Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1 detta hänseende torde det derföre tillåtas mig att, jemte hänvisning till sa väl de särskilda länsberättelserna som den af Eders Kongl. Maj:ts SkogsStyrelse afgifna und. berättelsen, endast anföra det förhållandet, att virkespriserna i kanske de flesta län varit under åren 1856—1860 högre än der förut, i några län, t. ex. Westmanlands och Upsala, ända till 20, 30 å 40 proc. Såsom surrogater för brännmaterial användas dels bränntorf och dels stenkol eller coakes. — Bränntorf förekommer i flertalet af rikets landskap, ehuru den mångenstädes ännu erhållit blott jemförelsevis ringa användning. I de Skånska länen samt Hallands och Göteborgs och Bohus län är dock, till följd af ringa tillgång på skog samt särdeles höga vedpriser, bruket af bränntorf temligen gammalt, och uppmärksamheten har af samma orsaker i åtskilliga andra trakter börjat fästas på tillgodogörandet af torfmosslagren, såsom i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Gotlands, Blekinge, Elfsborgs, Skaraborgs, Wermlands, Orebro och Westmanlands län*). I Östergötlands län, i närheten af Norrköping, beredes bränntorf till afsalu, för hvilket ändamål Brukssocieteten år 1859 beviljade ett lån af 30,000 R:dr. I Elfsborgs, Wermlands, Örebro och Westmanlands län användes på några ställen bränntorf i och för bergshandteringen och i Blekinge län i brännerierna. — Bruket af Engelsk stenkol och coakes inom åtskilliga industriela företag äfvensom å ångbåtar och jernvägar har pä senare åren vunnit allt större utsträckning, särdeles i de län och trakter, som äro tillgängliga för sjöfarten eller äga lätta transportförbindelser med rikets kuster. I Malmöhus län begagnas dessutom stenkol från Höganäs. — Rikets import af stenkol är i allmänhet i stigande och utgjorde enligt Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegii und. berättelser: Tubb.
Handlanderne använde 43 betjenter, fabriksidkarne 237 arbetare, deribland 63 under 15 år gamla, samt handtverkarne 100 gesäller, 94 lärlingar och 10 andra arbetare. Antalet af dem, som idkade handtverk eller annan handtering såsom försörjningsmedel, hade växt till 71. Årliga inkomsten, beräknad efter de sednast för rörelse i staden uppdebiterade bevillningsmedel, hade stigit, för handlande med 60 procent till 360 R:dr, för fabriksidkare med 97 procent till 690 R:dr och för handtverkare med 60 procent till 160 R:dr, allt Bauko; men då, med hänsyn jemväl till \ 43 lefnadskostnadernas betydliga stegring, mången näringsidkare icke af sitt yrke vunnit utkomst, hade hjelpmedel blifvit sökta, förnämligast i jordbruk. Sjöfarten hade vunnit i liflighet, hvadan ock ett seglande fartyg blifvit utbytt mot ett ångfartyg, och anstalt fogad för ännu ett ångfartygs erhållande, så alt stadens handelsflotta komme att bestå af fyra ångfartyg och ätta segelfartyg. Torghandeln med landtmannaprodukter kan antagas hafva i någon mån utvidgats. Stadens inkomster voro: behållna algifter för marknadsstånd 914 R:dr 12 sk., gerningsören 14 R:dr, källarfrihetsmedel 155 R:dr 59 sk. 9 r:st., arrende af stadskällaren 1,150 R:dr, arrenden af jord 236 R:dr 24 sk., arrende af viktualievågen 96 R:dr, våg-, brooch hamnpenningar 2,672 R:dr 47 sk. 7 r:st., tomtören 78 R:dr 19 sk. 8 r:st., städjemedel 47 R:dr 24 sk., burafgifter 32 R:dr och försörjningsafgilter 80 R:dr 24 sk., allt Banko.
Cömitden har redan före riksdagens början afgifvit förslag i ämnet, d. v. s. comiteens betänk, och den särskilda meningen, Sorn vid omröstningen ägt rum. Jag har mig bekant, att K. M. öfverlemna! detta arbete till granskning af Högsta Domstolen, inom hvilken detsamma för närvar, circulerar; och jag tror mig således med mycken approximativ sanning kunna försäkra, att R. o. Ad. snart har att förvänta K. M:s nåd skrifvelse i ämnet. Sedan jag gifvit denna upplysning, torde det ursägtas mig, om jag förnyar den hemställan till LagUtsk. att denna motion måtte fä hvila, för att afgöras i sammanhang med den K. propositionen. Jag bör derjemte tillägga, att den af Hr Edenhjelm framställda anmärkningen är uti förslaget, så väl betänkandet som den särskilda meningen, fullkomligen lindam öjd. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: Äfven jag har mig bekant, att en comité' erhållit uppdrag alt utarbeta förslag till en ny s. k. martial-lag, och derföre uppskjutit Utvecklingar, hvilka kunnat motses af mig, som redan vid 1810 års riksdag ingick med fullständigt förslag till martial-lag. Hr Edenlijelms anmärkning är ganska träffande. Det är omöjligt att hafva civila maklens ombud bredvid hvarje vakt. Denna omständighet, som i alla lagbundna länders lagstiftning och äfven i nyssnämnda förslag blifvit betraktad, är det för öfrigt också i den motion, hvarom nu är fråga, och hvars redaction jag fattat så, att reqvisition af civila makten bör föregå, ”när sådant af omständigheterna medgifves.” Hr Cederschjöld, Robert: Jag hade icke ämnat 4 H. 25 ■94 Den i4 Man. att yttra mig uti i fråga var. ämne; men dä Frih.
Att , då arfvodén synes lumpj-igast för de Tjenstemän, hvilkas göromål i synnerhet fordra och pröfva skicklighet, men Tractämemen ater för dem, hvilka hufYudsakligast hafva moda, Secretdrarne alltså måga :y!onas med arfvode , samt Cantzli - och VaktBefjeningen genom Tractamenten ; men att, för bibehållande af cn billig proportion, så att icke de, som erhålla Tractamenten, måga genom Riksdagens längd bekomma en jemförelsevis större vedergällning , än de öfrige , som få arfvoden, dessa arfvoden, äfven för att blifva svarande mot en kortare elier längre tid för Riksdagen, beräknas efter månad. I följd häraf, och i betraktande af den sedan sista Riksdag tilltagna dyrhet, föreslås följande : Arfvode för Riks-Slåndens Secreterare : Riddarhus Secreteraren , samt Högvördiga Prestoch Vallöf!. Borgare-Ståndens Secreterare, Trehundrade Riksdaler Banco hvardera , och Hedervärda Bonde-Ståndets Secreterare Fyrahundrade Riksdaler Banco i månaden räknadt. Tractamente för Cantzli - och Vaktbetjeningen ; Ståndens fourier eller Förste Cantzltster Tre Deli 8 Maj. 3're Riksdaler 24 sk. hvardeta orri dagen, utom för Hedervärda Bonde Ständers 2:ne Notarier, för hvilka Utskottet, ined afseende å de göromål, som, enligt lernnad upplysning, skola dem tillhöra, föreslår den tillökning, att de maga undfå Fyra Riksdaler Banco hvardera för dagen, och. för Ståndens Andre Cantzlister Tre Riksdaler Banco hvardera örn dagen : hvarjemte och då Vaktinästnrnes antal blifvit heräknadt till Tre för hvarje Stånd, dem synes böra tilldelas i gemensamt Tractamente Fyra Riksdaler Banco örn dagen; hvilket, efter förtjenst och pröfning af Ståndens Ordförande, dem emellan fördelas.
Utskottet i moliverna för sitt beslut härom närmare utvecklat berörda skäl, men detta ej skett, har jag tagit mig frihet andraga dem i denna reservation. 4:o) Jag har röstat för den s. k. vestra stambanans läggande söder om Mälaren afven derför, att Jernvägs-kommit/éen, hvilken kan anses såsom den lörsta och mest behöriga förespråkaren för samma hanas dragande norr om Mälaren, har föreslagit jemväl bunau söder om Mälaren ej blott mellan Slockholm och Katrineholm, utan och derifrån vesterud; dock ej i rät linie (ill lljulö, utan i en betydlig krok öfver Örebro och Svartå tilt lljulö. Således Ilar äfven Kommittéen velat hafva en söder om Mälaren och Hjelma reti mellan Stockholm och Djulö gående bana, sorn dock blefve längre, krokigare ocb kostsammare än den Ofverste Ericson föreslagit. Vid jemförelse mellan Kommilléens och Öfverste Ericsons förslag, i fråga 0111 vestra stambanans läggande norr eller söder om Mälaren, böra de af Kommittéen föreslagna hanorne mellan Stockholm och Giresta, såsom hörande lill den norra, samt mellan Slockholm och Katrineholm, såsom börande lill den östra, först afdragas, och således dervid kostnaden för saint längden af dessa ban-delar ej ta - 76 Bil. lill StatsUtskottets Utlåtande N:o 6S. fras i betraktande, ulan fråga egentligen vara blut! om vägen mellan Giresta och lljtilu, a ena, sami Halt [lieholm och lija lii å andra sidan, ehuru IV811 sistnämnda hana rätteligen herde dragas afven en stor del af den hana, Kommittéen föreslagit mellan Katrineholm och örebro. De ifrågavarande hallorne skulle, enligt Kommiltéens uppgifter, kosta: Norr om Mälaren : Från Giresta lill Westerås 3,113,869: » Westerås » Köping 2,045,125: » Köping » Djulö 7,917,334: K:dr 13,076,328:
Gå in i salen, för att ses af flickorna, Se'n du mig gett en bitter kyss, samt handslag med, Du, som sålänge nödgas bo från fader skild! Ack fagra bröst, och kinder, o, du blonda hår, Hur tung för eder vorden är de Phrygers stad, Samt Helena Jag slutar här; en brådskad dagg Ur ögonen mig qväljer, då jag nalkas dig. Träd i gemaket! Dig om ursäkt beder jag, O Ledas dotter, om jag är förmycket rörd, När till Akhilleus jag min dotter gifter bort: Ett lyckosamt parti, som sårar mellertid Föräldrarna, enär till annor hus en far, Som mycket lidit, nu sin dotter lemnar ut. KLYTAIMNESTRA. Så oklok är ej jag; och var du viss derom, Att jag hörsammar, utan dina lärdomar, När jag, vid bröllopssånger, följer dotter ut; Men landets sed med hennes ålder stämmer in. Hans namn jag vet, åt hvilken du vår dotter loft; Nu vill jag veta, af hvad slägt och land han är. AGAMEMNON. Aigino dotter var till fadren Asopos. KLYTAIMNESTRA. Och henne äktade en dödlig, eller gud? AGAMEMNON. Zeus sjelf, och födde Aiakos, Oinonas drott. KLYTAIMNESTRA. Ho var den son, som ärfde Aiakos' palats? AGAMEMNON. Det Peleus var, och Peleus Nereus' dotter fick. KLYTAIMNESTRA. Gaf guden, eller tog han emot gudars råd? AGAMEMNON. Zeus talman var, och fadren sjelf biföll dertill. KLYTAIMNESTRA. Hvar höll han bröllop? monne i hafssvallningen? AGAMEMNON. Der Kheiron uppå Pelions helga höjder bor. KLYTAIMNESTRA. Der kertaureiska slägtet sägs sin bostad ha? AGAMEMNON. Der firade drott Peleus' bröllop gudarne. KLYTAIMNESTRA. Thetis har fostrat, eller fadren, Akhilleus?
Utskottet har, med afseende å aflidne Komministern Ignells genom den framstående författareverksamhet, han utöfvat, ådagalagda förtjenster, icke tvekat tillstyrka Rikets Ständer att anslå något understöd åt hans enka, som, på sätt ett motionen bilagdt intyg utvisar, icke åtnjutit något extra nådår vid den komministersbeställning, Ignell i lifstiden innehaft; men då enkan för sitt eget samt en fosterdotters uppehälle dock icke saknar alla medel, enär, enligt hvad af handlingarne inhemtas, behållningen i boet, uppgående till öfver 7,900 R:dr, på grund af testamente - StatsUtskottets Utlåtande N:o 74. 49 mente odelad henne tillfallit, har Utskottet ansett det af motionären äskade belopp skäligen kunna något nedsättas; i följd hvaraf Utskottet hemställer, att Komministern Ignells enka, Sigrid Florentina Ignell, född Lindmark, måtte tilläggas en årlig pension å Allmänna Indragningsstaten af 400 R:dr. 72:o. Från Preste-Ståndet har Utskottet jemväl fått emottaga en af Biskop Björck derstädes väckt motion (N:o 63), deri motionären, — med omförmälande af det utmärkta sätt, hvarpå numera aflidne Tbeologie-lektoren vid högre elementarläroverket i Göteborg, Theologie Doktorn Niklas Beckman uppfyllt det lärarekall, han vid läroverket i 35 år beklädt, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja hans enka, Albertina Elisabeth Beckman, född Höök, en årlig pension af 300 R:dr.
I afseende härå får Utskottet upplysa, att motioner af enahanda syftning flerfaldiga gånger vid föregående riksdagar utgjort föremål lör Rikets Ständers pröfning, men städse blifvit lemnade utan afseende, och har dervid blifvit upplyst, att merberörde afgifter utgöra de ifrågavarande pensions-inrättningames hufvudsakligaste inkomster; att, ehuru betydliga dessa inrättningars fonder än äro, desamma likväl, i anseende till pensions-tagarnes talrikhet, icke äro i tillfälle att lemna mer än högst otillräckliga pensioner, samt att någon nedsättning uti ifrågavarande algifter icke kunde ega rum, med mindre än att kassorna medelst statsanslag godtgjordes för den minskning dem tillskyndades i deras påräknade inkomster. Hvad åter beträffar den öfverklagade tungan af ifrågavarande afgift, så förekommer härvid, att vid indelningsverkens upprättande vanligen utsågos till rusthållshemman de bästa hemman, som voro att tillgå, och att desamma blifvit befriade från hemmantalsräntan samt att, i händelse denna icke uppgick till viss bestämd summa, som ansågs motsvara rustningsbesväret, räntan af så kallade augmentshemman blifvit dem anslagen; hvarförutan de äro i åtnjutande af åtskilliga andra förmåner. Stats-Utskottels Utlåtande, N:o Sif. H Del synes således, som skulle hvarken rättvisa eller billighet påkalla, det någon skattelindring företrädesvis borde tillkomma rusthållshemmanen, helst det alltid måste vara betänkligt, att göra förändringar i beskattningen på det sätt, att skattebördan lyftes från en klass af medborgare på en annan, hvilket vore oundgängligt, om bifall lemnadcs till ofvanberörda motioner, enär kassorna icke kunna utan motsvarande ersättning beröfvas den betydliga inkomst, de af den nu öfverklagade afgiften åtnjuta; hvartill kommer, att bland de skattebesvär, sora trycka jordbruket, detta lärer kunna anses såsom ett af de minst betungande, enär den ifrågasatta afgiften endast utgår vid vissa tillfällen, och således, beräknad i medeltal för hvaije år, måste uppgå till ett mindre betydligt belopp.
Med afslag å Utskotteis inbjudning antog Ståndet det förslag, som innefattas i Herr Carléns vid utlåtandet fogade reservation. 18 Kapitlet 14 §■ Utskottets hemställan afslogs och Ståndet vidblef sitt förut fattade beslut i ämnet. 21 Kapitlet 10 §. Med afslag ä Utskottets inbjudning antog Ståndet för denna § följande lydelse: »Den som gjort sig förfallen till straff efter 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 eller 8 § skall ock dömas medborgerligt förtroende för alltid eller på viss tid förlustig». 13 Kapitlet 6 §, 15 Kapitlet 25 §, 16 Kapitlet 16 §, 18 Kapitlet 11 §, 19 Kapitlet 22 § och 25 Kapitlet 12 §. Utskottets inbjudningar afslogos och ilrågavarande §§ godkändes med den förändring, att i en hvar af dem näst efter orden: »för alltid», införas orden: eller på viss tid. Den 19 September. Från Högv. Pr este-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 151, i an ledning af väckt motion orri indragning af Ulldiskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 129, i anledning af väckt motion med förslag till åtgärder emot skolgångs försummande. S. D.
Ständ. Utskott till hvilkas handläggning Kongl. Propositioner blifvit hänvisade, att med Utlåtande öfver desamma till Riks. Ständer inkomma så skyndsamt som målens beskaffenhet kan medgifva. 3:o Utdrag af Högv. Prest Ståndets Protocoll för d. 20 Juni 1812, med tillkännagifvande, att Preste Ståndet, efter uppläsande af Constitutions Utskottets d. 19 dennes afgifne Memorial af innehåll, att Utskottet förrättat den granskning af Stats Rådets Protocoll, som frikallar Stats Rådets Ledamöter, föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål från all ansvarighet för deras Embets utöfning intill den dag, då innevarande Riksdag tagit sin början, beslutit, att Expeditions Utskottet, till iakttagande häraf vid Riksdagsbeslutets uppsättande, härom borde underrättas. Utskottet åskiljdes kl. 1, 12. In fidem Leonti. Palmblad 1 Memorialet tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 569 ff. I enlighet med de grundsatser, enligt vilken denna publikation utgives och sorn bl. a. innebär, att förslag, väckta inom utskottet, skola här atergivas, avtryckes Nordstedts memorial såsom bilaga till detta protokoll, ehuru ett så pass utförligt referat av detsamma gives i texten ovan. Bilaga till protokollet den 23 .Tuni 1812 255 Jonas Norstedts memorial. Uppläst i Const. Julii å nyo upläst och lagt på bordet. Wördsamt Memorial! Sedan Riksdagsordningen af den 10. Februarii 1810 i 15 §: förordnat, att Allmogen innom hvart Härad äger efter Hemmantalet välja till Riksdagsman af BondeStåndet den innom Häradet boende och beslutne Krono, Kronoskatte eller Frälse Skatte Hemmans Ägare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks Stånd eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft; Så stadgar den påföljande 17. §: at vald Riksdagsman bör af dem som äro berättigade at välja njuta anständigt och tillräckeligt underhåll.
Ridderskapet 'och Adeln har Herr Gustaf Grönhagen föreslagit, att räntan å Lin i General-Assistance-Contoiret skulle nedsattas så lågt, som möjligen ske kan, och endast så stor Ränta tagas, som oundgängligen ärfordras, så väl till Räntans betalande å Fonden, som ej bör öfverstiga 4 å 5 procent, som äfven till Tjenstemärmens och Betjeningens aflöning, jemte öfrige till Verket hörande Utgifter. Hos Vällofl. Borgare-Ståndet har Herr G. Hulphers Abrahamsson i sammanhang med dess väckta Förslag örn Numer - Imtteriets upphörande, yttrat, att, då General -Assistance - Contoiret icke med fördel kan tillitas af någon annan, än den, som stulit sin pant, anser Herr Hulphers Inrättningen, såsom i flera afseenden skadlig, åtminstone icke nyttig, icke böra för Statens räkning vidare underhållas. Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdagsmannen från Östergöt iliand Anders Joachimsson, uti dess Motion om Numer-Lotteriet, äfvert satt i fråga General-Assistance Contoirets indragning 1738 Stars-Utsiotfers Betiinkandcn. eller skiljande från allt sammanhang rrte<^ Staten eller Riksgälds - Contoirets nu varande för hållande. Utom det Stats-Utskottet inhämtat Herrar Fu hnägtiges i Riksgälds - Corifoiret Utlåtande öfver förenämnde hos ReVisorerne väckta fråga, har Utskottet sökt förskaffa sig alla upplysningar uti ämnet, sorn möjligen kunnat erhållas. Af Herrar Fullmägtiges Utlåtande befinnes, att afsigten med General -AssKtance Contoiieis inrättande, efter hvad Kongl. Majus Nådiga Privilegium och Reglemente af den 2 October 1772 utvisar, varit den, att, sorn större deen af Hufvudstadens Innevånare icke kunde begagna sig af de Författningar, sorn tid efter annan om publika
Sandoch Kalkstensbrottet i Kumla Socken lemna ock, sedan, i följd'af den öfning arbetarne under derstädes nyligen slutade Kyrkobyggnad erhållit, tillverkningarne vunnit i fullkomlighet och sålunda blifvit mera efterfrågade, ett icke obetydligt tillfälle till arbetsförtjenst; ett förhållande som vitsordas deraf, att på ett år, eller 1835, vid dessa brott blifvit huggne: af Sandsten: 50 qvadrat alnar Plansten, 100 alnar Trappsteg, 20 Sockler, 18 Capiteler, 32 Baser, 8 Portomfattningar och 6 Masugns ställ; samt afTälgsten: 12 Grafvårdar, 6,000 alnar Trappsteg, 3,000 qvadrat alnar Plansten, 80 finslipade Kakelungsplaner, 50 Ställoch 30 par Stålqvarnstenar, förutan Grytor, Mortlar, Saltqvarnar med flera mindre piecer. 4:o Politisk Författning. Kammarverk. Från och med 1833 tili och med 1836 hafva blifvit skattlaggde nära 36 hela hemman, deribland de inom Nja Kopparbergs Socken under Bergsfrälse frihet dittills innehafde så kallade Fjerdeparts egendomar 14 samt skatteveds och Dagsverkstorp utgjort 32||I:dels mantal; och äro härförutan en Torpoch en Qvarnlägenhet under samma tid skattlaggde. Öfver en för vidt utsträckt hemmansklyfning klagas synnerligast i Bergslags Orterne, hvarest sådane med särskilde åboer försedde hemmansdelar ej äro sällsynte, som endast innehålla några få Tunnland mosseller stenbunden skogsmark; men, då detta oaktadt folket i allmänhet äger sin bergning, och allt ytterligt rättar sig sjelft, ser jag i berörde missbruk ej den våda för allmänna välståndet, som deraf ofta befaras. Etthundrade tretton särskilda hemman och byar, utgörande 137 hela mantal, äro under sistnämnde tid i laga skifte delade.
Därpå blefvo hans sår förbundna, och allt sedan blef han kallad Ån Rismage. Mera tilltalande äro skyddsandarne. Det är en dylik, en landeller släkt-vätt, som kommer till Olof den helige i sömnen, då denne fortfarande håller fast vid sin kristliga föresats att draga till Jerusalem. Härifrån afråder vätten honom med följande ord: »Drag hällre till dina ättjordar i Norge, ty där skall du blifva konung till evig tid.» Inför en man vid namn Kodran, som nyligen öfvergått till kristendomen, stod plötsligen en natt hans hedne skyddsande med sorgmodig uppsyn. Skälfvande som af rädsla, beklagade denne sig öfver, att Kodran låtit tillkalla ärkebiskopen, ty han höll just då som bäst på med att fördrifva honom från hans ärfda grund. Det vigvatten, bispen stänkte kring, föll svidande på hans små barns hufvud, och det gjorde honom ondt att höra deras gråt. Därpå försvann han. Men Kodran lät biskopen lika fullt fullborda den heliga handlingen. Då framträdde ännu en gång den gamle skyddsanden för honom i sömnen, och han sade med snyftande röst: »Nu måste vi skiljas; det är ute med vår sammanlefnad och med vår vänskap. Och härtill är allenast din feghet skulden. Nu må du se dig om efter den, som mäktar taga dina håfvor i så sorgfällig vård, som jag det gjort. Man kallar dig rättskaffens och trohjärtad; men mig har du nu lönat med ondt för hvad godt jag bevisat dig.» Därpå svarade den kristnade Kodran: »Jag hafver ärat dig såsom en nyttig och mäktig gud, så länge jag icke kände sanningen, men nu, då jag funnit dig skenfager och vanmäktig, är jag i min rätt, och jag gör ingen synd, när jag öfvergifver dig och ställer mig under den guds beskydd, som är vida mäktigare och bättre än du.» En person kunde t. o. m. äga såväl en skyddsande som en ond spådis, hvilka båda bekämpade hvarandra i hans drömmar.
Resv. o. Ekon.Utsk:s d. 4 dennes e. m. på bordet lagda Retänk. M 32, i anledn. af väckt förslag om anslag å kyrkodörren af förteckning på kungörelser, som efter Gudstjenstens slut upläsas. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Cederström', Rudolf, Gr. Taube, Henning Edvard, m. fl. ledamöter Allm. Resv. o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagda Retänk:n: JH 33, i anledn. af väckt motion om indragning af Korrektions-inrättningen på Långholmen; M 34, i anledn. af väckte motioner om ändring i nu gällande föreskrifter, dels i afseende å läkarebetygs bekräftande med edelig förpligtelse, och dels om användande af edgång i allmänhet ; M 35, i anledn. af väckt motion om förbud för utländnin gar att med handelsvaror kringresa i riket; samt M 36, i anledn. af väckta motioner, ang:de återuplifvande af de tills vidare instälde författningarne om Stapelstädernes Handlandes och Skeppsredares skyldighet att årligen införa vissa saltbelopp och hålla ständiga saltuplag. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ på 4 e. m. In fidem protocollr Albert Munck. Tliorsdagen den 9 Februari 1854. Plenum kl. 1 e. m. Justerades 14 Prot.-Utdr. för gårdagens Plenum. Föredrogs Frih. Raabs, Adam Christian, i gårdagens plenum på bordet lagda förslag, att R. o. Ad. måtte anmoda Riddarh.Utsk., att, så fort sig göra later, inkomma med förslag till de grunder, hvarpå en blifvande valordning skulle, i händelse det nu hvilande representations-förslaget antages, vara bygd. Hr Carleson, Edvard Henr.:
Hans Excellens, Herr Justitia; Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens,'Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, /Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Viner, Reuterdahl, och Grefve Gyldenstolpe. Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående pension åt framlidne landshöfdingen C. V. Normans enka. Kongl. Majit behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig proposition skulle under denna dag till Rikets Ständer afgå. Ex protocoBo C. F. Smerling. 6 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 71. lN:o 71. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 April 1854, kl. 3 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Slätider, angående Guvernörens ä ön St. Barthelemy, Öfversten J. H. Haasums berättigande, att vid afskedstagande varda uppförd till pension ä Rikets Allmänna Indragning s-stat; Gifven Stockholms Slott den 2!