Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stirs skrifvelser, genom alt sammanblanda frågan om detta lån med frågan om åtskilliga induslriela företag, sålunda i sjelfva verket påpekat nödvändigheten att upplaga ett sådant lån, bar StatsUlsk:t slädnät i den åsigt, att, fastän II. St:rs föreskrifter i della fall icke blifvit fullt noggrannt iakttagna, likväl ej något i följd deraf bör åtgöras. För min del anser jag, att Utskit, sin pligt likmätigt, icke kunnat komma lill annat resultat än att anmäla denna sak lur II. Skr, samt att Ut skit uti sin hemställan gatt så fogligt som möjligt tillväga, anhållande jag alt R. o. Ad. måtto till denna Ulskils hemställan lemna sitt bifall. IIr Akerman, Fredrik: Jag vill icke bjuda til! alt försöka lösa den svåra frågan, huruvida fnllmiiglige. vid afgörande! af detta lån, räknat rätt (dier icke. J)et säkra är, att de törst beräknat denna kostnad till Cj proc. och alt de sedermera antagit samma kostnad uppgå till 7J proc. Om jag skulle våga en gissning, hvilkendera af dessa ziffror, som är den rälla, skulle jag Iro den sednare af dem vara något lör högt tilltagen. Slen härmed må nu vara huru som helst. Vid skia riksdagen höjdes mångå röster för upplagande af ett lån inom riket, med uttryckt förhoppning att kunna göra början lill ett inhemskt fondsystem. För min del trodde jag icke alt försöket skulle lyckas och afrådde från dess företagande, men då elt beslut i denna ridning en gång var faltadt, håller jag fullmäglige rakning derlör, att de liragte detsamma lill verkställighet, oell, för vinnande af della mål, lörsökle alt. åtminstone skenbarligen ställa sig II. Shrs, i afseende å vilkoien fiir det inhemska lånets upptagande, meddelade löreskriller lill efterrättelse. Derföre böra fnllmiiglige lofordas, icke klandras. Jag hemställer till eder. Mina Hrr, huru det skulle bedömas, om fullmiigtige, efter erhållandet af ofvanniimnde föreskrift, varit nödsakade lör R. Skr anmäla: »visserligen hafva II.
Öfverleinnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, uppdrage Ständerna genast, ulan alt förut derom öfverlägga, åt Konstitutionsutskottet, all dess utlåtande afgifva; och för hål les dermed som i Regerings-Formens 81 § stadgadt är. Då Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfverlemna något förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, om författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd att detsamma, jemte förslaget, genom trycket allmänt göra, då han, för det sistnämndas innehåll, sjelf, i egenskap af förfaltare, ina enligt Tryckfrihetslagen ansvara. 2:o. Konstitutions-Utskottet pröfning underställas. 3:o. Då hos derom besluta. Bihang till Riks-St:s Prot. III Sami. Konst.- Ulsk. Mern. Ridd. och Ad:s Prot. d. 30 Aug. samt 16 och 30 Sept. 1854. Preste-St:s Prot. d. 30 Aug. samt 22 och 30 Sept. 1854. 16 Förslag till ändringar i Grundlag arne. Forslag till tillägg 159 § Regerings-Formen och 27 § 4 mom. Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om Stais-Ferkels tillstånd och behof. ISegeriiigs-Foriiieii* §• 59. Efter Rikets och Siats-Verkets tillstånd och behof låte Konungen till Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie Inkomster, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. Efter Rikets och Slals-Verkets tillstånd och behof låte Konungen lill Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan larfva utöfver de ordinarie Inkomsterne, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. honungens framställning härom bör jemmi åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kan Hiksdags-Orclniaagen - l:o.
Ank. till Exp. Utsk. d, 7 September, kl. a t. m. Betänkande , i anledning af Herr Christiersons motion, angående bestämmande af det belopp, uppbördsman och redogörare borde åtnjuta, för debitering och indrifning af bevillningen. Uti en hos Välloflige Borgare-Ståndet, under åberopande af 56 Biksdags-Ordningen, väckt, till Bevilinings-Utskottet remitterad och den 20 nästlidne Juli till Utskottet ankommen motion, har Herr Christierson anfört, att, genom de i Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 12, angåend# grunderne för den blifvande allmänna bevillningen, föreslagne nedsältningar i den nu varande bevillningen, uppkomme en ganska stor minskning uti den procent, som inom hvarje Län af bevillnings-summan vöre anslagen till uppbördsman med flere uppräknade ändamål, hvilka senare i första rummet måste bestridas, samt att genom nedsättning i bevillningen förlorade synnerligast slädernes uppbördsman, som för krono-uppbörden och dermed förenade besvärligheter och ansvar icke hafva annat arfvode, sin den dem, uti r 21 §. af det vid förrberörde Betänkande fogade förslag lill ny Bevillnings-Stadga, lillagde procent af bevillnings-summan, och hvilket arfvode, genom den föreslagne nedsättning i bevillningen, komme att ininskas med 5o procent, åtminstone der, hvarest högsta bevillnings-beloppet utginge efter i:sta Artikeln i nu gällande Bevillnings-Förordning; och har Herr Christierson, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, föreslagit, att uppbördsmännens rätt måtte skyddas, och de bibehållas vid de inkomster, som genom procent af bevillningen hittills uppburits, så att uppbördsman och redogörare icke genom skalte-lindringen för deras del förlora, helst tjenstebesväret icke minskas, utan bibehåller sin fordna trägenhet; uti hvilken motion Herr Westlinger sig förenat.
Bland de till Bevillnings-Utskottet vid innevarande riksdag remitterade frågor rörande tullbevillningen och dermed sammanhangande ämnen förekommer —■ dels en inom Hederv. Bonde-Ståndet af Nils Larsson från Jemtlands län väckt motion, att det af Rikets Ständer vid sistförfluten riksdag fattade och sedermera af Kongl. Majit fastställda beslut, enligt hvilket den, under benämning af Tolag, vissa städer förut tillkommande afgift borde, emot godtgörelse af tullmedlen, såsom särskild beskattningstitel upphöra och i stället inbegripas i den tullsats, som för varors inoch utförsel i tulltaxan blefve bestämd, åter måtte upphäfvas, samt de stadganden angående beräkningen och utgåendet af nämnde afgift, hvilka tillförene varit gällande, ånyo vinna tillämpning, intilldess en allmän och ändamålsenlig reglering af alla de utaf utrikes trafiken lill stapelstäderna utgående afgifter kunde till vägabringas; dels ock ett hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln af Herr Tham, S. M., uti jemväl afgifven motion, ibland annat, väckt förslag, »att antingen de stadganden, som berättiga städerna till uppbärande af vågafgift och, särskildt för Stockholm och Göteborg, af stämpelpenningar för från utrikes ort inkommande varor, måtte upphäfvas, eller ock, i händelse det skulle finnas, att förlusten af denna för städerna Stockholm och Göteborg, som hade stora utgifter att bestrida, påräknade inkomst, skulle Bih. till 11 St. Prof. 1859 & 1860. 5 Sami. 1 Afd. 5 Häft. 1 2 Bevillninys-Utskottets Betänkande M 13. blifva kännbarare för dessa än öfriga städer, der inga stämpelpenningar finnas och vågafgiflen utgör en obetydlighet, att Rikets Ständer, mot vilkor att vågoch stämpelpenningar upphöra och städerna afstå från sin rätt och andel uti Tullverkets byggnader, med 20.000
Hvad angår Hr Cederschiölds önskan att få veta Ståndens beslut om vägsträckningen, måste jag bekänna, att det förefaller mig något besynnerligt att det kan vara honom obekant alt Borgareoch BondeSt:n beslutat en väg öfver Hallsberg till Katrineholm, och PresteSt. samt R. o. Ad. att den vid förra Riksdagen bestämda jernvägen från Götheborg skall ledas genom Westergöthland till Örebro, hvilken slutpunkt Borgareoch BondeSt:n deremot icke antagit. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Jag har begärt ordet i anledn. af Gr. Sparres framställning rörande en förändring i l:sta voter:spropos:n. Enl. min åsigt måste det af 69 §:n R,eg:sF:n, ang:de voter:spropos:r i och för afgörande af hvilket beslut skall blifva R. Stms, då Stånden stanna i olika meningar, vara tydligt, att Ståndens beslut måste i voter:spropos:ne ordagrannt intagas, och att ett Stand icke får besluta förändringar i de andra Ståndens beslut som blifvit intagne i voter:spropos:ne. Genom en sådan rättighet skulle de mest orimliga förhållanden upkomma. Vi känna alla, att voter:spropos:ners godkännande är beroende af 3 Stånds Deni Augusti f. m. 1» beslut. Om nu R. o. Ad. fatta ett beslut olika de Öfriga Ståndens, men hvilket skulle ingå i voter:spropos:n, och det vore tillåtet ett annat Stånd att göra förändringar i R. o. Ad:ns beslut, så skulle det kunna hända, att t. ex. PresteSt. uti den voter:spropos. sorn innehåller R. o. Ad:ns beslut, beslutar en förändring som strider mot hvad R. o. Ad. åsyftar, och att Borgaresamt BondeSlrn godkänna denna af PresteSt. gjorda förändring, hvarigenom R. o. Ad. påtvingades en mening som Ståndet icke haft. Det är således nödvändigt att, på det att rättvisan må kunna skipas inom Stånden, deras beslut oförändrade införas och bibehållas i voter:spropos:ne.
Då man besinnar hvilka bedröfliga följder kroglifvet medförer, torde också icke kunna antagas med skäl att den föreslagne straff - I Den 9 Augusti e. m. 177 straffbestämmelsen är för hög, hvarföre jag också yrkar bifall till Utsk:s förslag. Hr von Troil, Sam. Gust.: För min del anser jag det vara af högsta vigt att R. o. Ad. biträder Hr Braunerhjelms förslag, ty jag tror, att för en sådan förseelse, som att för 4:de gången olofligen försälja ett qvarter bränvin, är ett urbota straff, alldeles för strängt, i synnerhet som man vet, att en hvar, som anklagas för ett brott, hvarpå urbota bestraffning följer, genast häktas. Det kan ju mycket väl hända, att en person råkar att för 4:de gången sälja 1£ qvarter bränvin i st, f. £ stop. Om han anklagas härföl*, insättes han i häkte, hvarest han kan få sitta i flera månader, innan hans sak kommer inför domstol. Han kan visserligen blifva frikänd, men han har ändock sutit en längre tid fängslad. För folkets moralitets skull bör man undvika alt i oträngdt mål inkasta menniskor i fängelse, och jag skulle äfven tro, att en sådan skärpning i straffbestämmelserna icke skulle af allmänna opinionen gillas. Enligt min tanka innefattar det af Hr Braunerhjelm väckta förslag, att vid 4:de resan bestämma böterna från 80 till 160 R:dr, ett straff, som fullt ut bör kunna anses motsvara förbrytelsen, i synnerhet då man vid betraktande af 50:de §:n Annei att böterne ”skola, då tillgång brister, enligt 5:te Kap. Slraffbalken till fängelse vid vatten och bröd förvandlas.” Alltså den som 4:de gången förbryter sig emot författningen eller säljer bränvin till mindre belopp, än hvartill han är berättigad, fälles till ett bötesbelopp af 80—160 R:dr. Har han icke mer än halfva summan, uttages den, och återstoden af densamma får han aftjena med vatten och bröd.
1851. i Samt., i A/d., 13 Hä/t. 2 Lag-Vtskollets BetänkandeN:o 24. ”ändring uti nu gällande stadgande om tiden, då dammlucka skall vara öppnad, ”hvilken för Norroch Westerbottens län sålunda blifvit föreslagen, i allmänhet kan ”anses vara af behofvet påkallad, låta i nåder föranstalta, att undersökning härom ”af vederbörande embetsmyndighet er anstäldes, samt, derest förändrade föreskrifter ”härutinnan för ofvannämnde län skulle pr öfva s lämplige, till Rikets nu församlade ”Ständer nådigt förslag i ämnet aflåta.” ”Sedan, med anledning häraf, Kongl. Maj:t anbefallt Dess och Rikets Kammar-kollegium att, efter vederbörandes hörande, afgifva underdånigt utlåtande, har ”bemälde kollegium från Kongl. Majlis befallningshafvande i Gefleborgs, Westernorrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län infordrat yttranden, af innehåll, dels att för Norroch Vesterbottens län den föreslagna förändringen ansetts ”vara af stor fördel så väl för jordbrukare, som vattenverks-egare, enär, ty förutan, ”den sena snösmältningen i Lappmarkerna hindrar tillgodogörande af flodvattnet för ”ängsvattning och vattenverks drift, dels att, ehuru i Jemtlands län dammluckor i ”allmänhet ej äro brukliga, den föreslagna förändringen likväl är vo den ansedd äf”ven för det länet tjenlig, och dels alt deremot utsträckning af samma förändring ”till Gefleborgs och Westernorrlands län blifvit hufvudsakligen afstyrkt.
Se Se Se 31 b. 22 Dec. 34 j Se Stats - 48 13 Se Se Sjette Nionde Åttonde b. 30 Dec. bidrag till Fjerde Nionde HufvudTiteln. HufvudTiteln Hufvud-Titeln. b. 22 Dec. g. 22 Dec vägar Hufvud - Hufvud - m. m. Titeln. Titeln. Riksdags Beslut. — 56 —- 0. Olycksfall, angående föreskrifter rörande ersättningar i händelse af sådana vid jernvägstrafiken Omyndiges egendom, om förändrad lagstiftning, angående förvaltningen deraf samt kontrollen å förmyndare I anledning af återremiss Ordningstadga för städerna,1 om utarbetande af en sådan Organister, om reglering af deras löneförmåner Orgel, om inköp af en sådan åt Musikaliska Akademien Oskarshamn, om statsbidrag för utlösen af tomtöresafgälden till egaren af de hemman, från hvilkas område statens utmål är afsöndradt Oäkta harn, om antagande af en författning angående arfsrätt för dem 1 I anledning af återremiss N:0 g W cj - I T> r-*- £2. I 'u? 030 j I Ridd. o. N:o I Sid. ' Adeln. 4 i 7 i 7 1 4 1 4 1 35 | 7 1 ■— 7i i Pajala hy och Junosuando, om anslag till anläggande af häradsväg mellan » och Kengis bruk, om till anläggande af en farväg mellan ! I anledning af återremiss I anledning af skiljaktiga beslut Voteringsresultat. Pastor ater, om förändring af deras indelning Pastorats-och sockenadjunkter, angående förbättring i de svagast aflönades vilkor Pedagogi, om förändring till elementarläroverk af den i Engelholm, Laholm, Södertelje och Falköping » om inrättande af ny i Mönsterås, Malmköping och Sollefteå » om utvidgning af den i Borgholm ' Pedagogierna, angående anslag till Penninge-insamlingar, om upphörande af sådana vid bröllop och barndop Pensioner, om anslag till förhöjda sådana åt landtmätare Pensionsförening, om åstadkommande af sådan för tjenstemän och betjente vid Statens jernvägar
C3 tolkning af densamma knappt vore länkbar, att en Jordegare skulle tilldelas hvad som blott dugde till åker eller blott till äng, helst stadgadt ar, alt livar och en bör erhålla hvad emot hans egolott i godhet svarar; hvaremot Herr Hjerta, Gustafa ansett det af Utskotten föreslagna tillägg böra till lydelsen förändras sålunda, att elter orden ”bättre mark ”, tillsattes, *så att han ”erhåller behörig andel sä väl af äng, sorn ”oj åker j, eller dertill odlingsbar mark”; ty då med bättre mark förstås sådan, alt den är tjenlig antingen till åker eller äng, skulle i annat fall kunna hända, att Landtmätaren tilläde en delegare visserligen behörig andel bättre mark, men t. ex. af sådan lågländt beskaffenhet, att den blott till äng vore passande; och har slutligen Herr Presidenten Poppius ansett denna lika med öfrige af Utskotten föreslagna ändringar i 12 Capitlet innebära hinder mot befrämjandet af skiften i allmänhet. Utskotten, som, på sätt förra Betänkandet utvisar, ansett den af Herr Hjerta antydda olägenhet böra genom en bestämdt meddelad föreskrift förekommas, kunna för ingen del inse, huruledes genom det föreslagna tillägget något hinder skulle kunna uppstå för verkställighet af lagligt och rättvist skifte; och då tvifvelsutan föreskrifter - 64 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Vtsk. Uti. N.o ne böra gifvas så bestämda och fullständiga, som möjligt, finna Utskotten sig ega full anledning, anmärkningarne oaktadt, att vidhålla förra Utlåtandet; i öfverensstämmelse hvarmed 12 Cap. 2 § skulle erhålla följande lydelse: ”Hvarje delegare skall, så i inrös”ningssom afrösnings-jorden, tilläggas hvad ”i rymd och godhet mot hans egolott efter ”delnings grund och uppskattning svarar, ”och det med någorlunda jemn blandning ”af sämre och bättre mark , sä att han må ”erhålla dess tillständiga andel sd väl af ”Adier och äng, eller dertill tjenlig och od~ ”lingsbar jord, som af Skog och Betesmark. ”Ej må delegare för andel &c. 12. Cap. 6 §.
Ni kan ej vinna det ena utan det andra. Tyska lärare säga, att de vilja hellre sköta ett dussin tyska gossar än en engelsk. Skola vi då önska, att våra ynglingar vore som de tyska och äfven utvecklade sig till att blifva som de tyska männen, ödmjukt belåtna med politisk träldom? Eller skola vi ej hellre hos våra barn tillåta den frihetsanda, som skall göra dem till fria män? » De af våra läsare, som ej sjelfva tagit kännedom om deuna bok, kunna dock bilda sig ett tydligt begrepp 0111 dess principer, pm de blott påminna sig de synpunkter, ur hvilka deras egen uppfostran i barnaåren blef ledd. Boken innehåller de motsatta. Vi lärde först att känna de allmänna reglerna — vare sig i grammatik, eller i geometri eller i naturhistoria — derpå de enstaka fallen; Spencer begär kunskap om enskildheterna förr än om regeln. Vi fingo lära, att 9 divideradt med 3 var 3, i en ålder, då det var oss alldeles omöjligt att bilda oss ett begrepp om hvad det att dividera eller » gå upp i » ville säga; Spencer förkastar det gamla systemet med tabeller och föreslår att lära divi' sionen på erfarenhetens väg genom verkliga alnar och fot, pund och ort. Vi lärde, att jorden var ett klot, långt innan vi fingo se en glob; Spencer visar, att en följd af år måste förflyta, innan barnet från det första begrepp, som det har * bildat sig om tingens inbördes förhållande i rummet, kan föreställa sig den verld det bebor som ett klot. Och på att göra förvärfvandet af kunskaper till ett nöje blef i vår barndom så godt som aldrig tänkt. Det var en pligt och pligtläsning stod i sträng motsats till nöjesläsning. » Få danskar » — säger Edvard Brändes i en anmälning af Spencers bok — » vilja underskrifva dessa ord af Spencer: » Med mindre vi skulle återvända till en asketisk moral (rättare o-moral), må bevarandet af ungdomens lycka betraktas såsom ett i sig värdefullt föremål. » I stället för danskar kan man här gerna insätta ordet svenskar, och detär en fråga, om äfven vi lefva i den nutid, som ’ Spencer betecknar sålunda: » I uppfostran.
Jag får fråga Friherre Wrangel, om det ej fins krita i Skåne? Friherre Wrangel; Nej, Herr Tham: Då är det en Qiigtig upp gift» som en Skåning iemnat Bevillningsutskottet, att i Skåne skulle finnas mycket krits. Det är denna oriktiga uppgift som föranledi denna tullprocent. Friherre Wrangel'. Sedan jag nu fått veta, hvilken den person från Skåne är, 6om upplyst att der finnes krita, får jag nämna, att han är så säker man, att jag ej vill positift neka det. Herr Hjerta: Jag tror det vara lå myer Den 18 Augusti e, m. Itet mera skäl att göra något afseende på nedsättning af styckekritan, son? den mest inkommer som barlast. Jag föreslår således, att tu 1 — len derå måtte nedsättas , då den ej utgör en sådan artikel, som man kan räkna päfinnes inom landet. Herr Anckarfparre, Ingemar Augnjl: jag snser mig böra upplysa, att den mesta styckekritan kommer ifrån Danska öarne, och den slammade ifrån Holland. Jag tror för min del att på den förra bör vara ganska liten eller hälst ingen tull, och på den sednare ganska låg tull. Herr Sil/verjköld, Petter Didric: Jag får upplysa, att i en backe på ett hemman i Skåne har man upptagit några skeppsladdningar kritsten, men det är högst obetydligt. Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Inkommande Tullprocenten å hvit oslatnmad krita, matte bestämmas till 10. Friherre Cederjlråm: Jag hemställer, huruvida en så tå product som kritsten, bör beläggas med mera än i procent. Den är ett råämne, som först får sitt värde genom slamning, och hitföres såsom barlast, Herr Anckarfparre’ Med Friherre Cederström instämmer jag, att högst I eller 2 proseots tull bör läggas på styckekritan. 695 Den 18 Augusti c. m. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att Inkommande Tullprocenten å hvit oslammad krita, måtte bestämmas till i, samt å hvit slammad krita till io Bifölls ”Färgor.
Stud i i-Ska 11 af Stiftets Kyrkor, efter taxeringsuppgiften . 100 Lass Yed af Domkyrkans Skog, enligt dito .. Be. sv - och anori.-VIskot tens Utlåtande, N:0 83. ji efter eget, af Pröfnings-Commitéen godkändt värde R:dr 3,108: hvartill kommer för llyj kp:r efter lika grund 3:10.11. 3,111 10 11 Boställe i Calmare Stad, enligt TaxeringsComiteens beslut 200 Embetsjord, enligt Dito k . — .— 150 Tionde af Stadsjorden, enligt Dito . 204 21 7 PastOrs-Lönen af Calmare Stad 1,666 32 Som Pastor i Slottsförsamlingen — i _ • 387 4 , Extra Inkomster, enligt Taxerings - Comilteens beslut 133 16 Pastoralier af Lands-Församlingen, enligt Taxerings-Uppgiften 209 40 Jura Stolae af Stadsoch Lands-Församlingarne, enligt Dito 208 28 Dörby och Kläckeberga Proebende-Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af Taxeringsvärdet 1 214 Pastoralier, enligt Häradsskrifvarens Utdrag af Taxerings-Längden N;o 2, folio 5 927 1,350 S;ma 1 333 7,836 8 6 Ljungby och Hossmo Prcebende -Pastorat skall, enligt hemtad underrättelse i Kongl. Ecclesiastik-Departementet, vara Herr Biskopen Doctor af Kullberg personelt, för dess lifstid i Nåder anslaget: Pastors-Bostället, 4 procent af värdet 1 121 11 6 Hosmo Stomd:o d;o 1 _ - r 121 11 6 Pastoralier , enligt Taxerings - Längden N:o 2 • * « • i , « * . * « -1 - 2,091 .
Departementschefer afgifna underdåniga förslag lill försvarsverkets ordnande, för Sin del funnit godt gilla de deri för vinnande af omförmälde dubbla ändamål uppgifnc grunder för beväringsmanskapets uttagande, hvarom särskild proposition kommer Transport Hulr 78,426: 20. 8. Kongl. Majds Nåd. Prop. till 11. St. 1847. vapenöfning, alt lill Rikets Ständer skulle lill för all lid bestämd delas på armeens och delta manskaps öfningstid Transport R:dr aflålas. I öfverensstämmelse härmed i uppgifven ordning, endast kallas en styrka 14,525 man, af hvilka 11,181 för3, 344 på flottans stamlrupper, samt 31 dagar, inoch 19 78,426: 20. 8. flottans bestämmas till utrycknings-dagarna inberäknade, och på det sätt fördelas, alt minst 14 dagar användas till förberedande rekrytexercis och de öfriga 17 dagarna i förening med stammen. Enligt de på dessa grunder uppgjorda beräkningar kommer årliga kostnaden för hela den ofvannämnda styrkans vapenöfningar att uppgå lill 176,213 R:dr 32 sk., eller i rundt tal till 176,000 R:dr, deraf belöpa för det armeen tilldelade beväringsmanskaps vanliga öfningar R:dr 128,000: och för detta manskaps deltagande i öf - ningslägren 10,000: tillhopa R;dr 138,000: behof på 4:de llufvudaf 80,000 R:dr, erfordras för det beväringsmanskaps vapenöfningar i fråga va rande anslag årligen eller hvadan, utöfver det för titeln redan uppför armeen tillhörande ett belopp af 58,000: — hvilket Kongl. Majit 1111 af Rikets Ständer äskar, för alt tillsammans med nyssberörde, för ändamålet redan beviljade anslag, hvars egenskap af förslagsanslag då bör upphöra, utgöra ett ständigt reservationsanslag.
Som vittne betygar J. E. Öberg i Näsby. Enkan Anna Ersdotter. Den 5 Aug. 1815 uppvist vid Mönstringen å Linsberga och gilladt, betygar ex oiHeio J. H. v. Sydow. Den efter gammalt s. k. Soldate-tegen får Soldaten Johan Mört, så länge vi undertecknade innehafva de! i Roten, för sin egen del begagna; dock de bergningstider Mört är hemma, fri från Kronans tjenst, skall han sjelf berga densamma; men de år, han samma tid är commenderad, bestrides bergningen af oss undertecknade. Räfsta d. ig Febr. 1827. Anders Andersson• (oläsligt) Karlen har att undfå 4 månaders lön efter Knektecontract: 26 sk. 8 r:st. R:co, 5 t:r if kpr spannmål, 5f vålm hö och 6f kärfvar halm år i8i5. Med originalet lika lydande intyga E r i k P o r a t. IC. G. T a x c 11. Bil. Litt. K. (Afskrift.) Undertecknade Rote-interessenter hafva med drängen Erik Persson från Rickeby, Odensala Socken, öfverenskommit att, efter dess frivilliga begifvande, antaga honom till Soldat för Öhlsta Rote N:o i3 i förenämnde Socken, hvarvid följande vilkor och förmåner vi oss utfästa att till honom utgöra: 1:0 Kommer att betalas till Erik Persson i lega contant 16 R:dr 32 sk.