Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Först i mellersta delen af landet är den ryska befolkningen talrikare; den är här med ett bredt bälte utbredd öfver hela den ofantliga sträckan mellan Ural och Angara. Längst i norr bestå de ryska boningsplatserna af enstaka utaf stockar eller af plankor från söndertagna pråmar223 uppförda kojor med platta torftak. Sådana träsniderier och prydnader, som vanligen träffas på den förmögne ryske bondens hus, och hvilkas konstmessiga former angifva, att invånarne fått tid att tänka på annat än tillfredsställande af stundens nödtorft, saknas här fullständigt, men längre söder ut blifva byarne större, husen prydligare, med brutna tak och höga, mot byvägen med träsniderier rikt utsirade gaflar. En i bjerta färger målad kyrka erinrar oftast derom, att någon af byns invånare blifvit rik nog att bekosta denna prydnad åt sin hembygd. Allt angifver en viss välmåga, husens inre är, om man undantager de öfverallt kringkrälande kakerlackorna, ganska snyggt. Väggarna äro prydda med talrika, om ock ej synnerligen artistiskt fulländade fotografier och stentryck. Rikt utsirade helgonbilder äro uppstälda i ett hörn, och framför dessa hänga några små oljelampor eller smala vaxljus, hvilka tändas vid högtidligare tillfällen. Sängstället bildas af en lafve närmast taket, så stor att den upptager en tredjedel eller hälften af rummet, och så högt ifrån golfvet att man kan gå upprätt derunder. En tropisk värme herskar vanligen der uppe, hvarför den hvilande får njuta af ett nästan ständigt svettbad, hvilket icke hindrar honom att omedelbart derifrån gå ut i en temperatur, vid hvilken qvicksilfret fryser. Maten tillredes i stora bakugnar, som för detta ändamål dagligen uppeldas och tillika uppvärma stugan. Färskt bröd bakas hvarje dag, och äfven för den fattige är ett stort messingstekök (samovar) en hushållsartikel svår att undvara. Ett hjertligt och vänligt bemötande är främlingen säker att röna, hvar han stiger öfver tröskeln, och dröjer han en stund i stugan, får han oftast, hvilken tid på dagen det än vara må, finna sig i att med värdfolket dricka ett glas te.
Befallningshafvande i Elfsborgs län, uti underdånig skrifvelse af den 7 sistlidne Augusti, jemte öfverlemnande af en utaf utsedde komiterade för befordrande af kommunikationen från Hattefura hamn till sjön Stora Lee till Kongl. Maj:t ställd underdånig ansökning om aflåtande af nådig Proposition angående arbetets utförande med ett statsbidrag af 900,000 R:dr, deraf 225.000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 675,000 R:dr såsom lån, anmält, att för arbetsföretagets utförande blifvit tecknade 6,363 aktier å 25 R:dr hvardera, uppgående till ett sammanlagdt belopp af 159,075 R:dr, hvilket belopp, enligt hvad komiterade i underdånighet tillkännagifvit, skulle betydligt ökas, om understöd af allmänna medel erhölls, samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, på anförda skäl och då det torde blifva omöjligt att bland ortens mindre bemedlade befolkning tillvägabringa mera än en fjerdedel af kostnadssumman, i underdånighet förordat komiterades underdåniga framställning; har Kongl. Majit uti Sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof (sid. 52) föreslagit Rikets Ständer att för öppnande af segelled från Hattefura hamn till sjön Stora Lee såsom lån bevilja 900.000
Uti Stats-Råds-protokollet öfver Finans-ärenden, af den 27 Januari innevarande år, pag. 78, är den blifvande brutto-tuliuppbörden, tilläggsafgifterne inbegripne, beräknad till 12,537,400 R:dr; och då, enligt min föregående kalkyl, tull-uppbörden, med tilläggs-afgifterna inberäknade, skulle uppgå till 10,153,445, så har jag nu att beräkna resultatet efter en ytterligare ökning i tull-uppbörden af 2,403,955 R:dr; och får jag härvid fästa uppmärksamheten derpå, att, med antagandet af tullfrihet för ofvan nämnda artiklar å ena, samt med beräkning deremot af föreslagna tull-nedsättningar för åtskilliga artiklar å andra sidan, medel-tolagen endast kommer att utgöra 7'/-, i stället för 8‘/2 procent af luilbeloppet. Således skulle på dessa 2,403,955 R:dr en besparing i tolagsutgiften uppstå af skillnaden emellan 7'/3 och 5 procent, hvilken besparing skulle minska Statens förluster med. 52,887; Det förträffliga resultatet af den föreslagna regleringen skulle då i bästa fall blifva en årlig förlust för Staten eller det allmänna, utöfver hvad som eljest borde i tolag för den beräknade trafiken erläggas, af icke mindre än R:dr 174,321. Och på detta sätt skulle det hufvudsakliga ändamålet: afhjelpandet af klagomålen öfver den tunga beskattning, sorn tolagen innebär, vara uppfyldt? Svaret derpå är nu framlagdt uti ofvanstående utredning. Väl är det sant, hvad man ock vid ögnandet på tulltaxe-förslaget skall finna, att på större delen af der förekommande artiklar icke något tillägg för tolagen blifvit gjordt till de nu gällande tullsatserna; men denna uteslutning utgör icke lindring i tolagen, utan i tullen. Af den behandling, som frågan hitintills undergått, synes det tydligt, huru omöjligt det är, att på den väg, som beträdts, komma till något nöjaktigt resultat. Utskottets förslag är nu den fjerde förändrade upplagan af arbetet och är Bevillnings-Utslcottets Betänkande 40.
H arvid kunde väl nu invändas, hvad ock på vissa tider, jemväl i Sverige, blifvit yrkadt , och af flere måhända ännu anses både möjligt och nyttigt , att nemligen Adelskapet , såsom öfverflödigt och skadligt, borde upphäfvas , men , om det vore ovedersägligt : att var forntids hela historia är sam* manlänkad med våra förfäders bedrifter och utmärkta egenskaper; att de fleste af Sveriges store män tillhört ifrågavarande Stånd ellec blifvit deruti upptagne; att man icke kati beröfva ett folk förespeglingen af dess förfäders stothet, utan att för samtiden borttaga väckelsen att ock handla dygdigt , ädelt och stort; att knappt någon, rättare ingen, menniska är mägtig af så hög dygd , att den kan umbära all yttre uppmuntran eller be - lö UngUtskottets Betänkande iV:o 136, löning för sina handlingar ; och att man således mäste ega medel att uppmuntra och belöna ; så torde det , menade Motionairen , böra nied gifvas , alt, i detta afseende, Adelskapet , sådant det bör vara , förebild af ett ädelt och stort handlingssätt , är på en gång ■det verksammaste och det minst kostsamma. Och känner man sjelf, lifligt och djupt, Adelsmannens pligt att i allt , der fäderneslandets väl är i fråga , föregå sina medbor« gare, att vara bland de främste i striden; de klokaste i rådslagen , de oegennyttigaste i uppoffringar för allmänt val ; att på en gång omfatta Konungens och folkets sak ; att, om tyranni eller folkyra visa sig, vända sig mot den sidan , hvarifrån faran hotar ; att, kortligen , offra lif och blod för att försvara Riket mot utländskt eller inländskt förtryck; lärer man svårligen åstunda upplösningen af en samhälls-inrättning» som ålägger vissa medborgare dessa pligter utan annan belöning än — äran. Först då Svenska Åöeln , under glömska deraf, allde; les var.slägtades från sina stora fäder , kunde detta Stånds upphörande anses möjligt.
Derest något förslag till stiftande, ändring, förklaring eller uppbäfvande af civil-, kriminaloch kyrkolag, sedan det vid Två på hvarannan följande riksdagar genom endera kammarens afslag förfallit, under Tredje riksdagen oförändradt åter förekommer, och detsamma äfven då af blott endera kammaren antages, skall deröfver sålunda omröstns, alt, i båda kamrarne, den kammares beslut, som bifallit förslaget, utgör ja-, och den kammares, sorn förkastat detsamma, utgör nej-proposition; kommande det, som dervid erhåller flesta rösterna, att gälla såsom Riksförsamlingens beslut. För att vid sådan omröstning förekomma lika antal röster, skall i Första kammaren afläggas och förseglas en sedel, hvilken, i händelse do öfrige sammanräknade rösterna utfalla lika, öppnas och afgör frågan. § 59. När i fråga, rörande ordinarie statsinkomsternes beräkning, statsutgifter eller bevillning, eller angående Riksbankens eller Riksgäldskontorets förvaltning, inkomster och utgifter, kamrarne fatta stridiga beslut, som ej uppå vederbörligt utskotts för - 56 Konstitutions-Utskollets Memorial, JVs 7. slag varda sammanjemkade, skall till Irågans afgörande deröfver omröslas, på sätt i nästföregående § är stadgadt. § 60. Riksförsamlingen eller dess kamrar jnå icke i Konungens närvaro öfver något ämne rådpläga eller besluta. § 61. Uti Riksförsamlingens båda kamrar eger en hvar af Statsrådets ledamöter tillträde, med rättighet att deltaga i öfverläggningarne, men ej i besluten, der han ej kammarens ledamot är. Dock må .ej Statsrådets ledamöter, i de fall, då dem, enligt regeringsformen, uppdraget är att med konungslig makt och rätt styra, ej eller omyndig Konungs förmyndare, öfvervara kamrarnes öfverläggningar och beslut. § 62. 1 mål, som personligen rörer någon ledamot i kammare, må han väl öfverläggningarne, men ej beslutet, öfvervara. § 65.
Med bifall till hvad Kongl. Majit föreslagit, hafva Rikets Ständer, till ersättande af den brist i tillgångarne för Flottans matrosers och uppfordrade båtsmäns mathållning, som för år 1856 uppkommit, beviljat ett anslag af Trctiolre tusen sextiotre Ridr 71 öre; hvilken summa bör af Riksgälds-kontoret utbetalas efter derå af vederbörande embetsverk skedd reqvisition. % 106. 1 anseende till ofvanotnlörmälda prisstegring å iefnads-förnödenbeterna, hafva Rikets Ständer utom de af denna anledning, enligt § 102, beviljade anslags-summor, äfven för år 1857 beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat: Stats-Utskottets Memorial JYl 281. 15 l:o Femtiofem tusen åttahundra åtta Ridr 6 öre till ersättande af de ökade kostnaderna för natura-portioner åt uppfordrade båtsmän, jemte dylika vid marinregementet saint matrosoch kanonier-korpserna utspisade portioner; och 2:o Atta tusen sjuhundra sextio R:dr, såsom gratifikationer åt Flottans matroser och jungman; hörande utbetalningen af dessa medel verkställas på sätt af Kongl. Majit varder föreskrifvet. § 107. Den af Kongl. Majit äskade och af Rikets Ständer beviljade summa, Ett tusen fyra hundra Ridr, för beredande af tillgång till utbetalning af 1857 års arfvoden för Cheferna vid de 9 indelnings-båtsmans-kompanierna, hör, enligt Kongl. Majlis föreskrift, utaf Riksgälds-kontoret utbetalas. § 108.
Så kommer den indelade tiondespanmålen att uppgå till kub. fot 653,242,4; och då värdet af denna spanmål under åren 1861 —1863 icke öfverstigit 2 R:dr 18 öre kubik foten, anses nämnda spanmålsbelopp böra med bibehållande af nuvarande statspris, 2 R:dr kub. foten, utföras med 1,306,485: — Den Kronan behållna tiondespanmålen, som beräknades år 1860 till 140,000 kubikfot, eller R:dr 280,000: — » 1863 till 143,000 » » » 286,000: — har utgjort år 1861 143,938 kubikfot eller R:dr 317,765: — » 1862 144,984 » » » 329,931: — » 1863 147,029 » » » 332,626: — eller i medeltal 145,317 kubikfot, eller » 326,774: — Med iakttagande af ofvan omförmälda under Landshöfdingelönen i Westernorrlands län upptagna men från och med år 1863 till Statsverket ingående spanmål, synes Kronans behållna tiondespanmål kunna, i närmaste likhet med hvad den år 1863 verkligen utgjort, beräknas till 147,000 kubikfot med värde efter 2 R:dr pr kubikfoten af 294,000: — 3:o Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, som vid senaste statsregleringen beräknades till 6,700 R:dr, har, enär denna inkomst under åren 1861—• 1863 i medeltal uppgått till 6,800 R:dr 78 öre, ansetts nu böra upptagas till 6,800: — 4:o Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter beräknades 1860 till 310,000 R:dr och 1863 till 331,000 R:dr samt hafva utgjort: Transport
Utlåtande, rörande väckt fråga om Kungsgården Halltorps på Öland, återvinnande till Kronan. CL A.) Sedan, i anledning af Kronofogden C. G. Enemans, å Kongl. Majlis och Kronans vägnar, hos Ölands Norra Mots Härads-Rätt, efter stämning, väckte påstående, att aflidne Hof-Marskalken m. m. von Franckens enka, Fru Sophia von Francken, fodd Liljehorn, numera gift med LotsDirecteuren Lundstedt, samt Ryttmästaren, Friherre G. Raal, såsom innehafvare af den i Högsrums socken belägne Kungsladugården Halltorp, 31 mantal, hvarå besittnings-rätten, jemlikt Kongl. Brefvet den 3o Augusti 1743, blifvit upplåten till Majoren Sven Aderman, dess hustru och barn, måtte, enär ej mindre Aderman, än dess hustru och barn aflidit, förpligtas till Kongl. Majit och Kronan genast afträda nämnde Kungsladugård, och derjemte kännas skyldige godtgöra Kronan årliga af kastningen af egendomen för den tid, de densamma innehaft, efter det Majoren Adermans, dess hustrus och barns rätt dertill upphört, bemälde Härads-Rätt, genom utslag den 16 Juni i83a, hvilket af Calmar Läns och Ölands Lagmans-Rätt, genom
Silfverstolpe linge, intilldess han sålunda vore pensionsberättigad, i militärtjenst qvarblifva; varande i sammanhang härmed den motion af Hr v. Troil, Emil, väckt, att det allmänna förbudet för Ridd.secret. att tillika innehafva embete i statens tjenst måtte upphäfvas, dock så, att Ridd.secret.-lönen, då den åtnjutes under det innehafvaren icke innehar någon annan tjenst, må utgöra 1,200 rtdr, men då annan tjenst tillika innehafves, endast 800 r:dr, allt banco; och har H. R. o. Ad. öfver berörde framställningar behagat inhemta Ridd.Utsk:s utlåtande. Utsk. har härvid först ansett sig böra taga under öfvervägande, huruvida R. o. Ad:s vid 182^ års riksdag fattade och vid sisth riksdag stadfästade beslut, att Ridd.secret. ej må få innehafva nugot embete i statens tjenst, bör för framtiden upphäfvas. Utsk. finnér likväl, för sin del, icke anledning att understödja denna åsigt.
Maj på bordet lagda betänkande N:o 13, angående tullbe villningen stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: Prot.-utdrag den 43 Maj 184-8. 419 l:o I fråga om Kongl. Maj:ts förslag att ur taxan utesluta tullvärdeskolumnen fann Ridder skåpet och Adeln, som lika med Utskottet ansåg denna kolumn böra fortfarande bibehållas, för godt att afslå hvad af Utskottet, för den händelse att samma kolumn likväl komme att ur taxan utgå, blifvit tillstyrkt och föreslagit. 2:o Bifölls den af Utskottet föreslagna, af Kongl. Majit godkända, förändring i tulltaxans form, att taxan fördelas i två tariffer, den ena för inkommande och den andra för utgående varor, samt att ur dessa tariffer uteslutas de artiklar, hvilka vid ineller utförsel äro från tull befriade, med i stället upprättad serskild förteckning öfver de förra och anmärkning vid slutet af utförselstariffen, att tullfrihet eger rum för alla i densamma ej förekommande och med afgift belagda varor. 3:o Jemte det nu gällande tariff för kredit-upplaget och transitoafgiften lemnades oförändrad, ansågs att, i afseende på de speciella tullbestämmelserna, 1845 års taxa bör förblifva gällande, med endast de undantag, som de vid nedannämnde artiklar antecknade beslut innehålla: Agat, alabaster m. fl., pag to, uppräknade artiklar, för hvilka Utskottet tillstyrkt tullfrihet vid införsel. Utskottets tillstyrkande bifölls. Hampa. Införselstullen bestämdes till 24 sk. i stället för 1 r:dr per sieppund. De pag. 12 uppräknade artiklar, för hvilka Utskottetj ansett tullfri\et vid utförsel böra beviljas.
Maj 183S, hurudant förhållandet då var i förenämnda hänseende. På Hofcancel lersembetels anmodan, den 19 Juni s. å. lill cheferna för R. Cancelliets särskilda afdelniugar, att upplysa huru långt registraturens afskrifning fortgått, huru inånga handlingar, som vore färdiga att aflemnas, samt hvilka hinder, som kunde möta cancelliordningens fullgörande i detta hänseende, svarade, under min utöfning af embetet, endast Justitieoch Ecclesiastik-expeditionernas chefer. Från de öfriga afdelningarna i K. M:s Cancelli, utom f. d. Utrikes Expeditionen, lära ännu inga svar vara aflåtna. Jag uppgifver följaktligen förhållandet, sådant det, enligt biJagda officiella uppgift från Riksarchivet, nu visar sig derstädes, efter afdrag för de 3:ne sisla åren, under hvilka vederbörande haft anstånd med aflemnandet. Registratur, oafhmnade sedan 1828, eller för . 9 år. Från K rigsExp editionen: Registraturen icke aflemnade sedan 1789. Sålunda fattas de för 4® „ Transport 57 år. Den i a December f. m. a 29 Transport 57 år. Från Ka rara ar Expedition en: Begistraturen oaflemnade sedan 1812, eller för 2.5 „ Från Fina nce -Expeditionen: Begistraturen oaflemnade sedan 1785. Men som Expeditionen upphörde, efter Konung Gustaf 111:s död, 1792, så fattas för hans regeringstid . 7. samt ifrån Expeditionens upplifvande 180g 28. 35 Från EcclesiastikExpeditionen: Begistralur oaflemnade för 1809—32 24. samt lör år 1837 1 • 25 , Tillsammans 142 år. Om jag antager, att nära hälften af dessa brister endast synes på papperet, och att för samma andel erforderliga renskrifter linnas, blott de blifva collalionerade och aflemnade; så befarar jag likväl, alt den verkliga bristen icke är ringare än för 80 år.
Att, i öfrigt, den för alla de Trippiske Hemmanen ig8 y5^ Mantal belöpande Löseskillingen, beräknad efter samma grund sorn 1653 års Köpesumma, eller efter det årets Jordeboksränta 4492 R:dr 20 öre 4 p:gr , å 3 proCent* kommo att utgöra ett Riksdalertal af 99836’ och särskildt för de Trippiske Arfvingarne i Holland inneliafvande 15g! Hemman, omkring 79500 samt att räntorne, efter den uppgift* som till 1819 års Taxering blifvit lemnad om deras dåvarande Betänk. em Trippiske Köpegodsen i Halland. 207 belopp efter markegångspris, utgjort för desse sednare Hemmanen 3494 R:dr 13 sk. 2 rst.r och tillsammans med de öfrige omkring '4376 R:dr B:co. Vid öfvervägande häraf, och enär såsom om - förmäldt är, åboerne å de Trippiske Hemmanen, sorn ännu af dess utrikes vistande arfvingar innehafvas, och hvartill Kronans åtetlösnings-rätt blifvit både styrkt och medgifven, hufvudsakligen förklarat, att de icke sjelfve harle förmåga att Hemmanen nu återlösa, och derföre sådant Sig afsagt, under yttrad önskan, att Kronan derom måtte gå i författning, har Kongl. Mapt
Fullmagterna böra a«em «— «— efter föregånget ordentligt val, N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademie") rn. rn. I sednare puncten: ”Fullmagterne underskrifves : PresteStåndets för Stif ten och l niversitelen, af vederbö ande Consistorier, och för IVetenskeps Akademien, af dess Frceses". m. m. Stockholm den 24 September 1823. Gonstitu-ionsUtskottets betänkandert. *4.5 N:o 54. Anbom Hen g October 1383. Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 13 §. Riksdagsordningen, med afseende å Universitetens Representations rätt, Enär den dubbla bemärkelsen af ordet ”eger’ förekommande i det nyligen af Kongl. Majit och Riksens Ständer amfält antagna nya momentet i 13 § Riksdags Ordningen, möjligtvis kunde föranleda 0- likhet i tolkningen eller åtminstone villrådighet dervid får, till meningens bestämmande, och då Representanters ställande synes för framtiden böra Utgöra en Universiteten tillerkänd rättighet, icke en dem ålagd pligt , ConstitutionsUtskottet för Grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen underställa Riksens Högloft. Ständer det förslag att, i början af ofvannamnde 13 jfrns sednare Moment ordet ”ege,” må förändras till : "vare berättigade Stockholm den 24 September 1823. 244 Constitutions Utskottets Betänkanden. ^" o 55* Ankom den 3 October 1O23. Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 13 j). (Riksdagsordningen, för bestämmandet af Universitetens Representanters val bar het.) Det, under innevarande Riksdag, af Riksens Ständer beslutna och af Kongl. Majit i Nåder gillade Grundlagsstadgande, 1 kraft hvaraf Upsala och Lunds Universitet vunnit Representationsrätt inom PresteStåndet, innehåller bland annat att till Riksdagsmän skola utses Professorer endas»- från de Werldsliga Faculteterna.
Sedan han till den förra kategorien mycket riktigt räknat Rosina, Svarta dominon, NUrnbergerdockan, uppräknas bland de senare Adina i kärleksdrycken och Marie i Regementets dotter, Susanna och Hvita frun! Beskrifningen på samma sångerskas Rose Friquet uppehåller sig nästan uteslutande vid toiletterna, och det lilladerntöfver kan sägas både om Basilier, Anna Strandberg m. fl. i den rolen. Samma underliga klassificeringar återkomma litet öfverallt. Så t. ex. på tal om Charlotte Strandberg räknas Jenny i Hvita frun till en af sångerskans » känsligare uppgifter », men alls ej hvarken Cherubin eller Jemmy i Wilhelm Tell. Fru S: s v sköna Helena » tas jemte hela operetten för öfrigt starkt i försvar, och stöder sig hr H. i fråga om operettens upptagande å Dramatiska Teatern på den syperba vishetsregeln: Anäras fel är giltig lag, Att hr H. i sin beundran för Jenny Lind sätter Louise Michaélis stämma efter den förras är ett nog blindt och ensidigt afguderi. Jenny Lind har sjelf förklarat att ett sådant in9tnunent som Louise Michaölis sedan Catalanis dagar vore ohördt och att Michagli 2 ifall hon uteslutande egnat sig åt orar toriesång, skulle blifvit många tiders förnämsta Bångerska ». Bland Michaélis roler anföres Bertha (Ntirnbergerdockan), som hr H. i fitoitsko påstår att Vilhelmina Gelhaar kreerat å svensk scen. Hon fick den efter Michaéli, det var alltsammans. På tal om Fredrika Stenhammar egnar hr H. flera rader åt sångerskans Elisabeth i Tannhäuser, men ej en enda rad åt en rol, som en tid nästan sammanföll med sångerskan sjelf, Gounods Margareta, som hon i många år utförde med sådant mästerskap i sammansmältningen mellan Goethes och Gounods typer. Hvarför Louise Pyk saknas, då Selma Ek ansetts värdig en så lång afhandling, är ej godt att förstå. Pyk hör dock till Nordens främsta sångerskor och har i utlandet väckt större uppmärksamhet än de fleste af nu lefvande inhemska sångare-generation.
ConstitutionsUtskottet lill Riksens Ständer bfwc> lämnade. af en särffild Committé utarbetade fdrflag till en Tryckfrihets - Förordning, anhäller jag att wid en och annan § fä göra nägra anmärkningar: 1 § Deri stadgas: — ''Likasä ware för skrifters ' "utgifning intet widare hinder genom behof af serskilr ''de tillätelser eller Privilegier, nemligen i allt hivad ''ej emot andras redan fbrlänta uteslutande rätt, stri"digt wara kunde; BörandeS likwäl hädanefter, "en sadan rätt ät ingen widare förunnaö." Om det i 6 § lofwade Reglemente tillräckeligt försäkrar Författaren för eftertryckning af sitt utgifna arbete, sä blir vfwanstäende stiftning emot särskilda Privilegier riktig; men annars är uteslutande rättighet för nägon witz tid, i mänga fall en tjenlig ersättning för någon anwänd större möda. 2 Z Cheologiff Censur päbjudcs sälunda; att skriften skall, innan tryckningen bfwerscS, af nägot Consistoriuiu och ej fä tryckas utan dest pätccknadc bifall. Detta synes icke sä alldeles wäl instämma med ConstiklUioncnS allmänna och owillkorliga föreskrift j ämnet, och synes dcrsöre förtjena att widare pätänkaS. Chester-Censur af Pjecer som uppföras, sträcker sig dock icke till tryckningen deraf. 3 Den 12 October. 4177 I säbant fall spncs ben ock icke ens hira till Lagen om Tryckfrihet, och torde derföre kunna och böra uteslutas. Censur af Disputationer, är icke annat än en Mäst reS bfwersigt af Lärjungens försök och bök wisserligen tillätas. Z. Z. Ibland brottsligt bruk af Tryckfri, heten förekommer, först: Hädelse emot Gud, närmare bestämdt säsom ett genom sjelfum utt-yckcks grof, iva och afstywärda lydelse rysligt smädande -af det högsta Wäsendet och anses böra straffas efter l Cay. r § Missg. Balken.