Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Artilleriregtte åter gifves det 22 capitaineslöner emot 44 subalterner; och jag tror således, alt i detta fall äger Artilleriet ett företräde framför Gardes-reg:terua, hvilket, om icke helt och hållet, åtminstone till största delen uppväger de sednare reg:ternas fördelar framför Artilleriet i afseende på lönerna. Jag afstyrker således helt och hållet det i motionen begärda anslaget, öfvertygad, att StatsUtsk. icke fäster afseende pä enskilda motioner om ökade anslag, hvartill man icke kan hemta ledning af K. M:s Propos. Jag kan ej heller erkänna, alt den tjenstgöring, som åligger arlilleri-officerarne i allmänhet, är af den svåra beskaffenhet, som motionären påstår, och således icke heller, att Artilleriet bör stå framför de öfriga vapnen. Den jemn - Den 3 Mars c. m. förelse, motionären framställt emellan Gardes-reg:terna och Svea Artilleri och hvarpå motionen grundar sig, kan icke vinna tillämpning på de öfriga Artilleri-reglterna; hvarföre något stöd för motionen härifrån icke kan hemtas, enär någon löneskillnad icke hör äga rum för dem, som tjena vid samma vapen. Hr Charpentier, Jean Toussaint: Jag hav på goda skäl anhållit om högre löner för capitaine!- med lägre lön. Jag har ansett och anser en tillökning af behofvet påkallad. Hvad för öfrigt de framställda anmärkningarna beträffar, ber jag att i morgon få besvara desamma. Jag anhåller, att min motion må varda till vederbörligt Utsk. remitterad, för den handläggning den förtjenar. Hr Riben, Carl Wilh.: Jag bestrider ingalunda remiss af motionen med de dervid gjorda anmärkningar; men jag beledsagar denna motion nied den önskan, att SlatsUtsk. måtte afslå såväl den som alla de motioner, hvilka af enskilda Riksdagsmän väckas om löneförhöjningar, vare. sig för kamrater eller underlydande tjenstemän. Jag delar den öfvertygelse, sorn i ett föregående plenum blifvit yttrad af Gr.
Riddcrskapet och Adeln: tf Herr Grefve Lewenhaupt, Patrik , Herr Grefve Horn, Herrar Friherrarne Boye, QLudvigf) Toll, (Gustaf,') von Strokirch, Löwen, Sprengtporten och Palmstjerna, samt Herrarne Montgommery, Ramsay, Carleson, Rothlieb, Ascel Fredric, Charpentier, Gripenstedt, von Wahrendorff, af Robsahm, Stedt, von Troil och af Ekenstam. Hos Högvördige Preste-Ständet: af Herrar Biskopparne, Doctor af Wingård, Doctor Faxe, Doctor Thyselius, Doctor Iledre'n och Doctor Franzén, Herrar Professorerne Doctor Engeström, Doctor Hasselroth och Doctor Agardh, Herrar Prostarne, Doctor Elf ström, Doctor Björkman, Docl or Hvasser, Doctor Ruus, Doctor Heurlin, Doctor Petersson, Doctor Bexell, Rosén, P. P. Svedelius, Bjursten, Öhrnberg, Mittag, Ödmann, Ahlgvist, Edvall, Stenhammar, Östberg, Nordin, Holmström och Astrand saint Herr Kyrkoherden Bergvall: inom Fä Hofi. Borgare-Stdndet: af Herrar Leffler, Petré, Halling, Rubin, Andersson, Maechel, Wijkman, Hessle, Egnell, Olbers, Cederborg, Levin, Waern, Helleday, Helsingiu$, Jrnberg, Langenberg och Wijk; Sihy till R' ät, Prot, j834' 3 Sami. 2 Af cl. , 3:dje Häftet. Bevoch' Oecon.-Utsk. Betankande IV.-o 31 inom Hedervärda, Bonde-Ståndét: af Riksdagsmännen ifrån Malmöhus Län: Tufve Månsson, Anders Nilsson och Nils Månsson; ifrån Stockholms Län: Nils Insulin, Jan Petter Jansson, Eric Ersson och Gustaf Larsson; ifrån Södermanlands Län : Gustaf Gustafsson; ifrån Östergöthlands
Apelsiner, inom Borgare-Ståndet: att så väl dessa, som Citroner, Pomeransér och Granat-äple/ij icke borde specifikt upptagas, utan hänföras under frugter. 14 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N',o 30. Apotheks-varor , inom Borgare-Ståndet, att denna artikel ej bör vara tullfri, utan åsättas behörig införsels-afgift, i afseende å hvars belopp yrkats, dels bibehållandet af nu gällande bestämmelser, dels alt de enkla böra beläggas med 5 och de sammanfatta med 10 procents tull. Derjemte har blifvit hemstäldt, att följande under iYpotheks-varor inbegripne artiklar borde, t likhet med hvad i gällande Taxa eger rum, serskildt specificeras med nedannämnde värden och införsels-afgifter, nemligen: Berberis-rötter . 24 sk. värde, 4 sk. Calmus i i * . , 12 sk. —- 2 sk. Cantharider 3 R:dr „ „ 8 sk. Cassia Fistula .. 30 sk. 2 sk. Galangarot . ... 10 sk. — 1 sk.- Gentianin 8 sk. , „ 8 Magnesia ... 36 sk. 2 sk. Aska, inom Ridderskapet och Adeln: att det å den raffinerade föreslagna tullbelopp vore för högt, i förhållande till det å den rå.
Ålands liaf ofta är ishefagdt, när man vet att på Aland finnes en ofantlig annee ifrån vår östra granne, förlagd i en viss fästning derstädes; så är det tänkbart, att icke ens Waxholms fästning vore något, som med full visshet skulle kunna försvara Sverige. Den grundlighet, mine herrar! hvarmed man här bedömmer våra framställningar, liar isynnerhet blifvit ådagalagd af dea sisla värda talaren i det vidlyftiga anförande han uppläst. Iian har förklarat, att han finner sig frestad att tro, att icke Sverige skall gå ut med de stora skatterna. Jag åtager mig till nästa riksdag, icke allenast fresta Hr Rosenblad, ulan äfven tvinga honom att tro det. Då Hr Rosenblad slutligen yttrat sig om denna fråga, så har det endast varit historiskt, och då har han bland annat talat om den förfärliga vådan af att kanoner blifvit förnaglade. Jag får i anledn. deraf yttra, att om våra fästningar anläggas på det sätt att kanonerna förnaglas, så är det nära nog detsamma, som örn vissa öppningar med alltför mycket löst krut blifvit onpphörgen förnaglade, nemi. att clet ej kan halya någon verkan att komma vårt omdöme närmare. Hr Lefren har sagt, att han ej vili träda mitt omdöme för nära. Jag önskar deremot, att han ville med sina skäl (då han nb. säkert kommer att här yttra dem) söka att träda mina grundsatser så nära, alt jag kan fatta en förändrad öfvertygelse; då skall jag gerna votera med honom, men,ej förr. Den 20 Man f. ra. Hr af Uhr, Gustaf: Jag hyser allt förtroende lill Hr Lefrens sakkännedom, och är öfvertygad derom, att han ej Järer underlåta att göra Waxholms fästning så stark, att den är skyddad för alla öfve: rumplingar, men icke heller gör den så stark, att den, i händelse af förräderi, eller några andra sådana tilldragelser, efteråt skall komma oss att ångra, alt vi gifvit den så mycken styrka. Jag lemnar detta ämne, och förlitar mig i det afseendet på Hr Lefnfn.
Dessa anmärkningar anhåller jag måtte få åtfölja återremissen, hvilken jag yrkar måt^ fe beglutas, Herr Treffenberg !■ Det var egentligen i inledning af Herr Thams yttrande om syå* riglieten att vid postens afgång författa charfor öfver de afgående brefven, sorn jag ämnade yttra mig, men Herr Hjerta har före» kommit mig. Jag får då blott tillägga, att de kunna författas efter specialen, och först andra dagen uthängas. Hvad åter angår controllen, kan jag ej finna billigt, att Landshöfdingarne derföre skola göra resor. I afseende på återremissen får jag nämna, att Betänkandet redan från BondeStåndet är återremitteradt, just derföre att man der visste, att från Bidderskapet och Adeln anmärkningar väntades, oph att en stor del af dessa anmärkningars innehåll var någre al BondeStåndets Led arnöter bekant, samt anmärkningarne af dem ansedde $åsom fullgiltige att verka återremiss, Grefve Spens, Carl Gustaf.- hade inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N:o -?.) 7* Herr Tham: X anledning af hvad Herr Hjerta och äfven Grefve Spens anfört om reeoinmendations-algifien, och frankering af bref, JJm 39 Julii f. m. får jag till dessa Herrars omprofvande forst nämna, att detta är tvenne alldeles nya frSgor. Jag tror visserligen, alt de hafva rättighet, att, i anledning af Utskottets Betänkande, göra dessa Motioner, som genom särskildt remiss kunna afiärdas, men jag tror ej, att de, såsom anmärkningar vid Utskottets Betänkande, kunpa upptagas då de ej förut varit anmälte* Hvad dessutom beträffar frågan om recomrnen* dation, får jag upplysa, att recommendations-afr giften ej är Bevillning, har aldrig b ifvit så ansedd, har aldrig ingått till Staten, och finnes ej upptagen uti Postverkets räkenskaperSåledes har ej Utskottet kunnat ingå uti någon pröfning deraf.
"om sådan afskrifning.” ”Vid sådant förhållande, förefaller det anmärkningsvärdt, att afskrifningen sedermera icke blifvit, enligt Rikets Ständers beslut och "Kongl. Maj:ls derpå utfärdade befallning verkställd, hvarföre Revisorerne ”tillstyrka att Afdelningens ifrågavarande under conto: ”äldre Balancer” ”bokförde fordringar, och deribland äfven de i Sverige, för hvilka nå"gon ersättning ej är att förvänta, måtte, utan vidare uppehåll, till afskrifning i behörig ordning befordras;” samt 3:o. ”Genom Nådigt Bref lill Kongl. Krigs-Collegium den 3o Julii ”x831, har Kongl. Maj:t tillåtit att en intill Lif-Gardets lill Häst Cas"sern belägen egendom å Ladugårdslandet, förut tillhörig Repslagarne "Sjöstedts Concursmassor, fing^ för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning "inköpas emot io,5oo R:dr Banco och åt Lif-Gardet till Häst till begagnande upplåtas, enrot åliggande för Regementet, att, medelst af”kastningen af de egendomen tillhörande jordoch andre lägenheter, "sorn lämpligen kunna till enskilde utarrenderas, besörja egendomens "Iståndsältande, äfvensom de derå årligen ei forderlige reparationer, så "långt afkastningen der Lil! kan förslå, hvarom redogörelse för hvarje år "borde till Kongl. Krigs-Collegium och Kongl. Kammar-Rätten ailem"nas; hvarjemte Kongl. Majit, i afseende på köpeskillings-liqviden för”ordnat, att Kongl. Krigs-Collegium, som anbefalldes att om köpets ”verkställande besörja, skulle densamma af under händer hafvande me”del förskottsvis utbetala, emot successiv ersättning på det sätt, att i ”i832 års Stats-Reqvisilions-förslag borde dertill uppföras i,5oo R:dr ”samt sedermera de påföljande åren t,000 R:dr eller mera, så framt ”tillgångarne det medgåfvo.’’ 11 82 — "I följd häraf och sedan Kongl.
Och som Hr Justitie-ombudsmannen, såsom befogad att tillse, huruvida Rikets Ständers ofvan omförmälda föreskrift behörigen iakttages, icke kunnat undgå anmärka den afvikelse derifrån, som i ofvanberörde måtto förelupit, i det att ärendet icke förr, än vid den föreskrifna tidens utgång, blifvit af Kongl. Kollegium slutligen handlagdt, och sjelfva valens förrättande således måst till en sednare tid utsättas, jemte denna anmärknings meddelande, uti samma skrifvelse begärt, det Kongl. Kollegium måtte i svar derå fullständigt utreda, huruledes, eller på hvad sätt, den här förut omnämnde afvikeisen från Riksdagsbeslutets föreskrift kommit att äga rum; alltså får nn Kongl. Kollegium, vid besvarandet af Hr Juslitie-ombudsmannens omförmälda skrifvelse, tili närmare upplysning om rätta förhållandet härmed samt för utredande af hithörande särskilda omständigheter, anföra följande. Emedan det, enligt 14 § 6 mom. i Riksdagsordningen, åligger Styrelsen öfver Bergverken att, ”när riksdag inträffar”, uppgöra grunderne för Bergverksägarnes representationsrätt i Borgare-Ståndet samt att ”då fördela^ bergs''bruken i fern, till röstetalet i det närmaste lika, val-distrikt, afpassade efter orter”nes lägen,” så hade ock Kongl. Kollegium redan den 15 sistiidne Juli, det vill säga å:dels år eller 4 månader före den blifvande riksdagen, samt således innan Kongl. Maj:ts den 23 Juli uti Postoch inrikes-tidningarne införde nådiga Riksdagskallelse ännu var känd, derom ock särskildt nådigt Bref till Kongl. Kollegium kort derpå ankommit, vidtagit vissa förberedande åtgärder, för att kunna i behörig tid upprätta val-längderne, efter förut skeende Bih. till R. St. St. Justitie-ombiidsnians
Ett i det Reglemmtariska lör Disconien bestämdt proportionerade Credit-belopp fur hvarje urt skulle äfven minska den skäliga klagan, att alla tördelar blott tillskapades med afseende å Stockholm och närmast deromkring vatande nejd/i lafin tnj;fö Utaf de med Utskottens Betänkanden bifogade Calculer har jag troligen icke fattat rätta begreppet, då 6 Procents Räntan å de utestående Fordringame är beräknad i den emot Skulderne uppsatta tillgåneen , hvadan jag ej fattar huru de redan befintlige bristerne och öfrige, Utredningen åtföljande kostnader skola betäckas af den vid slutet af sid. 7 synliga förmodan , att den Capital-förlust, suni vid jemnförelsen af nuvarande förhållandet emellan Skulder och 'lillgdngar , visar sig, skall till en betydlig del förminskas igenom de Intressen å Discont Dö ii) hvilka emellan hvarje afbetalning Banquen tillfalla; så framt 18® Den 17 Martu, t. »». med dessa Intressen ej menas BancöDisconten» egen Intresse-vinst. Hvad ställningen med Götha CanalDiscont vidkommer, kan jag ej dölja en mä hända af bristande kännedom i ämnet uppkommen förundran, att ingen Anmärkning emot denna Förvaltning blifvit gjord. Det har ej kunnat undfalla min uppmärksamhet, hurusom Götha Ca-i nalDiscontDirection till Canal-arbetet utlånat 1,100,000 R:dr, då likväl DiscontRtgleinentet af den 11 April 1810 icke synes medgifva nå^ got annat arbetsbiträde af Disconten, än vin^ sten, sedan Actieågares under Arbetstiden dem förbehållna Ränta blifvit afdragen. Jag kan ej med den ifrågavarande af Disconten till Canal-arbetet gjorda försträckning förlika innehållet af 12. §. i DiscontReglementet, som ålägger Directeurerne, att med yttersta noggran, het styra och förvalta Discontverket till det Allmänncs, till Riksens Ständers Banques och Bolagets derå beroende förmån och säkerhet.
Till Kongl. Ma|:t har Dess Befallningshafvande i Westmanlands län, jemte underdånigt memorial af den 17 Oktober 1860 öfverlemnat en af Possessionaten J. M. Stenbäck i underdånighet gjord ansökning, att en å bifogad karta beskrifven, å egorna till Kungsöhrs norra kungsladugård, i Kungs Barkarö socken och Åkerbo härad af nämnda län på södra sluttningen af den s. k. örsåsen belägen och i sitt närvarande skick oländig och vanprydande plats om 4 tunnland 4 kappland måtte till bebyggande och plantering åt sökanden under ständig besittningsrätt upplåtas emot den afgäld i dagsverken till kungsladugården, som derför kunde i behörig ordning bestämmas, till hvilken begäran sökanden erhållit arrendatorn af kungsladugården C. A. Langs begifvande, enär ifrågavarande jordrymd vöre af så föga värde, att det alltid blefve en vinst för egendomen att, i stället för besittningsrätten dertill, erhålla ett skäligt antal dagsverken för densamma. Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium uti häröfver afgifvet utlåtande af den 5 Februari sistlidet år förklarat sig anse den sökta upplåtelsen jemte platsens bebyggande och plantering komma att medföra både fördel och prydnad för kungsladugården och derföre hemställt, att nådig Proposition i ämnet måtte till Rikets Ständer aflåtas, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som i ofvannämnda memorial icke för egen del yttrat sig öfver den gjorda ansökningen, till följd af härom erhållet förständigande, den 15 Juni sistlidet år, efter infordrande af upplysningar i ämnet från vederbörande kronofogde och häradsskrifvare, öfver berörde ansökning afgifvit underdånigt utlåtande och dervid anfört: att då af nämnde upplysningar, jemförde med arrendatorns af kungsladugården särskilda anförande, inhemtats, att den jordrymd, hvarom fråga vore utgjordes af grus och sandgrund och således hvarken för närvarande lemnade kungsla - 20 Kongl. Maj:ls Nåd.
Då inträffade, och det är nu så länge sedan som på 1840-talet, att en engelsk dam, men som bar det franska namnet Deville, inköpte ett tomt-område omfattande flere tomter vid Seine-kajen och den därintill stötande rue de Paris. Denna madame Deville lär ha varit en afkomling på sidolinien af Stuartarne; hon lefde på mycket stor fot i Paris och umgicks där med hela den förnäma engelska societeten. Hon uppbar en högst betydlig pension, som utbetalades till henne af engelska ambassaden, och af somliga ansågs hon ännu mycket närmare befryndad med engelska konungahuset än genom stuartarne; hon troddes nämligen vara en halfsyster till drottning Victoria. — Nu skulle det ha händt, att lord Palmerston i något af stadsarkiven i London hade upptäckt tvänne dokumenter, hvilkas skrift likväl hade varit så urblekt, att garna das. den och de därå befintliga teckninendast med största svårighet kunde tyEmellertid skulle lord Palmerston hafva utgrundat, att dessa dokumenter innehöllo anvisning jämte Stuartarnes medföljande planritning öfver gömda skatt i Triel, oeh det var på hans föranledande som madame Deville inköpt de nyssnämnda tomterna. Säkert är, att hon omedelbart efter att hafva förvärfvat denna egendom började att där låta verkställa omfattande gräfningar. Till dessa använde hon icke vanliga arbetare från trakten, utan ett helt lag särskildt från Bretagne etterskrifne. Bretagnarne anses för ett pålitligt folk, men dessas största förtjänst var att de, hvilka endast talade och förstodo sitt eget språk (som bekant en sen kvarlefva af Kelternas, hvilket i en aflägforntid var det allmänna i Gallien), icke kunde meddela sig med Triels invånare. Me I DU N 286 dan själfva gräfningarna pågingo, lämnade madame Deville aldrig platsen. Ensam eller standom i sällskap med en prest stod hon bredvid arbetarne och öfvervakade hvarje spadtag samt uppmuntrade dem till ifver och flit.
Jönköpings stad icke eger förmon af inqvarterings-tolag, men utgör inqvarterings-kostnader till en commendering af Götha Artilleri-Regemente samt en der stationerad Gevärsförråds-stat, hvilka utgifter uttaxera* till ena hälften af hus-egare och till den andra af borgerskapet för deras näring och rörelse, utan att afskiljdt är hvad som tillhör servieen; och äro några skriftliga contract om inqvarteringen emellan staden och garnisonen icke upprättade, utan beror beloppet på nya öfverenskommelser vid hvarje ombyte af manskap, hvilka hittills skett muntligen inför Magistraten; alt uti Christianstad inqvarterings-utgifterne, för ett medium af 5 år utgörande 2,977 R-dr, deraf 876 R:Jr äro service-medel, beräknats efter de grunder, som af en uti staden nedsatt Comité' för inqvarteringsårenden blifvit bestämde; att den obetydliga inqvarterings-uppbörden blifvit anvisad afräkningsvis för servicens utgörande; och att för det der förlagde Arlilleries hästar erforderlige stall, inventarier deri och redskap tillhanda hållas för Statens räkning utan något bidrag af staden; att i Malmö inqvarterings-tolagen användts till stadens behof och hamnens underhåll, enligt ett åberopadt Kongl. Bref af den 23 Februarii t* Staissamt Allm. Besy. och Oecon. Utsi. Betänkande JV:o4®v 18 o», deremot in q varter ings-utgi f te rne, som utgå i följd af muntlige aftal och uti hvilkas i sammandraget uppförde summa inbegripas aflöning åt betjening för inqvartei ings-göromål, reparationskostnad å stall-byggnader samt diverse andra utgifter, blifvit på i n q varte r i ngs-gi Iva me fördelade; varande skilnad icke utförd emellan hvad som räknas till hyra och service. Utom å f. d. Citadellet, hvarest den för correctionisters bevakning commenderade trupp är förlagd, med åtnjutande för Öfveroch Under-befäl af service från staden, finnes icke något till inqvartering användbait
Lades på bordet. Herr Bergenstråle, Johan, hade inlemnat följande, som upplästes: Att äfven jag vill yttra några ord, om den af Kongl. Maj:t, till Riksens Ständer i Nåder öfverlemnade Finance-Plan , torde ibland detta upplysta Stånd anses såsom en djerfhet j blottställelsen för detta omdöme, borde kanske ålägga mig tystnad, men inom dessa murar, ålägger pligten mig, att fritt yttra mina tankar 47? Den 23 December. då jag tror dem i mer och mindre mohn, kunna leda till något gagneligt, och är det i följd af denna grundsats jag vågar hoppas på Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloft. Ridderskapets och Adelns benägna öfverseende. För atl klandra tyr sak, fordras ofta ej annat än viljan 3 för att granska, erfordras ptt moget öfvervägande, grundadt på insigter pch en klar urskiljning. Mitt ändamål är ej någotdera, till det första äger jag ej böjelse, och till det andra, saknar jag både den erfarenhet och de kunskaper, som endast kunna vinna igenom vanan att följa Penninge-Systemets omväxlande gång, — att omfatta ifrågavarande Finance-Plan i dess vidd, är öfver min förmåga och är ej heller mitt syftemål, jag vill endast sträcka mig tili den gren deraf, som jag tycker ligger klar för mm synkrets, och som jag tror, ehuru enkel, utgör en hufvudbas, hvaruppå det hela hvilar. Min öfvertygelse om Finance-Planens fullkomlighet eller nytta för vårt Fädernesland, kan endast bestämmas, genom de upplysningar och taisonementer, jag kommer att hämta af de Medborgare sorn äga kunskaper och vana att behandla dylika aitairer, gillandet eller ogillandet deraf, kan ej komma att bero, af något annat vilkor, än Fäderneslandets sanna Intresse. Min öfvertygelse, grundad på en temmeligen lång erfarenhet, säger mig: Att den som är rik beböfver hushålla, och den som är fattig behöfver det ännu iner. Våt'
Brot. 1847 tk 1848. 9 Sami. 42 330 Prot.-uldrarj den 3 Maj 1848. S. D. Vid föredragning af Banko-utskottets den 29 sistlidne April på bordet lagda betänkande N:o 48, med förslag till föreskrifter, angående Bankens metalliska kassa m. m., blefvo 5^ 7, 8, 11 och 13 punkterna, på grund af deremot gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln återremitterade, samt beslöts, att uti den i 3 punkten föreslagna redaktion af momentet litt h. i banko-reglementets 113 § ordet ”bankirhus” skulle utbytas emot ordet ”handelshus”; hvaremot de öfriga delarne al Utskottets betänkande af Ridderskapet och Adeln biföllos. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-utskottets nedannämnde, den 29 sistlidne April på bordet lagda, memorial och utlåtanden: N:o 49, angående föreskriften om försäljning af silfver i omyntad form; N:o 50, i anledning af enkan Catharina IVarenbergs ansökning örn återbekommande af erlagd straffränta för diskontlån; N:o 51, i anledning af väckt motion om förhöjda löneinkomster för kassa-afdelningens chef och kamererare samt Bankens kassörer; samt N:o 52, i anledning af väckt motion om förvarande af en del utål Bankens redbarheter å Carlsborgs fästning. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-utskottets nedannämnde, den 2 dennes på bordet lagda, utlåtanden: N:o 136, i anledning al väckt motion om anslag af allmänna medel till understöd och uppmuntran åt fattige jordbrukare och åt tjenstehjon för långvarig tjenst; N:o 137, i anledning af väckt motion om anvisande af nödiga medel till beredande af ersättning åt de norrske undersåter, som under 1814 års krig lidit skada af svenska trupper; N:o 138, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för användande af den s. k.
Carlshamns skola, som enligt den vid 1856—1858 årens riksdag uppgjorde reglering ordnades till ett femklassigt läroverk, eger således numera icke dimissionsrätt, och då dymedelst det derom vid ifrågavarande lönebidrag fästade vilkor icke vidare är uppfylldt, lärer Carlshamns stad icke kunna tillförbindas att framgent samma bidrag utgöra; hvadan Rikets Ständer medgifvit att, såsom ersättning för omförmälda, hittills af Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 169. 25 af Carlshamns stad tillskjutna belopp, 750 Ridr årligen må å elementarläroverkens stat uppföras. 39:o Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag, i sammanhang med beviljandet af 28,000 R:dr R:mt till understöd för reparation af domkyrkan i Westerås, att återgäldas i den mån domkyrkans inkomster dertill framdeles lemnade tillgång, ansett lämpligare, att de ränteoch arrendemedel samt kronotionde m. m., som åt domkyrkan blifvit anvisade, äfven voro oafkortadt för kyrkans förvaltningsoch framtida underhållskostnader att tillgå, än att, enligt hvad hos Rikets Ständer blifvit upplyst, en ganska betydlig del deraf utginge till underhåll af domkyrkan tillhöriga, men utan ersättning begagnade lektorsgårdar, äfvensom till boställshyror och aflöning för lärare vid^ elementarläroverket i Westerås; och Rikets Ständer derjemte i underdånighet anhållit, att erforderliga åtgärder måtte vidtagas i ändamål att, på sätt af E. K. Maj:t kunde pröfvas lämpligt, Westerås domkyrka måtte befrias från de utgifter, som för närvarande af dess kassa bestridas, men icke äro till kyrkans underhålls-och förvaltningskostnader att hänföra; så har E. K. Majit uti särskild den 30