Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
hafva dessa fängelser verkligen förminskat brottslingarnas antal och hafva de hos dem injagat den helsosamma fruktan, som ett straff bör åstadkomma, eller hafva icke tvertom brotten i högsta målto och på det beklagligaste sätt under de sista åren tilltagit? Om så är, får jag fråga om det är skäl att fortgå på denna berömda bana? Det har blifvit sagt, att vi äfven hafva inhemska fiender och alt vi först torde böra afvärja dem; men för dessa fienders uppkomst hafva vi att lacka slappheten i tukt och straff och de skola 5 H. 7 98 Den 22 Maj. i samma mån, som man dermed fortfar, förökas till ett antal som att bevaka medtager alla våra krafter, och alt föda uttömmer hela vår förmögenhet. Del är af alla dessa skäl och tillika det, att jag icke hyser alldeles samma förhoppning om statsbrislsummans låga belopp vid denna riksdag, sora den siste värde talaren, utan tror, att den kommer att vid näste riksmötes början påföra riket en skuld af flera millioner, som jag tager mig friheten ytterligare yrka, alt ifrågavar. anslagssumma mätte nedsättas till 300,000 ndr, eller 100,000 r:dr om året, hvilket är alldeles tillräckligt till ett experiment, som icke kan leda till något gagn, utan snarare till skada. Hr Printzensköld, Carl: StatsUtsk:s ordf. har i sitt först afgifna yttrande förordat bifall till StatsUtskis betänk. N:o 41, hufvudsakligen i hvad det afser förbehåll att afsätta för häradsfängelsernas byggande, hvad som, i följd af R. Sirs begifvande vid denna riksdag, kan af det vid 1841 års riksdag beviljade anslag för dessa fängelser af K. M. för länsfängelsetvara användt.
Utskottet har, eldigt hvad det lörr afgifne Utlåtandet gifver vid handen, grundat sin tillstyrkan af anslag för ifrågavarande trenne föremål på StorAmirais-Rmbetets Tredje Afdelnings i detta ämne yttrade åsigt om behofyet och lämpligheten deraf, och, af deri Tabell, som finnes bilagd Kongl. Stats-Utshotlets Utlåtande, N',0 435, Litt, C, 9 Kongl. Majits Nådiga Proposition af den 20 Augusti 1840, angående bildandet af en Styrelse för allmänna arbeten, inhemtas äfven, att desse npprensnings-arbeten blifvit tagne i beräkning bland dem, för hvilka understöd af Statsmedel ansetts böra beviljas. Vid sådant förhållande, och med afseende ej mindre å desse längst nordligt belägne orters behof af lättade cornmunicationer för transporter a{ de skogsproducter, hvilkas förädlande och afsättning utgör en af den fattiga befolkningens hufvudnäringar, ån ock å den omständigheten, att upprensningar uti Råneå, Luleå och Piteå elfvar redan tillförne under f. d. Strömrensnings-Comitéens förvaltningstid blifvit påbörjade, men icke ännu hunnit fullbordas, anser Utskottet sig ej kunna frånträda sin tillstyrkan af anslag till berörde upprensningar. Hvad angar anmärkningen, att Utskottet icke föreslagit något visst bidrag till kostnaden från ortens sida, så enär Utskottet icke trott sig kunna antaga, att någon viss andel i kostnaden borde af invånarne bestridas, har Utskottet, i afseende på desse, likasom en del andre efterföljande företag, ansett det bland de vid slutet af Utlåtandet tillstyrkte föreskrifter för ifrågavarande anslags utgående intagne allmänna vilkor, att, der visst bidrag af orten icke finnes af Rikets Ständer stadgadt, sådant likafullt alltid bör utgå i den nion, som Kongl. Majit kan finna skäligt bestämma, böra blifva tillfyllestgörande; och enär
Brefvet till öfverstyrelsen för Mynt-Verket den 26 Mars 1831, godtgjord efter 25 öre för hvarje plants med tillsammans 156 R:dr Runt, men Bankens Revisions-Afdelning, vid granskning af räkningen, anmärkt, att, jemlikt åberopade nådiga Bref, Myntproberaren väl egde att för hvarje silfverplants, som till Kongl. Myntet inlemnades endast för probering och värdering, aftaga till prof // v. v. silfver, hvilken qvantitet, jemte 8 sk. banko, som af inlemnaren äfven borde erläggas, utgjorde Proberarens arfvode, samt Mynt-mästaren och Mynt-inspektören, hvilken sednare motsvarade nuvarande Kanvereraren, att för de inlemnade plantsernes uppvägning och värdering uppbära och sig emellan fördela 32 sk. banko för hvarje plants, men att enär, genom Kongl. Brefvet till Stats-Kontoret, angående utgifterne på Riksstatens 7:de Hufvudtitel af den 5 Mars 1858, blifvit föreskrifvet, att, med bibehållande för Myntmästaren och Kamereraren af hittills varande, till 500 R:dr för hvardera beräknade, sportler för vägning och värdering af silfver, sorn till Rikets Ständers Bank inkomne, samt för finsilfver-försäljning till enskilde, Myntproberarens hittills åtnjutna sportel-inkomst af verkställda proberingar skulle upphöra, Revisionen, vid jemförelse af de sålunda meddelade föreskrifter, ansett Myntproberaren icke vara berättigad till det i räkningen upptagna arfvode; Och Understyrelsen, hvarest, med anledning häraf, Wretman yrkat, det vederbörande måtte åläggas att till honom gälda räkningens belopp, medelst beslut den 3 November sistlidne år, sig utlåtit, att som af ofvanberörde nådiga Bref af den 26 Mars 1831 och den 5 Mars 1858, i förening med det för Myntoch Kontroll-\ erken den 30 April 1836 utfärdade Reglemente, ostridigt följde, att Myntproberaren hade till tjenstepligt att för den allmänna rörelsen och för enskildes betryggande mot underslef och förluster i vederbörlig ordning undersöka allt till MyntVerket inkommande guld och silfver, samt omförmälda nådiga Bref af den 5 Mars 1858 väl tillerkände Myntmästaren och Kamereraren rätt att bibehålla af dem innehafda sportler för vägning och värdering af silfver, som till Banken inkomme, men deremot uttryckligen och utan undantag fråukände Myntproberaren den af honom dittills åtnjutna sportel inkomst af verkställda proberingar; Revisorernas Berätt. ang.
Skrifvelse, N:o 129. statsverkets utgifter vid olika tidpunkter kunna med full tillförlitlighet jern föras, måste följaktligen beskaffenheten och resultatet af hvart och ett under mellantiden i omförmälda hänseenden meddeladt nytt eller förändradt stadgande, jemte öfriga härvid förekommande omständigheter, noggrannt utredas, hvilken utredning samt en derpå grundad jemförelse naturligtvis icke kunna verkställas utan betydlig uppoffring af tid och möda samt obehindrad tillgång till de handlingar, som innefatta alla härvid erforderliga upplysningar. Med anledning häraf och då den upplysning och ledning vid beskattningsförhållandenas och statsutgifternas bedömande, som såmedelst kunde vinnas, onekligen skulle i flera afseenden blifva gagnande, synnerligast under utöfningen af den enligt grundlagarne åt Rikets Ständer uppdragna beskattningsrätt samt behandlingen af de med statsregleringarne gemenskap egande frågor, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M:t i nåder täcktes låta uppgöra dels en tillförlitlig utredning af hvad Svenska folkets alla skattebördor och öfriga utskylder, jemte statsoch riksgälds-verkens samtliga utgifter (de serskilda bidragen samt kostnaderne för dåvarande krig häruti likväl ej inberäknade) vid början af 1809 och 1810 årens riksdagar utgjorde, dels ett sammandrag af alla, med hänsigt till dessa skattebidrag och utgifter, under den sedermera förflutna tiden beslutade och verkställda förändringar, dels ock en fullständig jemförelse emellan skatterna och statsutgifterna vid nämnda tid samt deras nuvarande belopp. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 6 Augusti 1851. Expeditions-UIslcottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 130. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Slundet den 0 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående restitution lill Regements-Skrifvaren J. C. Kant af origtigt debiterad löne-bevillning vid Uplands Regemente. (Stats-Utsk. Uti.
Majit i sammanhang härmed tillägga, att, i händelse berörde summa blifver för behofvet otillräcklig och det vid slutelig liqvid äfven skulle befinnas, att kostnaderne, dels vid Högstsalig Hans Majit Konung CARL XIIIis Begrafning och dels för Kongl. Majits Kröning oell Hyllning öfverstiga de dertill bestämde anslagen, någon annan utväg till samma bristers betäckande för Kongl. Majit ej återstår, än att af blifvande öfverskott på Stats-Verkets Inkomster dertil 1 emot behörig redogörelse anvisa nödige medel för att hos Rikets Ständer vid nästa Riksdag anmälas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott SCc. Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. Klintberg Vid öfvervägande af hvad Kongl. Majit sålunda i Nåder äskat, har Stats-Utskottet för sin del trott det blifva lämpligt, att till ifrågavarande kostnads bestridande påräknas den för Högstsalig Hennes Majit Enke - Drottningen fastställde underhålls-summa. — Men, då denne Summa, utgörande årligen 70,000 Ridr jemte Spannmåls-Arrendet af Starby Kungsgård 300 Stata-TJtskottets Betänkandmi 1 99 5 Tunnor härtill ej lemnar tillgäng detta år, sedan, på sätt Kongl. Maj:ts serskildta Nådiga Proposition, jemte Utskottets Utlåtande af denne <Jag rörande Pensions-Staten för Högstsalig Hennes Majus
Maji r8oo« Ibland de ämnen, som Kongl. Majtt i näder täckts förelägga-Riksens Ständers, i stöd af 47. lili Regeringsformen af den ar. Augusti 1772, wid denna Riksdag, Nadigst östade Hemliga Utskott, är frägan om mynt-oredornas ufsta stande af yttersta wigt bade för närwarande och ttlkommande lid. Konungen har i näder täckts föreställa hwad 0- lägenhetcr och lidande, ej mindre Rikets innewanare i gemen, än Statsoch Ri?sgälvs-Werken enstilldt, deraf fatt widkännas, at Credit - Sedlarnas gångbarhet fäsona mynt borrtjagat myntet ur rörelsen, der intagit - 489 tagit desi rum, och genom ständiga förändringar, under et> djupt nedfallet wanwärde, försatt hwar man c osäkerhet vm wärdet af hwad han ager: upjagat priserna pä fastigheter, '.varor och arbets-löner, samt under gränslöst stegradt Agio och Cours wid wäxelköp, wallat de känbaraste förluster wid Uländska Riksstuldens och Jnteresiens betalande, samt stegring och höga pris pä alla utifrän inkdmmande nödtorfter. Til afhjelpande af besia tryckande olägenheter, som störa Rikets Lreäik och förstvaga Rikskroppen, har Kongl. Maj:t förklarat Desi nädiga önskan och åstundan, at Rikets fastställda 8po-!s-mynt ater ma blifwa det enda gängbara och LroKr-fedlarna afskaffaS, samt i detta afseende, af Riksens Ständers Hemliga U skott i näder äskat et alstvarligt bemödande för at utfinna och förestå fädana medel och utwägar, som efter nuwarande omständigheter kunde finnas lämpeliga, samt för myntförändringens framtida beständ de säkraste. Och har Kongl. Majrt tillika i näder förklarat sig beredd, at af alla krafter understödja detta wigtiga vndamal. Hwad Kongl. Majtt i denna Desi nädiga före, ställning täckts yrka, innefattar et nytt wedermäle as Kongl.
M. om förslag till nya lönestater för de eorpser, som nu innehafva indelta löner, blifvit afslngen af R. o. Ad. saint PresliSl., men gillad af Borgareoch BondeStln, vid hvilket förhållande den lärer böra anses förfallen oell det andra stället sidan 7, ”alt den af Ulsk. tillstyrkta lind. hemställan till K. M., angtde åtskilliga förändringar, i afseende å landsboksräkenskapernas upprättande och afgörande, blifvit gillad af Borgareoch BondeSltu, men afslagen af R. o. Ad. saint PresteSt , i följd hvaraf, då 9.:ne Stånd således stannat emot två, denna fråga förfallit.” Jag beklagar, att Ulsk. ej i alla punkter haft samma tanke, som i denna, ty då hade vi sluppit göra anmärkntr einot voler:s-propositionen. Hr v o 11 H o h en hausen: J ig vill blott till svar på Hr Dalmans yttrande, angtde mitt anförande, säga honom, att i händelse han har tid att skalfa sig närmare kännedom om indelningsverket, så skall han finna, alt det är ett misstag af honom, då han påstått, atl befälets löner ej tillhöra indelningsvei ket. Frih. Sprengtporten: Det tillhör naturligtvis hvar och en att uppfatta och förslå grundlagen såsom den i sina stadganden Iramsläljer sig för hvars och ens uppfattningsförmåga. Skälet hvarföre jag för min del ej har trott, att 80 §:n Reg.Ftn syftar på de indelta befälslönerna, är, att jag ej tror alt dessa löner hafva uppkommit till följe af något med landet och städerna upprattadt contract, eller indelningsverk. Det är af denna anledn. jag ej trott mig kunna gifva den vidsträckta tydning åt indelningsverket, sorn här förekommit, emedan nämnda § endast talar om del indelningsverk, som tillkommit genom de med landet och stä - 12Ö Den i3 Januari c. m. deilia upprättade contracter, livarföre jag anser detta indelningsverk vara fullkomligt synonymt med nämnda contracler.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 17 dennes på bordet lagda Memorial, i anledning af Konungens nådiga Proposition, angående upptagande och erkännande af några Svenska undersåtares fordringar, yttrade sig Friherre af Wetterstedt, Gustaf, att, då StatsUtskottet i det nu upplästa Betänkandet såsom alternativer hemställt, antingen att den, efter gjord liqvid för 2 tredjedelar, af Sederbchmka fordran återstående ena tredjedel skulle, Den 19 dpril e. »«- 603 i likhet med hvad för liqvidation af Franska Fordringarna blifvit år 1812 föreskrifva, i obligation på enahanda förfallotid och med samma renta, som de, hvilka till Sederhohnska Arfvingarna utfärdas, till Kongl. LandtbruksAcademien aflemnas; eller att denna tredjedel måtte för RiksgäldsContoiret besparas; ville Friherre af Wetterstedt föreslå, om icke Ridderskapet och Adeln, jemte bifall för öfrigt till Betänkandet, skulle behaga, såsom 18 12 skett, nu besluta, att ifrågavarande ena tredjedel finge komma LandtbruksAcademien till godo. Uppå af Hans Excellence Hr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition blef StatsUtskottets Betänkande bifallet, på sätt Friherre of Wetterstedt föreslagit. Föredrogs å nyo StatsUtskottets, den 17 April på bordet lagda Memorial, angående eftergift och afskrifning af den sedan år 18 is Särna Sockneboer ålagda Bevillning. Bifölls i och skulle Handlingarne, enligt hvad StatsUtskottet föreslagit, till Bevillnings-’ Utskottet öfverlemnas, i afseende på den Bevillning, sora nu skall regleras. Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl.
Uppläst hos Ridd. och Adcln den 18 Prest - Ttändet den 18 Borgarc-Sländet d. 18 , Bonde-Ltändet d. r8 » Wör-samt Memorial! ^et Project till en förnyad Chartt>Sig!lIate,Förordning, som Bewillnings - Iltstottct utarbetat, får Utfkotrct wördsamine.ägen afiämna; Och har Utff.ttct ansett nödlgt, att femte Redaccionen af berörde Project, afwen bifoga 18-0 ar§ Charte - SigillateFörordning, pä det sä mycket bättre m > kunna utrönas, hwilka förändringar i samma Författning, dltstottct ansett för fm del nödige. Af Projcetet lärer H 'g!ofl!ge' Riksens Ständer inhämta, alt Ch-me-Sg^are-atgitten b!tfwit förhöjd lill öfwer htlfwud beräknad Femtio procent i a'ia de delar der en fädan 'örhöjning anselts lampelig, och ej för my:kct betungande. kltstottel har till denna algard trott sig finna skäl af för handen warande Stats-behof, 'hwilk.t Ulstottet ansett till någon del böra fyllas och afhjelpa» - Den ig Augustia 2701 paS med en förhöjd Charle-Sigillake i afgift. Orebro den iZ Julli >812. Pä Högloft. Ridd. och AdelnS Lcdam. wägnar, L. Ku ut b. Pä Wällofl. Boi garc-Ständeks Lcd. wagnör, Larl k r. kLnclber^. Pä Högw. Prest-Ständets Ledam. magnar, Olok Ljunbeck. Pä Hcderw. Bonde-Ständets Led. wägnar, Ion jonsson. k', (trons. Riksens H'g!oflige Ständers Lag-lfrskstts Project till cn Allmän Författning emoc omättligt bruk af starka
lades i det mattbelagda koret ett stort antal bröllopsgäster, inbjudna af kronprinsparet, bland hvilka märktes statsminister Boström, ministern för utrikes ärendena grefve Douglas, riksmarskalken friherre von Essen och norske statsministern Gram, svenska och norska statsrådets ledamöter, generalen grefve Lagerberg, öfverståthållaren friherre Tamm, flere medlemmar af generalitetet och amiralitetet, högre officerare, f. d. statsråd, presidenter och högre civila ämbetsmän, medlemmar af diplomatiska kåren och den högre societeten samt herrar och damer tillhörande hofvet. Halfva kapellet upptogs af de inbjudne i lysande dräkter. På högra sidan om altaret voro stolar framställda för de kungliga personerna. Midt emot sutto brudens och brudgummens närmaste anförvanter samt ett stort antal damer tillhö- rande hofvet och societeten. Vid tiden för aktens början infunno sig konungen samt kronprinsen och. prins Carl, samtidigt med att änkehertiginnan af Dalarne, prins Wilhelm och prinsessan Bernadotte togo plats i kapellets kungl. loge vid altaret. » Låtom oss hoppas det bästa! » smålog värdinnan. » Kanske de andras gäster ha strejkat. » Man öfverenskom att gå tidigt till konserten, men vid inträdet såg dock fru Signe till sin glädje, att tre eller fyra grupper af tolf ä fjorton personer hade tagit plats på salens stolrader, och hon studsade när hon i den ena gruppen såg fru Inez if rigt vinka och nicka, att hon ville säga henne något. » Det är en formlig komplott! » hviskade hon, då Signe gick fram till henne. » På hvar och en af middagarna bjöds på atrapper med konsertbiljetter; för resten endast hvardagsmat. Generalens har anstiftat det hela för att rädda stadens ära. » » För att bereda oss ett nöje och afskaffa en osed, kära Inez. — Nej, se bara, hur salen fylles! » » Troligen ha alla middagsgästerna skaffat sig ställföreträdare, liksom du och jag. Tidningarna ha ju. » » Tyst, Inez, där ha vi konstnären! » Ave. GliEFVINNAN A N N A BEAHE, f. NoRDENFALK.
Sundgren från Stockholms län, om anslag till lön åt en ständig läkare i Blidö skärgård, med station i Furusund; 9:o Ola Lasson från Christianstads län, om statsanslag åt Hagestads byamän för inhägnad af och skogsplantering å ett flygsandsfalt; 10:o Johan Lekberg från Nerikes län, om anslag till lön åt ytterligare en Provincialläkare inom länet, med station i staden Lindesberg; lito Anders Medin från Kronobergs län, om anvisande af medel att användas till hvitbetsodlingens befrämjande inom riket; 12:o Henric Hansson från Wester-Norrlands län, om statsanslag till en brobyggnad öfver Sollefteå fors i Ångermannaelfven; 13:o Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om befrielse för rotehållare från alt ansvara för båtsmans beklädnadsoch utredningspersedlar, och sagde persedlars anskaffande af Kronan; 14:o Erik Ersson från Gefleborgs län, om anslag för uppförande och underhåll m. m. af sjukhus för speteiska inom Helsingland; samt 15:o Jöns Pehrsson från Blekinge län, om förhöjning utaf det af Kongl. Majit nu äskade anslag för väganläggning och vägförbältring samt bestämmande af vissa grunder för nämnde anslags fördelning öfver hela riket. S. D, Efter skedd föredragning remitterades till Bevillnings-Utskottet följande motioner af: l:o P. F. Mengel från Upsala län, om ändring i formuläret JM 7 i nu gällande Bevillnings-förordning; 2:o samme man, om ändring i 8 och 13 i nu gällande Bevillnings-förordning, i fråga om bevillning för inkomst af kapital och arbete, m. m.; 3:o Nils Anderson från Wermlands län, om ändring i gällande tulltaxa, i fråga om förtullning af ämnen till sammansatta knappar; samt 4:o Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om importtull å malen spanmål eller mjöl och gryn. S. I). Till Lag-Utskottet remitterades, vid nu ånyo verkställd föredragning, motioner af: l:o Johan Johansson från Östergötlands län, om åtskilliga ändringar och tillägg uti Kongl.
Så lyder 72 §. åtminstone i det exemplar af Grundlagen jag har i min liand. I 1823 års Bevillningsutskotts Betänkande i förevarande ämne blef äfven nu ifrågavarande sak godkänd. Herr Ribbing: Det är åtminstone en lycka för den lagkarl, som råkar citera en oriktig §., att han uppläst början af deri §. han menade, och sålunda visat, att han icke så alldeles misstagit sig, som man skulle önskat tillvita honom. Jag uppläste åtminstone 71 §., så att den långa upp läsningen om Banken, hvilken Herr Tham besvärat sig med, tjenade till alldeles intet. 54 Den 4 J a n u a r i i e. tn. Herr von Hartmansdorff: Tag är alldeles förekommen af Herr Cederschjöld, och tror, lika med honom, att hvad Be villningsUtskottet kallar grunder alldeles icke är några sådana. Men eftersom Utskottet gifver dem ut derföre, så mäste man åtminstone vara så mycket conseqvent, att man låter dem såsom Bevillningsgrunder behandlas. Hvad de öfrige 3:ne Stånden gjort, kan jag hvarken hjelpa eller åtala; men jag önskar att i det Stånd jag sjelf tillhörer man måtte handla annorlunda. Jag anser olagligt, att någon i hufvudsaken afgörande proposition framställes på ett mål, sorn kommer från oriktigt Utskott, och jag hoppas, att Herr Grefven och LandtMarskalken det icke gör, Herr Rosenbladj Bernhard: Vid förra Riksdagen instämde jag så vida med Herr von Hartmansdorff, att jag ansåg alla ekonomiska frågor hafva bordt tillhöra EkonomiUtskottets och icke BevillningsUlskottets behandling; men Rikets Ständer godkände då ett annat förfarande, och jag måste låta mig dermed nöja. Förhållandet har äfven denna gången varit lika, men sättet att behandla frågan förändrar ej derföre frågans natur, 2 Morn. 34 §•
Notarier, Kanslister och Sekreterare i de särskildta Utskotten, om anställande af och arvoden till —: se respektive Utskott. Nyroterad jord, angående vakans-afgifter deraf: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster Nämnd till omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter, angående val af —: se Val. — —, protokoll vid dess sammanträde: II. 147. 9 130 — O — Nämndemän, i anledning af väckt motion att dessa måtte tilldelas viss andel i expeditions-löspn såsom ersättning för inställelse vid Ting: B. I. Näringsidkare, i anledning af väckt motion om beviljande af förlagslån till brandskadade näringsidkare i Karlstad: B. V. 541, 543, A. 543. 0. Observations-medlen, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster. Odencrantz, Gerhard Detlof, dess yttrande: I. 28. Odlingar å hoställs-jorden, i anledning af väckta motioner i fråga om ersättning åt boställshafvare för bekostande af grund-dikning eller af större sådana odlingar: B. 11. 612, 621; III. 124, A. 124. Ombildning af Svenska folkets representation, förslag till grunder derför, framlagdt af Grefve Carl Göran Mörner i dess reservation mot det antagna Kongl. Ombyte af tillnamn, i anledning af väckt motion om lag emot godtyckligt sådant: B. II. 115, 150, A. 150. Omyndige, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning angående förvaltningen af deras egendom, samt kontrollen å förmyndare: B. IV. 273, 361; V. 37, A. 37, 40, B. 460, 508, A. 508. Opinions-Nämnd: se Val af Nämnd till omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter. Ordförande i Landtmarskalkens ställe: Grefve Tosse, Arvid: I. 174.
Bifölls. S. D. Frredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets betänkande N:o 96, i anledning af väckta frågor om förändrad reglering af presterskapets aflöningssätt, om prestboställenas utarrenderande, om delning af de större pastoraten, om indragning af åtskilliga ecklesiastika beställningar, om upphörande af förhöjd årsberäkning, om förändrade bestämmelser, i afseende på adjunkters missivering och lönevilkor, om klockares och kyrkovaktares löner, m. fl. sammanhang härmed egande ämnen. 5:te punkten af mom. Lit. pag. 28 samt 1, 2 och 3 punkterna af mom. litt. C samt det slutliga utlåtandet, pag. 42, lades till handlingarne, och i öfrigt bifölls utlåtandet N:o 96. S. D. Föredrogs ånyo det Hedervärda Bonde-ståndets protokollsutdrag af den 8 dennes, med inbjudning att instämma uti Bonde-ståndets fattade beslut, i fråga om Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens betänkande N:o 2, men, med vidblifvande af Ståndets beslut, ogillade Ståndet nämnde inbjudning. 528 Prot.-utdrci(j den 40 Juli 484-8. S. D. Föredrogos ånyo dels Stats-utskottetSj dels förstärkta Statsutskottets utlåtanden och memorial: N:o_229,|i anledning af yäckt motion om inrättande af ett arkiv i Rikets Ständers hus.