Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den qi December e. m. 361 af vackt motion om hvad Utskottet i afseende på do Reglementariske föreskrifterne för Bruksförvaitningen hör iakttaga; angående föreslagne förändringar i Bankens inre administration, dess Sedlars utgifvande och beskaffenhet, m. m.; rörande väckt fråga, huruvida uppå de Fastighets-handlingar, hvilka i brist af Lånetillgång blifvit i Banken qvarliggande, Lån må af de nu anslagne fonder företrädesvis meddelas; om utarbetande af ett sammandrag utur den af framlidne Banco-Commissarien Silfverstolpe författade Historia om Banken, jemte en ändamålsenlig fortsättning för den efter år 1800 framflutne tid; om vidtagande af sådan förändring i Mynt-Ordningarne, att Slagskatt blefve i sjelfva myntet inberäknad; öfver den i Kongl, Majrts Nådiga Proposition, rörande understöd för Götha Canal-Verk serskildt väckte fråga, om beiäningsrätt för Canal-Bolagets Actier, samt rörande Actiers och Publique pappers beläning i allmänhet; i anledning af yppade skiljaktigheter i Riks-Ståndens beslut, rörande Reglementariske stadganden för de i Rikets Vestra och Södra Landskaper blifvande Discont-Contoir; och i fråga om periodiska uppgifters meddelande örn Banco-Verkets ställning: Lag-Utskottets : Rörande ansvar för oloflig Bränvins-försäljning m. m.; öfver åtskillige af Serskildta Utskottet föreslagne Lagförändringar; angående upphäfvande af 8 §. i 1 Cap. UtsökningsBulken, samt ändring af 2 §. i 45 Cap. Miss - 36z Den 21 December e. gernings-Balken, och öfverskriften till samma Capitel och Balk; angående 45 Cap. Missgernings-Balken om Uppbördsman; om förtydligande af Kongl. Förordningen den i3 Junii 1800 om Städsel och Lego af Jord å landet i vissa fall; med förslag om hvad vid Lagförklaringar bör iakttagas; angående förklaring öfver 17 Cap. 8 §.
Man fäger.- att ett prohibitivsy■ fern leder induflrien frän sin naturliga gång, meri alt handelsfrihet, med utlänningen leder Productivns kraften dit, den bör för att ästadm komma fö rf a vinfi. Cosmopoliten, som ej äger något egentligt Fädernesland, betraktar hela vrrlden i massa då han talar om industriens naturliga gång, och Vtn 14 Augusti f. m. *99 glömmer att verlden nu som i fordna tider år sönderdelad i särskildta iStater och sannolikt äfven framdeles så skall förblifva, att dessa Stater otvifvelaktigt skola fortfara att hafva olika interessen, naturliga, eller uppkomna genom deras styrelsers nycker och begärelser, och att följaktligen den practijka Statsmanen icke får lemna sitt lands politiska ställning utur ögnasigte vid reglerandet af det hushållssystem, som för landet bör uppfattas. Det är denna kloka åsigt af eget lands sanna fördel, som i närvarande ögonblick förmår en del af Englands Statsmän att ifra för Engelska handelns frigifvande, ty de inse klart att utländska concurrencen för dem icke kan blifva farlig. Men många af våra theoretiska Statsmän synas tro att detta af Engelsmännen yrkade nya system, leder sitt ursprung från den renaste philantrophie å deras sida, och att vi, samt alla andra med oss i lika läge och ställning varande Stater utan all fara, äfven kunna lossa alla handelns band, ty idéen att genom hög tull ensamt styra concurrencen år icke i verkligheten utförbar. Man måste göra en noggrann skillnad emellan handelsinteresset i en Stat, som utgöres af en enda Stad såsom t. ex. Hamburg, Frankfurt med flere, och en Stat som består af flere vidsträckta landskaper. * Köpmännen i dessa olika slags Stater, hafva en alldeles olika grundsats att följa, de må för öfrigt vara lika upplyste och till aina tänkesätt oförvitliga. 20o iDen 14 Jtligusti f\ m* Köpmannen i en Stat som utgöres af en Stad, har egentligen ej något Fädernesland, han har blott ett Fädernehus.
Hemkommen från resor i Tyskland, Holland, England, Frankrike, ja Italien, gjordes han 1625 till Lector i Moralen vid det nyss inrättade Gymnasiet i Vesterås, och kort derefter vid Stockholms Gymnasium Illustre. Derifrån förflyttades han 1630 såsom Assessor till Dorpts Hofrätt; under hvilken tjenst han 1631 adlades med namnet Stjernhjelm, genom ett i fältlägret vid Werben utfärdadt sköldebref, samt förlänades med tvenne lifländska gods, Stjernlund och Vasula. Dittills hade han, med ett från förfäderne återupptaget namn, kallat sig Lilje. Anledningen, att gifva honom det nya namnet i stället för att blott ny-adla det förra, säges Konungen hämtat af den underrättelse, att Stjernhjelm hade i sin barndom, vid en resa öfver sjön Runn i en stjernklar vinternatt, svarat sin fader, som frågat honom hvarifrån Stjernorna komma: ”Himmelen är idel ljus, och Gud vandrar deruppe af och an i himlasalen; men som han är en ganska stark man, så stöter han ibland, med doppskon af sin käpp, hål på dess golf; ljuset innanför lyser då igenom, och det kalla vi Stjernor”. Mellertid sysselsatte man honom flinkt med jordens angelägenheter; och några år efter den plötsliga förvandlingen från Gymnasii-Lector till Hofrätts-Assessor, blef han (1639) Landtråd i Lifland; hvarvid han tillika tjenstgjorde såsom Revisions-Commissarius och medlem af Dorpts Öfver-Consistorium. Hemkallad 1642 till Ledamot af den Commission, som förordnades att öfverse och förbättra Sveriges Lag-verk, utnämndes han 1648 till Vice President i Dorpts Hofrätt; men befalldes ändock, att en tid framåt qvarstanna i Stockholm såsom RiksAntiqvarius och Archivets Förman; med uppdrag derjemte, att vid främmande Gesandters emottagande förrätta ämbetet af Hof-Canceller.
Östgötha Cavalleri-Regetnente användande till aflöning för en Fält-Marskalk eller General. S. D. Efter ytterligare föredragning af Stats-Utskottets förnyade Utlåtande, om Stats-, 444 Prut. Utdr. d. ig Maji 1818.’ oell Riksgälds-Verkens behof som genom Ali-, znänna Bevillningen skola fyllas, lörblef PrestStlndet vid dess till Utskottets härom först af; gifne yttrande redan lemnade bifall. Fran Hedervärda Bonde-Siandet. S. D. Vid ytterligare föredragning af Stats-] Utskottets den 12 dennes afgifne och sedan sista Plenum på bordet hvilande Utlåtande i an* ledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rö xande Öfverste-indelningens vid f. d. Östgötha Cavalleri-Regemente användande till aflöning för en Fält-Marskalk eller General; Elef detta ärende, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Carl Fredrik Bergs, emot berörde Utlåtande gjorde anmärkningar, af Bonde-Ståndet till StåtsUtskottets förnyade handläggning återremitteradt. S. D. Etter uppläsande af Allmänna Best'- och Ekonomi-Utskottets , under den 28 sio:i te April och 1 Maji afgifne förnyade Ut"låsanden, till svar å de anmärkningar, som blif. vi gjorde vid Utskottets förut aflåtne och återremitterade Betänkanden, angående: 1 Föreslagen ändring i Tjenstehjons Flyttningstid ; 2. Yrkad förhöjd Tull-afgift å Boktryckeristilar, som införskrifvas; 3. Jemkning uti Båtsmans - Roteringen i Halland; och 4.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-utskottets utlåtande, N:o 214, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition^ angående åtgärder för behöfvandes undsättning i missväxtår. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens betänkanden: N:o 3, i anledning af väckt motion om afskaffande af de s. k. husvisitationerna efter olofligen infördt gods. Afslogs; N:o 4, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl, förordningen, rörande nederlag och hvad dervid iakttagas bör, af den 15 Maj 1843. N:o 5, i anledning af väckt förslag om ytterligare kontroll-bestäm melser i afseende på utländska varors införsel och tullbehandling. Bifölls; N:o 6, i anledning af väckt motion om återinförande af tullbomsbevakningen i Stockholm, m. m. Bifölls; N:o 7, i anledning af väckt motion, dels om förändring af 6 och 58 §§ uti seglations-ordningen den 15 Maj 1843, och dels om utvidgan de af Kongelfs nuvarande tullkammare-område. Godkändes; och N:o 8, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl, stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning, af den 15 Maj 1843. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets betänkanden: N:o 99, i anledning at väckt fråga, att Calmar län mätte i tvänne landshöfdinge-dömen fördelas. Bifölls; N:o 100, i anledning af väckt fråga om förflyttning till Luleå af landshöfdinge-residenset för Norrbottens län. Bifölls; och N:o 101, i anledning af väckt fråga, att landshöfdinge-sätet i Götheborgs och Bohuslän måtte förläggas till Uddevalla. Bifölls; S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets memorial och utlåtanden:
A. 117. — för den, som utses till bestridande af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans förut innehafvande tjenst. XI. B. 128. XII. A. i37. XIV. U. 346. XVII. A. 7. XX. E. 40. — för värfvad soldat, som utöfver viss tid varit i tjensten anställd. XIX. B. 71, 3g8. A. 4815. — för Secreteraren vid BondeStåndets Cancelli-Direction, angående. XXI. B. 225. XXIII. A. 120. — för Cancellisten i Riksgäldscontoret A. Björk, för 2tne tjensters samtidiga bestridande. X. B. 124. A. 237. — för RiksStåndens och Utskottens Cancelliet' och Vaktbetjening, angående. II. B. 45i. Å. 387. X. U. 124. A. 237. XII. U. 146. A. 376. — om ökad, för Högste Domstolens Ledamöter. III. 3ig. Se vidare Hufvudtiteln, Andra. — för den, som hos sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten besörjt Secrelerare-tjenst. XXII. B. 38o. XXIII. A. 181. — för den hos Hemliga Utskottet anställda betjening. XXV. B. 480. XXVI. A. 17. — för Bankoverkets Embetsoch Tjenstemän, Konslidkare samt Vaktbetjening. Se Bankoverket. — för Djurläkare, om anslag till. Se Djurläkare. — åt Fjerdingsman, angående. Se Fjerdingsman. — åt en vice Advocalliscal och några Kammarskrifvare i KammarCollegium. Se KammarCollegium. — åt Klockare, om skyldighet för Pastorer att deltaga tili. Se Klockare.
Föredrogs och remitterades till LagUlsk. K. M:s denne dag ankomne Nåd. Propos., med förslag lill förordn, ang:de haudelsböcker och handels-räkningar. 44 Den 19 Augusti f. m. Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. K. M:s nedannåmnde denne dag ankomne Nåd. Propos:r och Skrifvelse: 1:0 Ang:de beviljande af eli byggnads-lån ål de brandskadade i sladen Jönköping, dels oek af anslag och lån i och för lomt-re gleringen i nämnde siad; 2:0 Ang:de väckt fråga om uplålande till staden Malmö af Kronan tillhörig mark, för dels nividgning af stadens begrafningsplats, och dels sammanbindande af 2:ne gator derstädes m. m.; 3:o Ang:de skatte-försäljning af åtskilliga lägenheter under Elfsborgs Kungs-ladugård i Götheborgs och Bohus län; 4:o Ang:de afsöndring af jord från Ultuna Kungs-ladugård och Kronoparken Asen till utvidgning af Upsala Central-Hospitals område; 5:o Ang:de anslag af Vinsäd till Ulrika församling; samt 6:o Ang:de hegardt understöd för fullbordandet af Norbergs Jernväg. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Bevilln:sUtsk:s d. 11 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. M 21, i anledn. af gjorde anmärkn:r emot Betänk. JM 4, ang:de grtinderne för den blifvande Allra. Bevilln:n, samt föreskrifterne för deras tillämpning. Usla punkten, ang:de personliga skydds-afgiften. Lades lill handlingarne. 2:dra punkten, ang:de bevillrv.n af Embelsoch Tjenstemäns samt Beljenles löner m. m. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag finnér icke något skäl, hvarföre den, som genom arbete åt staten förvårfvar sin inkomst, skall deraf erlägga mindre skatt än den, som på annat sätt vinner sin bergning.
Det råder nämligen en psykologisk skillnad mellan könen beträffande kärleksförHustrun må aldtig glömma, att hon är den ena hufvudpersonen inom hemmet med en sådans både rätt, förpliktelser och ansvar. Emedan hennes verksamhet i vanliga fall är förlagd uteslutande till detta hem, så borde hon vara dess sol, som förlänade ljus och värme åt det hela. Men detta ljus finge ej vara ett irrbloss, som vid vissa tillfällen lade i dagen en och annan talang, och värmen ej bestå uti en falsk sentimentalitet, som beskärmade sig öfver det onda i hem eller samhälle och ej sökte motarbeta detsamma. Vid en något djupare blick in i förhållandena måste man bäfva för den ytlighet, som nästan öfverallt gör sig gällande. Ä r o våra hem helgedomar, dit vi kunna taga vår tillflykt från det yttre lifvets larm, oro, strid, egoism och synder, vetande, att där aldrig blifva misskända, men alltid förstådda? Älskar man i nöd oeh lust, hvarigenom lyckan och friden åtminstone där blomstra? Äro de plantskolor, där barnen under den första lefnadsåldern skyddas så mycket som möjligt för ondskan och genom en god uppfostran icke blott stålsättas för alla frestelser, som sedermera i lifvet möta dem, utan äfven få kärlek till allt sannt, skönt, ädelt och godt? Skulle man döma efter ytan, så vore man färdig prisa vårt fädernesland lyckligt för de många utmärkta hem, som där tyckas blomstra; men kanhända midt upp i allt öfverflöd och all yttre lycka och glädje möttes man af den hopplösaste förtviflan. Ett rikt hem och ett gödt hem äro icke alltid detsamma. Hvarje hem, till och med den eländigaste koja, där knappt bröd för dagen finnes, är ett godt sådant, där en god ande råder. Omkring hvarje enskild människa sprider sig så att säga en viss lifsluft, som verkar till välsignelse eller skada för alla, som komma i beröring med henne; ännu tydligare framträder denna osynligt verkande,-men dock starka makt i hemmen. Den möter en besökande genast vid inträdet antingen såsom en fridshelsning eller rent af så- som en graflukt. Och säkert är, att inga personer taga i så hög grad intryck däraf som hemmets eget folk, framför allt barn och tjänare.
Den första narcissen, som visade sin hvita fägring, kom hennes hjärta att klappa af fröjd, de knoppande fruktträden stodo för henne som förhoppningsfulla barn, och en sällsynt ros gladde henne som en hälsning från en frånvarande vän. På dessa blommor och träd slösade hon all den ömhet och alla de omsorger, som varit ämnade Och nu så får väl äfven jag som andra Ett småprat hålla om bäd ' stort och smått: Hvari du nog i forna da ' r sågs vanJ a dra; Redigeras af SopMe Linge. Och hvarpå du ditt hela lif har gått; Bidrag mottagas med tacksamhet. Hvad du en gång skall bli — så ödet bjuder; Hvad du i lifvet då har spelat ut; Hvad ömsom falsk och ömsom vacLogogryf. ker ljuder; Den ena klättrar stolt mot ärans Hvad efter mödor väntar ljuft till slut; höjder Att vinna rykte, makt och rikedom; Så tvänne däggdjur — båda feminina; Den andra dansar fram bland lifvets fröjder Hvad du kan sätta endast till din Gud; Uppå en väg af nöjet strödd med blom; Hvad alltid skiljes ifrån mjölet fina; Den tredje sträfvar tungt på mö- Och hvad vid altaret du svär din brud; dans bana, Böjd under arbetsoket dag för dag; Två räkneord. — Hvad häcklas ju beständigt? Idun Byrå: Prenumerationspris pr år: K l a r a v. kolorerade planscher kr. 9: — I d u n m. Modet, u t a n kol. pl. Redaktör och FRITHIOF Träffas å b y r å n kl. 12 — 1. Allm. Telef 61 47 S o p h i e von F ra Carlén, som egentligen ej förstod Sophie von Knorring, ger henne i en bok följande epiteter: » Sveriges mest kvicka, mest talangfulla, mest satiriska och mest högmodiga författarinna. » Sätter manaristokratisk i stället för ordet högmodig, äger definitionen möjligen någon sanning.
Tullverkspersonalen i stället tilldelas bestämda löner af tullmedlen, till belopp, som för hvarje befattning kan anses motsvara behofvet; Utskottet ansett sig böra härå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, för den händelse att en sådan reglering af Kongl. Maj:t i Nåder bifailes; — hvarvid Utskottet, som ännu saknar närmare ledning för beräkning af den dertill möjligen erforderliga summan, likväl trott sig böra förslagsvis uppgifva enahanda belopp, som General-Tull-Directeuren Herr Friherre Gyllenhaal, uti ett till Höglofl. Ridderskapet och Adeln ingifvet och till Utskottet remitteradt anförande, ansett minst åtgå för berörde ändamål, eller 100,000 R:dr årligen, men hvilken summa, enär frågan ännu är beroende på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, icke lärer kunna beräknas till afdrag. 4 B'evMilin"s-Utskottets BetänkandeN\o 50, Behållna tull-inkomsten skulle följagtligen utgöra 2,990,364 Ridr 7 sk, 5 rist., sorn i jemn summa utföres med , , , , 2,990,000 Deraf, att Rikets Ständer mot åsatt tull medgifvit till införsel: Spik samt allt ej specificeradt Manufäcturoch Handtverks-smide af jern; Jernskrol; Slöjdevaror ej specificerade, samt Stål, andra slag än Gjutoch Garf-, och till utförsel:
St. i deras nuvar. organisation — den man hoppas snart skola förändras — anses incompetente alt tillgodogöra något dugligt förslag, äfven om ett sådant till sina principer framlades af enskild motionär, eller ock slutligen deri, alt man förvänlar det Regeringen skulle taga initiativet äfven i dessa ämnen. I hvilkeldera fallet som helst torde nationen dock hafva rätt alt la vela just nu, vid motionstidens slut, dels huru R. St. sjelfva uppfattat vigten af dessa ämnen, dels ock huruvida de tilltro sig alt motsvara den allmänna förväntan på ändamålsenliga åtgärder, eller blott vilja låta hero vid några dylika plastringar med bancoreglcmeutel, som vid alla riksdagar äro vanliga. Dä jag nu för min enskilda del förklarar, att jag icke lill alla delar kan instämma i den äsigten, att den inträffade krisen för riksbanken är öfvergäende, utan tror att den påkallar om icke skyndsamma dock nog väsendtlig» åtgärders vidtagande, såväl lill upprätthållandet af stadga i mynlväseendet som afhjelpande af allmänna förlägenheten, så bekänner jag dock, alt jag, synnerligen med afseende pä hvad jag ofvan yttrat om vära riksdagsförhällanden, oell äfven lill någon del derföre alt jag hvarken anser mig numera likasåväl som förr behöfva, ej eller känner någon särdeles håg alt vidare framstå såsom en organ för yppande af bekymmersamma förhållanden inom mitt fädernesland, ämnat förhålla mig helt passiv, samt låta äfven financefrågorne utveckla sig sjelf häst de gitta och kunna, förväntande härutinnan som i öfrigt mera från Regeringens vaksamhet och välvilja, än frän representationens åtgärder, ehuru det enligt våra grundlagar egentligen tillkommer den sednare alt laga initiativet i allt hvad som rörer banken och följaktligen penningeväsendet i landet. Då nu likväl i ett annat Stånd den rolen blifvit öfvertagen, alt framlägga cu lika fullständig som uppskakande tablcau öfver landels allmänna ställning uti hnancielt och industriell afseende, då nemi.
Han hade så småningom blifvit täckt af ett riktigt smutslager, ’det var hans sätt att göda sig’, sade byns kvickhufvud – och så påstodo pigorna, ’att han förde sällskap med sig’. Men far själf hade alltid ett vänligt ord att säga. Nämdemansmor hade rent som gifvit honom ’gossen’ i testamente, och ingen hälg gick, utan att han kom ihåg honom med både mat och annat godt. Visst hade litet hvar sett Karl Johan stryka kring knutarna tidt och ofta under den sista tiden, men att han gick i giftastankar kunde ändå ingen tro och att någon skulle vilja ha honom, än mindre, så rik han var, ty rik var han. Tio tusen kronor minst i säkra papper, så ett grant skogsskifte och därtill torpet, som häller inte var så dåligt. Hur frieriet tillgått visste ingen, ja, knappt han själf. Han visste bara, att första gången han såg den breda, köttiga ryggen och de höga höfterna – hon stod vid spisen, när han kom in – och mötte de djärfva, grå ögonen, som så ’konstigt’ blickade in i hans, så gick det som en eld genom kroppen på honom. Sedan dess hade han hvarken haft fred eller ro. Han ville bara se henne. Han gaf sig knappt tid att tära en bit själf, och för första gången under alla dessa år fingo kreaturen både svälta och frysa. Johanna Larsson var tjugotvå år, hade tjenat i sta’n och var brorsdotter till den Lovisa Larsson, som en gång så uppoffrande tog ihop med Karl Johan. Liksom fastern hade hon ett något vidlyftigt förflutet och tyckte att pängar och en viss ställning i samhället inte var att förakta. En nära sjuttioårig rik brudgum var just hvad hon behöfde. Att han var snål och smutsig gjorde ingenting. ’Sådant går bort under lämplig behandling’. Hon hade mer än väl sett hvilket intryck hon gjort, och hur det bar till, så träffade hon ’gossen på bärget’ än här än där ute på marken. Alltid mötte hennes blick hans med samma konstiga uttryck. Det var rent som om hon lockat honom. Ibland hälsade hon, och ett par gånger snuddade hon så tätt förbi honom, att han kände de fylliga formerna mot sin arm.
Utskotten, som tagit detta allt i öfvervägande, hysa den öfvert}^gelse, att det skulle medföra nytta och säkerhet, om alla husegare i Rikets Städer kunde förmås att deltaga i ett gemensamt Brandstodsbolag, hvarigenom vid inträffande brandskador, hvarje husegares ersättningsbelopp skulle blifva föga kännbart, samt Brandstods.Bolaget vinna en styrka och säkerhet, som aflägsnade all fruktan , att detsamma, lika med allmänna Brandförsäkrings-verkets Stadsfond, skulle blif. va urståndsatt att uppfylla ingångna förbindelser j men då Rikets Ständers Lagstiftningsrätt är inskränkt till endast allmänna ärenden , då en utsträckning öfver denna gräns skulle innefatta ett obehörigt förmynderskap för enskilde medborgare, och inkräkta på deras dem ensamt tillkommande rättighet, att sjelfve bestämma de säkerhets-måti, de för bevarande af deras egendom anse nödige att Vidtaga, då Rikets Ständers Ombudsmanskap endast afser allmänna Riksdagsärender! samt slutligen 8 Lagsam[ Allm. Besv. o. Oec. Utsi. Uti. N:o 16. di en sådan Lag, som den Motionairerna yrkat, i väsendtlig nion skulle ingripa uti och förnärma den enskildes uti samhälls-fördraget skyddade fria egandeoch dispositions^' rätt af haris egendom ; alltså anse Utskotten den af flere Representanter inom Valloll. Borgare-Ståndet väckta fråga , om skyldighet för Städernes husegare, att i allmänt Brandstods-Bolag ingå, ej kunna af Rikets Ständer afgöras, utan böra bero af husegarnes frivilliga öfverens-, kommelse och beslut; i följd hvaraf Utskotten tillstyrka Rikets Ständer, att de om sådan skyldighets åläggande gjorde Motioner ej bifalla, 5:ne Ledamöters Reservation i ämnei bifogas. Stockholm den 4 April 182g. Reservationer:
Hvad hvar och en har haft, m e n mången åter mist Samt därigenom råkat i fattigdom o c h bristNamn på ett kärl s o m rymmer af vätska många liter. Hvad gör man när s o m icke det svenska stålet biter? H u r hette hon, den gumma, som uti otid log? Dagny &amp; te haft. DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN E. F., En turistfärd till Nordkap. Alma Cteue, Fru Marholms författareskap. Lotten Dui~tgren, Den internationella kvinnokongressen i Berlin. Litteratur: Ewa IFry~elZ:, Kärlek och moderlighet, a f Ina Rogberg; T,. D.: Ragnhild a f Vilma Lindhé; L. D.: M: lle Blanche a f Ellen Idström: En studieresa till England. Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Förbundet. Pris pr För Förbundets medlemmar kr. Fredrika-Bremer-Förbundets adr,: Drottninggatan 54 Fröken Kristine Dahls rationella Underklader shsom Clieiuisettcr, Brösttbnid: delade Kjolar iii. in. slilllt SY enska Dräktreformfor eningens Underkläder i K. M Lundbergs Bosattninysmagasin och Almedahls F abriks Försa~nhgsmagasin 2 tHtorkyciroiorinlien STOCKHOLM. begiirts A /. %P iniitta tiiic~lr att l,iii-i:: i i ~ (. l l # l+ st 1ii.i. 1iik: ii.i~ l~i ?-okt~t f ?,l., lr1i: lIil~ D: r Lahmauns qefor m-i3omullsunder kIader för Herrar, Damey oc * h Barn. w Priskuranter och kvalifets /; rofvcr 1Zrnnc.s begurun, Huftud-Depbt, iot !i;. Xottagningstid hvardapr 12-2 e. ni., Iidp; icg,.c~; CAllm. Tel. 82!) t).