landskontor granskade utan anmärkning, hvilken anmälan ansetts innefatta jemväl ett bestyrkande af det uti balansrelationen uppgifna förhållande med den kontanta behållningen, i afseende å hvilken således någon anmärkning icke heller blifvit gjord af Ordens-gillets Revisor. Och torde Ordens-gillet i öfrigt få fästa uppmärksamheten derpå, att Weckholms s. k. hospital egentligen är en genom donation af enskild man anordnad fattigförsörjningsanstalt, hvilkens räkenskap ansetts icke vara med Ordens-gillets anförda cirkulär åsyftad, äfven - — 335 — sorn att vederbörande redogörare för uppbörden ställt borgen å belopp, öfverstigande den ringa behållning, om hvilken nu är fråga. Med återställande af remissakten, framhärdar Serafimerordens-gillet med djupaste vördnad, trohet och nit, S tormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, K. i, SPARRE. J. F. FÅ AMUS. MAGNUS HUSS. T. A Billbergh. Stockholm den 30 December 1862. Consistorii Aeademici lajoiis i Upsala underdåniga utlåtande öfver de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer framställt vid granskning af Upsala Universitets räkenskaper lör är 1860. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till underdånigste åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts genom Kanslers-embetet Consistorium Academicum Majus meddelade nådiga befallning, får, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Universitetets räkenskaper för år 1860, Consistorium Majus härmed afgifva underdånigt utlåtande.
Men i allt läll måste en af Staten företagen, i förhållande till det allmänna rörelse-kapitalet, ganska stor upplåning utöfva en märkbar inverkan pä penningeställningen, isynnerhet inom de delar af landet, dit de npplånla penningarne icke eller först elter en längre omgång återkomma. Vanan vid de utlemnade obligationernas begagnande i liqvider man och man emellan sprider sig, efter hvad erfarenheten visat, långsamt, och deras allmännare gångbarhet är icke alt med säkerhet motse förr, än kännedomen om desamma och deras användbarhet i sagde hänseende hunnit utbreda sig inom de samhällsklasser, mellan hvilka de liesta affärsförhållandena förefinnas, samt dessa papper vunnit en omedelbar afsättlighet till ett allmänt bekant pris. En särskild anledning lör Utskottet att tillstyrka det upplåningen för Statens jernvägs-anläggningar äfven må verkställas utom riket, hemtar Utskottet dessutom från den omständigheten, att en stor del utaf de utgifter, för hvilkas bestridande upp låningen företages, åtgår till inköp af sådana, för jernvägarees byggande eller begagnande erforderliga, malerialier och effekter, som, med afseende å deras pris och beskaffenhet, åtminstone för närvarande anses företrädesvis böra från annat Iand anskaffas, samt att följaktligen Statens utrikes skeende skuldsättning, så vidt den förauledes af dessa utgifter, motsvaras af värdet å de varor, sorn för det allmännas räkning varda till riket införda. För att ådagalägga ungefarliga förhållandet mellan samtliga, i kostnadsförslageri för Statens jernbanor upptagna, utgifter och deruti beräknade kostnader för nämnde malerialier och effekter, har Utskottet låtit uppgöra bifogade tabell, utvisande exempelvis ej mindre hvad dessa malerialier och effekter beräknats komma alt kosta, än ock hela anläggningskostnaden för vissa i det föreslagna jernvägs-svste met ingående bandelar.
– Det kan ej förvåna, att bland de sju canones, som borde från Påfven utfärdas till allmän efterrättelse, en särskildt yrkar, i både ästhetisk och sedlig hänsigt, Skönhetens och de Sköna Konsternas helgd. Mera oväntad skall väl den bannlysning förefalla, som i en annan slungas emot linguarum discrepantiam istam et in orbeterrarum chaoticè barbaram et in Europâ culliori babelicè vesanam, och som fördenskull – ut idem, quod Germanorum Germanitati Ratisbona, nunc verè sit Hominum Humanitati Roma – tillika åtföljes af det påbud, esse restaurandam linguam latinam, linguam Romani totius et imperii el ingenii et evangelii demum catholicam (d. v. s. ånyo göras till hela den christna verldens universal-språk). Så förtjust var nu Thorild i Roms forn-tungomål, – hvilket han ock alltifrån sin första ungdom hade gerna begagnat; och man måste erkänna, att det lämpade sig smidigt så till hans vältalighet 186, som till hans qvickheter. Kortast är den tredje skrifvelsen; som kallar sig: Noro Alexandro nova Panegyris. Ad Russorum Imperatorem Humanissimum. Latinen är här enklare, än i de bägge förra, och derigenom ännu vackrare; ty just denna större enkelhet förhöjer den sonora periodbyggnadens uttryckskraft. Ordlekarne, och deras antitheser, uteblifva likväl icke: så t. ex. förekommer bland de åtskilliga berömmelser, som tilldelas den philanthropiske Kejsaren, äfven den, att han i sitt stora rike hade angripit nec Petri Primi rudi more barbas, sed barbariem. Den ”nye Alexander” hade nyss afslagit sina undersåters anhållan att åt honom uppresa en bildstod. Egentliga syftet för detta bref är, att elda honom till förvärfvande af en herrligare, en evigt varaktig: Greklands befrielse och återställelse.
Reseoch traktamentskostnader 38,542: 88. Byggnaderoch reparationer 24,651: 4. Skrifmaterialier, ved, ljus m. m 39,151: 16. Hemliga utgifter 9,000: — Omföring till fyroch båkmedlen: Levereringar. Fyroch båkraedel 475,953: 90. Balans till år 1862: Tillgångar: Fyroch båkraedel 5,954: 54. Handelsoch sjöfartsfondens medel 13,350: 15. Afkortningarue och utgifterna under samma tid utgjorde: år 1857 » 1,999,649: 70- » 1858 » 3,478,238: 73- » 1859 » 3,648,534: 67- » 1860 » 3,659,653: 48- och » 1861 » 3,742,108: 19. § 2- Då ifrån bruttouppbörden, som, jemlikt förestående tabell. uppgick till R:dr 15,354,076: 15. afräknas den sammanräknade summan af afkortningar och utgifter » 3,742,108: 19. visar sig en behållning af R:dr 11,611,967: 96. hvilket belopp med » 2,311,967: 96. öfverstiger den i riksstaten af tullmedlen påräknade inkomst R:dr 9,300,000: — § 3. Tullförvaltaren Finérs balans, hvilken, såsom utaf 1861 års revisionsberättelse inhemtas, vid 1858 års utgång utgjorde 160,503 R:dr 77 öre, utbalanserades uti 1861 års räkenskap med enahanda belopp, men lärer under innevarande år blifvit genom afbetalning minskad med 1,300 R:dr. K o n g 1. Sund hets -kollegium. Räkenskaperna, som för revisionsåret undergått granskning i Kongl. Kammarrätten utan anmärkning, upptaga inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 18 0: