Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tersmeden påstår, att man kan förekomma det insätlningarne höra till 2:ne särskildta räkningar, emedan Kamereraren måste veta huru inbetalningarne skola rätteligen fördelas. Ja, det vet han väl, men om det händer, alt 50 R:dr influtit för den ena räkningen, utan att några penningar sedermera under längre tid komma dertill, skola då dessa 50 R:dr fortfarande ligga i Kamererarens kassa, intilldess mera penningar hinna inflyta? Skulle nu så illa låtbära, att dessa 50 R:dr inflöte den 30 Dec., så linge Kamereraren icke insätta dera den 31, och få årsräkningen rent afslutad, Den 14 Oklo 1)er f. m. 221 utan de skulle balanseras till följande året. Till sådana svårigheler, i det lilla, kommer man, genom dylika reglementarisk^' föreskrifter, som den ifrågavaride. Jag slutar med att säga, vidkommande kontrollanter, alt de döda, d. v. s.' sjelfva organisationerna, äro hällre än de lefvande. Då nu R. o. Ad. af Frih. Bennel fått höra, hvilket besvär den ifrågasätta förändringen skulle vålla Riddarh.Direkhn, kan dä Ståndet tro, att det hädanefter blifver möjligt aflöna Riddarh.Direktörerne med 200 R:dr B:ko hvardera om året? Följaktligen skulle ändringen medföra en ökad utgift för Riddarhuskassan och för alla kassor, som befinna sig i samma belägenhet. Gr. Gyldenstolpe: Det synés mig så som Hr von Hartmansdorff fästat sig vid idel småaktigheter. Han frågar huru det kan vara möjligt att afstilla en räkning, då man icke får i Banken insätta en inbetald penningesumma. Men om penningarne finnas kontant i kassans vård eller i Bankens vård, så måtte väl i allt fall räkningen kunna afslutas. Hvad beträffar svårigheten för R. o. Ad., att framdeles erhålla Riddarh.Direktörer, så är jag öfvertygad om, att personer, som vilja åtaga sig delta updrag, icke komma att saknas.
Utsk. har således icke kunnat annorluuda förfara, och jag får derföre hemställa, om icke Exped.- Utsk. är i fullt behof af det anslag af 8 cancellistarfvodcn, hvilka vid förra riksdagen blefvo i omförmälda afseende bestämda. livad åter angar det entrepenad-anbud, sorn blifvit gjordt, har Utsk. vid detsammas pröfning icke försummat att söka vinna all den nedsättning, sorn varit möjlig. Jag vill väl icke säga, att ju besparingen vid en annan riksdag 4 H. ' 34 i66 Den i3 Mars e. m. tan blifva än större, men det måste emedlertid vara obestridligt, attUtsk. icke kan, utan full kännedom af den persons skicklighet och pålitlighet, som skall få sig uppdraget att verkställa correcturläsningen, med det mera, sorn till tryckningsdetaillen hörer, ansvara för göromålens oafbrutna och skyndsamma gång; hvilket åter icke låter sig göra, om detta bestyr skall lemnäs åt en boktryckare, som ensamt har fullt upp att göra med skötandet af sin officin. Jag vågar således hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna skäligt att för denna riksdag bifalla, hvad Exped.Utsk. hemställt, och det så mycket hellre, som nyttan af entreprenaden redan af 2ine RiksSt. blifvit insedd. Betänk, har af BondeSt. blifvit afslaget, men endast af det skäl, att BondeSt. förkastat principen af entreprenad, emedan BondeSt. ansett en så beskaffad anstalt vid en annan riksdag möjligen kunna leda till trassel och oordning, om ej en lika så skicklig person, som Hr Vougt, då skulle kunna erhållas. Gr. von Fersen, Hans: Enligt det af Gr. Cronhjelm uppgifna förslag vore en besparing af 378 R:dr i veckan att förvänta.
Qnt foroett od) ett minbre fartyg fafma befntom årligen i några tnånaber utemarit, ben förra för ©jöfabetterö och bet febttare för ©feppdgofarö öfning, äfraenfont en foroett fflibet od) tmätttte itutemaranbe år blifmit utfänbe till afägdnare farvatten för att bereba öfning åt pttgre ©jöoffcerare. ©eitont förenqtnnbe erpebitiotter, i förs etling meb ben f)ammererciö, font mib ^lottand fationer egt runt, pafma för befi perfoital unber be uppgifna åren nppaté fera tillfällen till praf* tiffa öfniitgar, än fmob mib manliga tillfällen funnat bltfma fallet. ötfafom imber be föregåeitbe, t) af ma äfmen näf förflutna tmänite ocf innemaranbe år fipeitbier blifmit tillbelabe pngre Officerare för S3ilt. tilt Dt. ©t. spröt. 1856—1857 l:fta ©ami. Stfb. 4 26 SSerättelfe om fmab i 9tifet ocf befé tjenftgöring å främmanbc natiouerö frigdfartpg, fmarjemte flere klottång Officerare bete mib ©pmnaftiffa (£entral4nfiitutet ocf 9Jlota(a SManiffa 28erfftab, bete ocf mib åtffidiga ^aftorier t rifet åtnjutit uttbermidning eder förmärfmat iitjigt uti åtffidiga meb fjömannaprfet gemenffap eganbe fitnffapégrenar. $ör åtta ©nbaltern Sefutom äro tmänne ^lottand Officerare ocf eit 9Jiad)inift Sid befrämjande af nyttig inflruftion för ^lottand perfonal äro mi Snjiruftioitebof för få mai fationflnpar forn ft-lottand lanbjiig
Den obetydliga exportoch importtullen utgöres af kringliggande Skärgårdsoch Landboer, som med mindre, öppna och däckade båtar under 5 å 6 lästers storlek utoch inklarera till och från Dannemark, i anseende till den lindriga tolagen mot den, sorn på andra ställen beräknas. De varu-artiklar, som vanligen till denna trafik begagnas, äro, för utgående, jern, spik och något bräder, samt för inkommande, ull, torra fårskinn och nöthår, som sedermera aflbras till Götheborg. Medeltalet af tulluppbörden under de 5 åren har utgjort 984 R:dr 26 sk. 4 r:st B:co om året. Stadens jord, bestående af Koön, 1 mantal, är odlad så mycket ske kan, och genom utarrendering inbringar den åt Staden en årlig inkomst af 862 R:dr B:co. Läroverk, sjukvården och fattiganstal' terna fortfara under lika villkor som förut, och de fattiges underhåll medför en taxering af circa 350 R:dr Banco om året, utom de medel fattigkassan har att genom inqvarterings-ersättningen och räntan af donationer, att använda. Den vid staden belägna badinrättningen inbringar någon fördel, genom främmande besök. Strömstad. De i förra Årsberättelser antydde orsaker till samhällets aftynande hafva fortfarit i sina verkningar och än mera stadgat erfarenheten till påtaglig visshet, att, under närvarande förhållanden, ingen, eller åtminstone endast en mycket aflägsen utsigt för uppkomst och förkofran kail 19 äga rum. Under loppet af de 5 åren hafva inga förändringar inträffat, som medgifvit hopp om förbättring af den sorgliga belägenhet, hvari handel och sjöfart befinna sig. På stället är nu mera, snart sagdt, intet lönande företag för hvarken Köpmän eller Skeppsägare att utföra: inga exporteller import-artiklar finnas mer, som kunna föranleda affärer af vidsträcktare art. Handeln är inskränkt till utminutering af de mest oumbärliga hushållsoch förnödenhets varor, hvilka till större delen från Götheborg införskrifvas, för stadens invånare och ett ringa antal af allmogen, sedan trafiken åt Fredrikshall och närbelägna fisklägen tilltagit.
Under sådant förhållande är det då icke ulan vigt att söka utreda, alt systemet icke är ochristligl, ulan alt detsamma tvertom hvilar på de ädlaste och vackraste moliver, nemligen på de moliver, som en värd talare nyss så ganska vackert och riktigt sade vara grundvalen för vår lära. Man har äfven talat om de dryga kostnaderna för det nya systemets införande. Del kan väl vara, att kostnaderna skulle blifva mycket stora, men om det mål, som efterslräfvas, är så ädelt och sä vackert, som jag åtminstone linner det vara; så vore det i sanning en illa förstådd sparsamhet att neka statsmedel lill delta måls vinnande. Detta har äfven blifvit insedt af de Stånd, hvilka otvifvelaktig! skatternas börda tyngst drabbar, och de hafva icke tvekat, att lemna sin skärf till åstadkommande af ett bättre straffsystem, syftande till brottslingarnes förbättring, och jag gör mig förvissad derom, att äfven inom delta Stånd, der sparsamhetsandan är så stor, man icke skall neka det begärda anslaget. Må vara att summan kunde stiga lill en million; denna uppoffring vore saken värd. Denna fråga har äfven blifvit sammanställd med anslagen till undervisningsverken.. Det är icke första gången, som detta skett, utan tvertom skedde det vid förra riksdagen (lerfaldiga och upprepade gånger. Jag känner visserligen lika varmt som någon annan behofvet af goda uppfostringsanstalter, men det är väl lika vigtigt och under närvarande tidpunkt vigtigare alt söka förekomma lastens utbredande med en hastig lärt in - Den 26 April e. m. 161) Inom landet. Den calcul, som en värd talare gjort i afseende pä förhållandet emellan anslaget till fängelsebyggnader och det till undervisningsanstalter var felaktig, och jag får fästa bans uppmärksamhet på, alt de 50,000 r:dr till skolväsendet utgå årligen, dä deremot det nu ifrågavarande anslaget är begärdt blott för en enda gång, samt att det förra utgör räntan efter 5 procent på ett capital, som är lika stort med det sednare anslaget.
Då de om gästgifveriskjutsen ingångne entreprenadkontrakter den 1 Juni sistlidet år tilländalupit, hafva nya entreprenad-auktioner blifvit hållna. I följd deraf äro entreprenader uppgjorda uti samtlige städerne, utom Lidköping, samt vid 37 af Länets 79 landt-gästgifverier. De hafva således något minskats. Vid 1 stadsocli 3 landt-gästgifverier har entreprenaden kunnat uppgöras utan bidrag af de skjutsningsskyldige. Men i allmänhet hafva dessa bidrag måst förökas. De äro emedlertid i hög grad olika, och utgöra ifrån 2 R:dr 4 sk 3 rstända till 49 R:dr 11 sk. B:ko pr mantal. Vid flera af de gästgifvaregårdar, der entreprenad icke blifvit tillvägabragt, har sådant varit föranledt deraf, att entreprenörer icke kunnat erhållas på vilkor, som af de skjutsningsskyldige ansetts antaglige. Resuitaterne af de sistlidet år vidtagne nya auktionerna bekräfta således ytterligare hvad uti min sednaste berättelse blifvit anmärkt om den stora ojemnhet, hvarmed ifrågavarande onus drabbar de skjutsningsskyldige. Tillvägabringandet af möjlig jemkning häruti vore likväl så mycket mera behölligt och billigt, som olikheten icke härrör af någon till bestämdt belopp vid hvarje egendom fästad och derigenom på förhand beräknelig beskattning, utan beror af hemmanens indelning til! det ena eller andra skjutslaget, hvilken indelning, i följd af förekommande omständigheter, ej sällan måste förändras, samt af mer eller mindre sträng skjutsning vid de olika gästgifvaregårdarne och af större eller mindre svårighet att vid dem finna entreprenörer. Ifrågavarande onus kan således, af flera anledningar, komma att, för samma hem - 37 man, vid olika tider, högst betydligt omvexla. Om de sednast bestämde entrepretiad-afgifterne för Länet sammanräknas oell lika fördelas på alla hemman, som uti deras erläggande deltaga, skulle på hvarje mantal icke belöpa mera än 8 ILdr 39 sk. 7 rst.
r. lebart fiatié fiontf. tDTafrf/ sen om Wåbfg ffrifroeffe af ben 24 maei i 1829., meb tidtånnagifrpanbe r att ©ef? .^åraffFefige ©eir @on£* 4Öan6 .^onqt. ^Jog^et £ronprinfen» ^6ga ©emål, $mncé Äongk Coijet ihonprinfefjan åter bliftvit meb en fjirintf f pett igert förtåft, tåett» f Waber bjuba od) talla £>f? till $abbrat ro-t’6 ben npfobbe Strffur|fen$ ©opelfe^Sfct, anfågo 3Bi fåfotn en tidfrebofladanbe unberfåtlig pligt att, inför 4b an? 3J?ai:t konungen, gennes
149,498 119,598 40 råg-, » 50 » » » » 129,445 64.721 50 Gryn, alla slag, å 50 öre » » 2,438 1,219 — Tråd: jernoch ståi-, å 6 öre pr skålp. skålp. 135,626 8,157 56 kopparoch annan ej specificerad: andra slag, å 8 öre pr skålp » 55,662 2,852 96 Trädgårdsbönor, å 50 öre pr centner » 460,297 2,501 48 Summa förhöjning R:dr - 747,553 lo 72 Bevillnings-Utskotlets Betänkande N:o 8- Nedsättningar: Transport Kamfer, oraffinerad och raffinerad, fr. 25 öreskälp.— Fri. 13,319 sk Alp. R:dr 3,329: 75. Salt, oralfineradt: kokoch ber"-, fr. 10 öre kub.-fot — Fri. 2.197,478 År 1864 införd qvantitet. Beräknad tullinkomst. Riksmynt. — R:dr 747,553 öre. 15 kub.-fot 219,748: — Svampar, alla slag-, ej specificerade, fr. 50 öre till 16 öre pr skälp. kan ej beräknas. Tobak: cigarrer, fr. 1:80 till 1: 50 pr skfilp. 36,879 skälp 18,439: 50 karfvad, fr. 50 öre till 45 öre pr. skälp. 5,702 skälp 285: 10 malen eller snus, fr. 55 till 50 öre pr skälp. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 April 1866, kl. 12 rnidd. Utlåtande, i anledning af dels dterremiss i vissa delar, dels ock Rikets Ständers skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 3, angående allmänna bevillningen.
Ett förslag till fördubblad kostnad för Rothållare hade man icke förmodat blifva en följd af motioner, som haft tili föremål att förekomma Rothållarnes betungande; aldramir.dst i en tidpunkt, då landtmannens förlägenhet påkallar lindring deri, och för ingen del medgifver åtagande af nya förbindelser i sådan väg. Vid granskningen af Utskottets Betänkande förekommer att, sedan Utskottet medgifvit, att hvad i Memorialen blifvit yrkadt, icke saknar grund i Knektcontracberrias -primitiva lydelse , Utskottet likväl sedermera sig yttrar, att, då förändrade om - Den 2 Juli. e. m. 79 ständigheter tid efter annan föranledt Regeringen att äska och Rothållare likasom medgifva utvidgade bidrag till tropparnes beklädnad, och vid alla Regementer öfverenskommelser blifvit träffade , hvilka nästan allmänt utstaka, att Shipmunderingen bär till färg, skärning och persedlarnas antal vara lika med Kronoinnnderingen, så , ehuru Utskottet ej kan frångå , det Rothållare genom mångfalldiga förändringar måst vidkännas tryckande och opåräknade utgifter, anser Utskottet det likväl vara en billig jemnkning, att de få detta kanske dubbelt mera än förr, på-sätt Utskottet föreslagit. Utskottets yttrande, att Rotarne likasom medgifvit utvidgande bidrag, är märkligt, då Utskottet, utan att erinra sig, att ett medgifvande, som ej är bestämdt, icke är något medgifvande, likväl tagit det till grund för sitt tillstyrkande, som så mycket mindre bort i Betänkandet inflyta, sorn det icke instämmer med sanna förhållandet, hvarken att Rothållare medgifvit utvidgande bidrag i sådan väg, eller , att med dem vid alla Regementer öfverenskommelser blifvit träffade, hvilka nästan allmänt utstaka, att släpmundering till färg, skärning och persedlars antal bör vara lika med Lif munderingen. Det är tvärt om det, som Rothållare allmänt bestrida, att nemligen Släpkläder, som af dem skola utgifvas, annorlunda kunna fordras än provins.
Fröken See-lig har erhållit mycket beröm för sin bild af den ljushåriga Thea och detta med rätta. Den första entréen och hela början af pjesen voro så fint tänkta, att hon lyc-kades få en fullt sammanhängande figur af rollen, rädd, jagad och förskrämd hade hon öfvergifvit man och hem och följt Lövborg, tveksamt, entonigt, nästan apatiskt anförtrodde hon sig till Hedda. Herr Olsson har ofta, nästan alltid, den mycket begåfvade skådespelarens intuitiva, riktiga grepp på rollen. Med en dy] ik uppfattning blir den yttre människan, maskering, figur, gång o. s. v. ofta en god hjälp för att klargöra framställningen^ så var äfven här fallet. • Hvad som fattas herr Olsson är detalj studi um, vårdadt, tal och annan teknisk färdighet,. men detta störde mindre hos hvardagsmänniskan Tesman än mången gång annars. Herr Zachrisson gjorde den sista scenen, morgonen efter den genomrumlade natten^ mycket skickligt. Man förstod, att för denne man var verkligen lifvet slut, det var så kapitalt slut, att han ej ens kunde fästa sig vid en sådan » formsak », som om han skulle skjuta sig i tinningen, bröstet eller underlifvet. Den sceniska framställning, som fru .Hwasser-EngeM|precht gaf titelrollen lyckades emellertid ej att göra figuren klarare än den varit vid pjesens genomläsande, och det vill ej säga mycket. Detta vare dock ej sagdt som klander: den som klandrar bor veta, huru det » skall vara », \ som det heter på regissörsspråket, och det vet jag ej. Äfven om man kan tänka si^g ett sådant vidunder som denna Hedda tyckes mig vara i första akten, en egoism, som vill gå upp i någon annan, en njutningslystnad, som ej törs frossa, en feghet, som förenas med en nästan diabolisk styrka, så fordrar man vissa förutsättningar, % en verkande orsak, en rimlig utveckling och ett logiskt slut, allt saker, som lifvet, det må vara aldrig sä vidunderligt, alltid gifver, men som jag förgäfves sökte i denna framställning. Man sitter där med ëtt lönlöst, plågsamt » hvarföre? » i tankarne och resultatet blir: » jag begriper inte ett dugg ».
Afgiften för rättigheten att fa tillwerka och Destillera Bränwin pa Landet, fördelas, dels pa Hemmanen och dels pa BränwinS, Pannorne efter det Kannerum, som hwar och en Hemmansägare eller Brukare kan blifwa tillåtit, enligt följande Tariff som utwisar Kannetalet i anseende till Egendomens wärde ej mindre än den högre Pannerymd, som till undwikande, af för mycken ändring af Redskapen, bestämmes till ett rvitzt Maximum i Clatzer, emot den tillökning i afgift som BewillnmgsUtskottet kan finna skäligt Ätt förestå - IZ24 Den 9 Julik. r:sta Classen. Egendomens wärde till och med ordknair Pannerymd 20 Kannor. sso R:d» 7;o Ndr F 002 — 2ooo ZSso 4000 5003 6222 7020 8020 9220 losos I loos I2OOQ IZ2OO 14000 issos N-dr N-dr ^ j iben. >annor.^ ^ s 1 ^ j ^Maximum till 50 Kannor. 75 Kannor. — 2s — zo 3; 40 45 50 s:dra Classen. — zs Kannor. — 62 — 6; 70 75 z:d'e Classen. ?8 Kannor 8l 84 — 87 - 92 Hwarwid iakttages, att den sista Pannerymden i första och andra Llassernne ingär i den paföljande Classens Maximum, sa att 50 Kannors Panna, kan ökas till 7e Kannor och den sistnämnde till 90 Kannor för den dera belöpande afgift, hwaremot den, som icke äger sa stor Panna honom efter ofwansiaende Tariff för dess Hemmans wärde tillkommer, endast betalar afgiften efter den werkeliZa Pannerymd, hwaraf han sig begagnar; Och kommer wid allt detta att iakttagas hwad i 2 mom. sm serskildt inrättade Pannor ar förordnadt, fä att de 90 Kannor.
Prytz och E. M. Leffler afgifvet Memorial, deruti de anfört, huruledes Riksens Ständer vid sistförflutne Riksdag biföllo, att, derest ej Kongl. Maj:t skulle i Nåder finna för godt, att åter inskränrgs Police-inrättnings-district till StatsUtskottets Betänkanden. igS sjelfva Stadens område, som det var förr, än det genom Kongl, Förordningen af den 19 Aug. 1807 erhöll en vidsträcktare omfattning, Staden Götheborg skulle, såsom bidrag till den genom ett större antal fångars underhållande uppkommande betydligare kostnad, årligen erhålla i5ooPudr, antingen af de på Riks-Statens 8:de liufvudtitei till extra utgifter anslagne medel, eller ock af den summa, som för fångars skjuts och underhåll finnes å Stat uppförd; i anledning hvaraf Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse till Landshöfdingen uti Götheborgs-och Bohus-Län af den 23 Jan. 1819, förklarat, det Kongl. Majit funnit för allmänna säkerheten menligt, att inskränka den omfattning, som blifvit Policeinrättningen i Götheborg tillagd; meli eliar Riksens Ständer icke anslagit någon särskild tillgång för de beviljade i5oo R:dr och sådan icke funnes på ofvannämnde anslags-summor, hade Kongl. Maj.*t förklarat Sig ej kunna fästa annat afseende å Riksens Ständers i detta ämne gjorde underdånige hemställan, ali att anbefalla Dess Befallningshafvande, att, så .vidt rummet det tillät, uti Kronans häkte emottaga och pä Kronans bekostnad låta underhålla de arrestanter, som af Götheborgs Stads Policeiiirättning från den utom Stadens område belägne andel af dess district kunde inbringas. Då likväl Götheborgs
I anledning af Öfver-Direclörens för nämnde Contoir underdåniga anmälan om nödvändigheten af en lämplig förhöjning i Contoirets aflöningsstat, har E. K. M., enär den lön, 1,600 R:dr, jemte boställsrum, som är för Öfver-Directören anslagen, ej svarade emot embetets vigt eller vore lämpad efter de vid löneregleringar i allmänhet antagne grunder, funnit lönen för honom böra förhöjas till 2,000 R:dr, äfvensom att, för den öfriga till staten för General Landtmäteri-Contoiret hörande personal, löneförhöjning borde ega rum, 380 Expeditions-Utskollets Förslag till und. Skrifvelse, N-o iy5. så att, med bibehållande af förut komme att blifva följande: varande spanmål under lönerna , Staten 1 Öfver-Directör, Lön
Höganäs i Skåne befintliga Stenkolsverks öfvertagande af Staten , i anledning hvaraf Utskottet , sorn icke å Motionen ansett sig kunna tillstyrka bifall, hemställt, att Delägarnc i Stenkolsverket måtte, såsom uppmuntran för ett der företagande kostsamt och ganska nyttigt arbete, pä vissa vilkor, under f m år, af Tullmedlen oafkortadt uppbära den vid 181,5 års Riksdag beviljade, men hitintills icne nå* got år till fullt belopp uttagne prasmieSumma af 15,000 R:dr , eller för alla åren samman* lagdt 75,000 R:dr Banco. 2:0 Angående Kongl. Maj:ts Nådiga Pro* position till Riksens Ständer, i anledning af förekommen fråga om BåtsmansRoteringens införande i Färentuna Härad af Stockholms Län ; tillstyrkande Utskotten, att Rotefriheten för Häradet må fortfara, emot fullgörandet af de vilkor, som derföre redan äro stadgade. 3:0 Öfvet Herr C. AGyllenrams Memorial om Pensioners anslående till understöd för Embetsoch Tjenstemän, som hafva flere barnj anseende Utskotten sig icke kunna tillstyrka bifall af hvad Herr Gyllenram i ämnet föreg slagit. 4:0 I anledning af gjorda förslag om vidi tagande af Medel till Finska Handelns inskränka ning, derutinnan, enär Utskotten icke ansett sig tillständigt att föreslå några directa utvägar till detta ändamål, och Utskotten hemställt, att Prasjflier måtte af Tullmedlen tilldelas dem, Den 23 Maji. 127 sora Ifrån Rikets Nordligaste Provincer till Hufvudstaden införa Ved, äfvensom dem , hvilka ifrån andra Rikets Provincer, än de in.; till' Hufvudstaden närmast belägne, dit införa Victualier si inhemsk Production ; från hvil, ken Plusaiitetens tanka en Ledamot innom Ut-» skottet varit skiljagtig, Ifrån Statsoch Be viUningsUtskotten:
Majit i un derdånighet hemställa, huruvida icke omförmälda skola må vid nu varande lärarens afgång kunna indragas. Beträffande löne-staten för de lägre elementar-läroverken, återstår ännu för Utskottet all föreslå de allönings-belopp, som må anses böra bestämmas för Rektorerne vid dessa läroverk. I betraktande af den aflöning, som Utskottet förut föreslagit för Stats-Utskottets Utlåtande N:o -148. 51 Kolleger vid dessa läroverk med 1.000 R:dr, alt efter 5 års tjenstetid förhöjas med 500 R:dr till ett maximum af 2,500 R:dr, har Utskottet ansett Rektors-lönen vid de minsta läroverken icke böra fastställas lägre än till ett belopp af 2,000 R:dr. Vid de öfriga lägre läroverken torde lönen böra bestämmas högre i förhållande lill läroverkens storlek och Rektors, i följd deraf, ökade besvär och ansvar. Och då Rektors-lönen vid de största läroverken synes höra blifva 3,500 R:dr, motsvarande del högsta belopp, som en Lektor vid de högre elementar-läroverken, enligt Utskottets förslag, skulle komina att uppbära, hemställer Utskottet, att lönerna för Rektorer vid de lägre elementar-läroverken må bestämmas till följande belopp, nemligen: vid läroverk med 7 Kolleger 3,500 R:dr.