Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En helt ung elev till konsertmastar Book, hr M. Ahlberg, ådagalade i den fordrande violinstämman en viss naiv oförskräckthet, som likväl syntes buren af allvarliga studier, hvilka böra båda godt för den unge virtuosens framtid. Liszts » Mefistovals » — en tämligen ytlig, men bisarrt glänsande tonmålning, full af orkestrala effekter — ställde helt visst stora fordringar på orkestern, hvilka dock tillfredsställande fylldes. Den gedigna konserten var alltså i sin helhet förtjänt af erkännande. K. Dramatiska teatern hade till festföreställningen i måndags uppsatt ett program, som från såväl publikens som kritikens sida framkallat allmän förvåning och de lifligaste gensagor. Om man undantager Turgenjews » Arfskiftet », som ju är ett litet intressant stycke, nog borde väl direktionen af hänsyn till de höga gästerna och den öfriga publiken känt sig manad att bjuda på nå- got annat än en sådan obetydlighet som » Under balen » och det underhaltiga mischmaschet » Gar nisonslif ». Det vittnar ej om god takt att vilja använda de höga gästerna från vår grannhufvudstad endast som lockbete, för att teatern må på en gång kunna kapa åt sig inkomsten för två fullsatta hus i stället för ett. Nog ledes publiken vid ett dylikt tillfälle af åstundan att få se och hylla de afhållna furstliga gästerna, men den vill ock från scenen hafva någorlunda valuta för de oskäligt höga biljettpris, den affordrats. Apropos dessa biljettpris — hur förhåller det sig egentligen med Dramatiska teaterns biljettpriser? Om vi ej minnas orätt, tillkännagaf direktionen vid upptagandet af » Madam e Sans-Géne », att biljettpriset å parkett — med anledning af de stora kostnaderna vid uppsättningen af sagda stycke — skulle höjas till 3 kr. från kr. Sedan dess har direktionen låtit detta pris allt fortfarande vara gällande och helt enkelt låtsats om ingenting. Och förköpspriserna? Enligt den uppgift, som af Dramatiska teatern lämnats till nu gällande adresskalender, upptager enkelt förköp en förhöjning af det vanliga biljettpriset med 50 öre och dubbelt förköp med ytterligare 50 öre. Nu däremot, sedan det ordinarie parkettpriset höjts till 3 kr., tages 4 kr.
Löner, angående förökning af de löner, som Pastorerne utgifva lill sina kapellaner. II. 356. III. R. 75. Löningssält för Presterskapet. Se Presterskapet. M. Machin, för uträkning och tryckning af mathematiska Tabeller: om anslag till Auditören Scheutz och hans son, för en af dem npfunnen sådan. Se Anslag. — rösträkne, om belöning och ersättning åt Professoren B. 0. Nycander för en af honom upfunnen och förfärdigad sådan. VII. B. 204. VIII. 35, 82. Å. 83. XI. U. 285. A. 309. ( 127 ) Magazin, Krono-, om anläggande af ett sådant vid köpingen Mörbylånga. Se Mörbylånga. Magazins-byggnader, anslag för kronans. Se StatsUtskottets Utlåtande IN:o 72. Magazins-ärendena, allmänna; anmärkningar vid dess räkenskaper. Se Stats-Ulskottels Utlåtande N:'o 21. — angående granskningen af räkenskaperne för. Se Slats-Ulskottels Utlåtande N:o 201. Makar, oeniga, angående den varning de före tilltalandet inför verldslig rätt böra undergå. Se oeniga makar. Makter, Europas, om åtgärders vidtagande för att bilägga de stridigheter, som emellan dem kunna upkomma. III. B. 184. A. 185. Malmens lägerplats, angående utbyte af jord för utvidgning af. VIII. 82. R. lil. X. B. 162. A. 246. XI. E. 122. Malmö, om uplåtande lill denna stad af kronan tillhörig mark, för dels utvidgning af stadens begrafningsplats och dels sammanbindande af 3:ne gator derstädes m. m. XI. R. 44. XII. B. 34. A. 119. — om anslag till makadamisering af landsvägen emellan denna stad och Lund. Se StatsUtskottets Utlåtande N:o 158. — f. d.
Föredrogs till remitterande Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sisth November e. m. på bordet lagde Motion, innefattande Förslag till Förordning om Myntfoten. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, anförde" skriftligen: v I stället for den i §. 1 uttryckta sats: ”Enheten för Svenska silfvermyntet skall ”vara Riksdaler. Riksdalern skall innehålla 0,220 af 1 -gg victualie-vigt fint Silf”ver, ” skulle jag i enlighet med Kongl. MyntComitte'en, vilja föreslå följande: ”En ”hundradedel (0,1) af en mark victualie”vigt fint silfver skall vara enheten för ”Sveriges mynt.” Den i December. 47 Då vore elen tusen-åriga tvisten orri skillnaden emellan mark räknadt, eller mark väget, slutad. Denna sats är bygd på en princip, och får principen 100 års häfd för sig, så vågar ingen mera kränka den. Att degradera Riksdalern till ■£$ af den silfvervigt, han hållit förr, är alt handla som raan fordom gjort; och delta är hvad man bör undvika, när man vill sluta en olycksperiod, och öppna en lyckobådande tid. Då den, som i betalning emottager Silfvcrmynt, vet, att han genom vågskål eller hetsman kan utröna, om honom skedi räll, så kan det vara likgiltigt, om det vägda Silfverstycket har gammalt eller nytt namn. Man säger: Att det föreslagna systemet medför den förmån, att det brukliga räkenskapsförringssätt i R:dr Banco transport-sedlar icke behöfver ändras; men huru stort är deras antal, som föra sina räkningar i Bancomynt, i jemförelse med dem , som föra dem i Riksgäldsmynt, och vida svårare hlifver för de sednare att vänja sig vid ett nytt räkningssätt, än det kan blifva för de förre. Enkelt och lätt fattligt för alla dem, sorn räkna i Riksgäldsmynt, är den Myntordning, som MyntComiteen föreslagit.
De förra måste, såsom tvistemål, tillhöra domstols pröfning, men de sednare äro lika otvifvelaktig! att hänföra till ordningsmål, som rätteligen böra öfverlemnas till Konungens Befallningshafvandes afgörande, på sätt äfven skett i dermed närmast jemförliga fall, att nemligen sättet för utöfvandet af fiskerätt i samfäldt fiskevatten icke kan regleras genom öfverenskommelse; då Konungens Befallningshafvande derom meddelar utslag. Landshöfdingen öfver ifrågavarande län har såväl inom Utskottet som vid ärendets behandling hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln upplyst, dels att strandområden finnas, hvilka af ålder varit och fortfarande äro för ett skiftes Bih. till B. St. Brot. 1865 L 1866. 8 Sami. 22 Höft. 2 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utslcottets Utlåtande N:o 72. delegare gemensamma, dels ock att, när fråga inför domstol väckts om reglering af tångtägten å sådana ställen, domstolen skjutit ärendet ifrån sig. Lagen har icke för närvarande några derpå fullt tillämpliga bestämmelser; men då det ligger i sakens natur, att till följd af den egofördelning, som genom i sednare tid tillkomna laga skiften inträffat, de delegare i ett skifteslag, hvilka fått sina egor närmast intill det samfälda området och härigenom kunna bättre än de aflägsnare boende passa på, när tång drifves till stranden, sålunda sättas i tillfälle att af en gemensam förmån skörda större vinst i förhållande till öfriga delegare, än med lagens grund och mening kan öfverens stämma, så har härigenom ett förhållande inträdt, då lagstiftningen måste mellankomma med ett efter sakens beskaffenhet afpassadt stadgande.
Hedvig marker bonom inte förran han sthr alldeles ing&amp; henne. De stackars sm&amp; vadarne fh genast falla undan, nar han gör ett bestgmdt helt om och tar sin plats vid hennes sida. Hans ansigte &amp; r mycket rödt, men det a r ocksh en varm vhrmiddag. nÄr herrskapet hemma i dag, jag hade just tänkt mig upp p&amp; ett litet besök? " " Ja - det vill saga, pappa och mamma gro p i middag, men de komma hem p&amp; kvallen.)) Det ryckte till i den unge mannens anisigte, han slog ett litet afgörande slag med sin kapp p i venstre stöfveln; det betydde s i mycket som: tarningen a r kast.ad! Han rackte fram sin hand, och sade med betoning: " Alltslb i eftermiddag. " Det var besynnerligt, det lat niistan hemskt, han kunde med samma ton ha sagt: i eftermiddag hoppas jag frfin hissen. Vadarne stego fram igen med mycken silkerhet, lade sina smi hufvud p&amp; nacken och riktade ögonen p i sin kars frökens ögon, men de vor0 borta, inte alls hemma, ingen kunde f&amp; tag i dem. D % blefvo vadarne inelankoliska, s i mycket som vadare kunna bli, trodde att de hade gjort niigot ondt - man vet ju att nar snalla lararinnor Bro ledsna, da ha alltid Barnen varit stygga, men o! hvad det I r s v h t att veta, n&amp; de stora tycke att man har varit stygg! De försvuono i en sidogata, icke utan mAngs tifventyrliga, endast f6r foglar tillAtliga halsvridningar At Wedvigs hall !. Ja, hvad ville han d&amp;? h, det var inte svårt att veta. Bon kande en oro, ett illamaende, som niar man s t i r inför en sjukdomkris. Precis kl. half G ringde han. h, det var som hon hade anat, han passade p&amp; nar han visste att hon var ensam.
Idén härtill har Strindberg tydligen fått genom Almqvists Ormusid och Ahriman. Tankarne leddes på ämnet genom en kroppslig och andlig öfverretning, hvari författaren som en följd af bekymmer, sorger Qch sjukdom råkade nnder sommaren 1873. Det framgår tydligt nog af följande uttalande i hans sjelfbiografi: » Som Johan genom sjukdomen, hvilken vändt ut ochiil på hans hjärna, icke kunde hålla reda på sina tankar, så stego gamla sådana upp / En Gud såsom upphofsman hade han aldrig strukit ut, om han också ej åkallade honom. Han sökte en orsak till sina olyckor, och som han genom religionen lärt att söka allt utom sig i stället för inom sig, diktade han en ond Gud, som styrde människornas öden. Gamla minnen om Ormuzd och Abriman stego upp, och snart hade han ett system färdigt. Det föreföll honom så enkelt, att denna verld af lögner, af svek, af smärtor vore regerad af en ond makt, åt hvilken den Högste gifvit välde. Han kämpade sålunda mot den onde, och Gud den gode satt och såg på med händerna i kors. » Samma idé är ju, som läsaren vet, äfven behandlad af Carducci och Richepin. Mest slägttycke har dpck, som sagdt, Strindbergs framställning af den med Almqvists och äfven med Byrons i Cain. Härmed sluta vi vår korta parallel. Vi ha under dess gång funnit en del anmärkningar att göra. Dessa ha dock alla berott på egendomligheter hos författaren, som äro ett alster af hela hans verldsåskådning, af hans teoretiserande, ytterlighetstorstande och nyckfullt subjektiva skaplynne. Som dramatisk konstprodukt däremot ger dramat, i sin senare form åtminstone, blott rum för ovä-sendtliga anmärkningar, framför allt när vi betrakta den senare upplagan skild från dess efterspel. Som scenisk produkt torde Mäster Olof än i dag vara det bästa Strindberg skänkt oss, det vill med andra ord säga det bästa vår dramatiska literatur eger.Strindbergs nya bok. Under titeln Tryckt och otryckt har Strindberg kort efter sin återkomst till Sverige utgifvit en liten samling diktalster, och uppsatser af temligen .olika art och innehåll, men för hans nuvarande ståndpunkt och fortgående utveckling allesamman betecknande nog.
En noga efterföljd af författningar, stridande emot allmänna begär oell en mängd enskiltes interessen, kan aldrig med skäl väntas, och man har många exempel, att lif, ära och timmelig välfärd till det aldra yttersta blifvit vågade för Lagbrott i denna väg, det torde då ändtligen vara af yttersta nöden påkallat, att inse det origtiga i det hittills varande förbudssystemet, och således tillåta införsel af alla sddane varur sam icke redan tillverkas här, dels till betydlig mängd, och dels kunna hår förfärdigas till någon jemförlig godhet och pris, med de utifrån inkommande, hvaribland till framgent förbuden införsel allt det som af Klädesfabrikerne kan tillverkas, måste hafva första rummet, sedan dessa fabriker nu mera här i Riket äro högst betydliga, upphunnit mycken skicklighet, och begagnar till en stor del inhemsk rudimateria, äfvensom de få slag af bomullstillverkningar hvilka kunna här fabriceras, bordé njuta samma skydd. Då förbud emot förbrukande af de varor 2l6 Den. 5 Martii. man vill utestänga är en högst förhatlig utväg,' underkastad mycken chican och mycket underslef, och derföre icke ansetts såsom en tjenlig method till ändamålets vinnande, och då förbuden införsel varit utan synnerligt gagn, men tvertom större skada, så anser jag att förbuden böra inskränkas till de få ämnen jag haft äran nämna och således den nu varande fiscalisation förvandlas till hindrande af öfverträdelser mot de högst få då blifvande förbuden och till en noggrann uppsigt öfver tullens fiktiga erläggande för de öfrige varorne. Den blifvande tullen bör bestämmas nog hög för att gifva en god inkomst och ersättning men icke så hög att den orsakar tull-försnillning. För att erhålla någon Stats-inkomst af de redan i Riket inkomne förbudne varor, är nödigt, att det tillätes få förtulla dem inom en viss tid oell att de blifva med förtullnings-stämpel försedde.
Svea och Andra Lif-Garden Svar pa återremiss f 9 , f , f 9 , t f f Voterings-propositioner ,,,,,, 26:o till Kronprinsens Hussar-Rcgemeiite , , , , Svar på återremiss 99999999999 Voterings-proposition 99 » 99999999 , Omröstnings-resultat 999999 999999 för Gottlands INationai-Bi väring 999999 Svar på återremiss Voterings-proposition *>>>>.»>»«. Omröstnings-resultat >»>>>»*>»,». för Beväringsmanskapets vapeiioluing , , , Svar pä återremiss >>>>>>>>>>, Voterings-proposition >>>>>>,<>>, . Omröstnings-resultat 29:o för Försvars-verket i allmänhet e ler Kongl. Krigs-Collegii Departementer , , , , , , , Svar på återremiss >>>>>>>>>, Sammanjemknings-förslag ,,,,, Voterings-resultat , , i > > > i ,,, 30:o för underhåll af Lif-Gardets till häst casernoch stall-byggnader
JVre.lt3 Betänkande bifogade, reservation åberopade förslag; Fri le len d inom Vällofl. Borgare-Ståndet förordat antagande af sistberorde förslag, dock under förbehåll, att decimal-systemet, i afseende,på mått, inål och vigt, på samma gång infördes; samt F. i led anot inom flögv. Pr este-Stå'niet föreslagit, att till undanrödjan de af den svårighet, som förefunnes vid så väl Utskottets, som Herr Gri/ienstedts i dess reservation afgifna förslag eller de höga ziffror, hvartill täljarne i centesimal-bråken kunde stiga, derigenom möjligheten att verkställa räkningar i hufvudet försvårades, en mellansort, som passade in i centesimal systemet, såsom t. e\. af 20 eller 25 cents, måtte antagas. Emot
Hwad Ster särskildt angär Uddewalla Stad, som frän Bewillning blifwit frikänd i 10 är, men genom Kongl. Maj:ts senare Beslut förklarad pliktig att Krigsgärd icke desto mindre utgöra, har Utskottet likaledes - Den 25 September. 857 sedes trott rättwist, att, dä Krigsgärden» Bcwlllningssumman är inräknad, bbr under frihcts-ären Taxering efter inkomst hos alla dem, som befinnas cga sädan till minst zzz R:br 16 6. oafkortadt utgöras, men utan all tillämpning af Skydds - Tabellen; och tillstyrker Utskottet, art Riksens Högloft. Ständer täckas medgifwa en lika Consideration för alla de öfrige Städer, som blifwit pä dylikt sätt hemsökte, hwilka uti sjelfwa Projectet finnas upräknade, och tiben, huru länge de frän Bewillning mä undantagas, jcmwäl deri utsatt. Allt det afseende skäligen kunnat göras ä de flere rörande Bewillningen till Utskottet inkomne Mernorialer och Remisser, tror Utffvttct sig hafwa dels genom detta Betänkande, dels uti det ätföljande För» slaget redan sä fullständigt meddelat, at widare och särskildt swar pä hwardera skulle blifwa öfwerflbdigt; hwaremot, och ehuru Utskottet i anseende till nyheten af den fdresiagne grunden funnit sig, pä sätt nu skett, nödsakad ingä närmare uki detaillerne af desi werkstäl, lighct, än cgcntcligcn kan tyckas i fbrwäg bordt haf» iva ägt rum, till följe af ben föreskrift, som Riksens Högloft. Ständer ät Utskottet gifwit att bereda blott grunderne, sä inser Utskottet ännu likwäl ätskillige jämkningar, tilläggningar och rättelser blifwa angelägne tvid sjelfwa Dcwillnings-Stadgans författande, dem Utskottet, dä Riksens Högl.
Då Stats-Utskottet, innan ännu ifrågavarande motion till Utskottet ankommit, uti afgifvet Memorial N:o 3^0, dels föreslagit de åtgärder, sorn borde vidtagas i och för expedierandet af Rikets Ständers beslut, angående Stats-regleringen, dels tillstyrkt, att uti Rikets Ständers i berörde ämne afgående Skrifvelser måtte få intagas den underdåniga anmälan, att Rikets Ständer äro betänkte att, vid Riks-Statens upprättande, uppgöra en förnyad fördelning af de olika Hufvud-Titlarne, till beredande deraf, att anvisningar på samma IIufvud-Titel icke må bero på olika Deparlements-Chefers föredragning, äfvensom att Rikets Ständer ville besluta, alt, så framt RiksSlaten med den nya Titel-fördelningen icke före detta års slut varder fastställd, anslagen för nästa år må i Räkenskaperne upptagas å samma HufvudTitlar, hvarå de uti berörde Skrifvelser komma att uppföras; och då Stats Utskottet - Stats-Utskoltets Utlåtande, JV.-o 402- 9 Utskottet derjemte, så vidt på detsamma ankommit, sökt lill skyndsamt slut befordra de frågor, som med Stats-regleringen stå i sammanhang, och detta Utskott icke tillkommer att, i afseende på verkställigheten af Ilikets Ständers beslut i sådane frågor, med förslag till Rikets Ständer inkomma, har Utskottet icke funnit sig hafva att, i anledning af Herr Petrés motion och de deraf föranledde yttranden af Herrar Halling och Hallström, någon ytterligare åtgärd vidtaga eller tillstyrka. Stockholm den 17 December j84«. Dth. till R. St. Ank. till Exp. UtsL elen 18 December, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af Friherre von Kraemers, K., motion om ett årligt anslag af 1090 Hulr Banco till Upsala Domkyrkas underhåll. (U. A.)
Aro de egna medel, så medgifver jag att staden af egna medel användt 56,000 r:dr på denna hamns förbättrande, men om tolagsmedlen i någon män äro af det allmänna anslagna, så kan man väl icke säga att staden af egna medel tillskjutit omförmälde summa. Hr Printzensköld: Vid pröfningen af hvarje begärdtanslag, som åsyftar att underlätta kommunikationerna till riket eller inom detsamma vare sig lill lands eller sjös, bör förtroende sättas till omdömet af de embetsmyndigheter, till hvilkas handläggning dylika frågor höra, och hvilka äro i tillfälle att om dem med sakkännedom sig yttra, och då Vägoch Vattenbygguads-styrelsen är den myndighet, som varit pliktig både alt undersöka förhållandet med Landskrona hamn och att yttra sig om behofvet för dess fullbordande, äfvensom då denna myndighet, som eger fullständig sakkännedom, upfört ifrågavar. hamnarbete i första klassen, hvaraf jag drager den slutsatsen, att Vägoch Valtenbyggnads-styrelsen ansett ifrågavar. arbete vara af den vigt, att det bör skyndsamt verkställas, sä hemtar jag derutaf ett för mig gilltigt skäl att anse SlatsUtsk:s afstyrkande af K. M:s förslag icke vara motiveradt på sådana grunder, som af mig kunna godkännas, emedan, det må förlåtas mig, om jag tilltror Vägoch Vattenbyggnads-slyrelsen att förstå den saken bättre än StatsUtsk:s ledamöter. Jag anser således StatsUtsk., just med anledn. af Vägoch Vattenbyggnads-styrelsens yttrande i ämnet, hafva bordt tillstyrk* del anslag K. M. till förevar, anläggning äskat. Visserligen är det sannt, att de tolagsmedel, som Staden upburit, äfven i någon mån kunna anses vara af allmän beskaffenhet, eftersom de utgå på samma sätt och efter samma grunder som Staten upbär sina tullmedel, men man mäste härvid ihågkomma, att staden hehöfver dessa medel för att kunna upfylla sin bestämmelse såsom sjöstad, och då medlen äro anslagna till staden så kan man i sjelfva verket anse dem vara stadens tillhörighet. Jag tillstyrker återremiss af denna punkt under anhållan att det af K. M. äskade anslag måtte beviljas.
Doktorsbref, som utan föregånget prof utfärdas 80: — Afsked, då den afskedstagande hugnas med förhöjning å karakteren, förses med stämpel till det belopp, här ofvan är för karakters In II magier stadgadt. Tillåter Kongl. Maj:t, på grund af förekommande särskilda omständigheter, den afskedstagande att bibehålla antingen hela eller någon del af den lön, han innehar, förses afskedet med stämpel å 6 R:dr. Öppet bref eller Resolution uppå pension 6: — Vid utnämning till tjenst ulan lön, äfvensom vid förläning af litulärvärdighet, beräknas, med hänsigt lill stämpeln, endast den ordinarie lön, som för motsvarig befattning är ä stat anslagen, hvilken lön, derest den är indelt, bör efter näst föregående års markegång uträknas; skolande likväl, hvad särskildt mililär-staterna beträffar, då indelt lön skall vid ifrågavarande händelser beräknas, de för de indelta regementena och korpserna utfärdade normalslater ulan förändring lända (III efterrättelse. I stället för de tillförene till Wadstena Krigsmanshus kassa samt Amiralitelskrigsmans-kassan vid befordringar och transporter erlagda så kallade avancementspenningar eller belbrdrings-afgifler, skall en mot dessa algifler, sådana de blifvit genom särskilda författningar lör olika stater bestämda, svarande förhöjning i den för fullmagter, konstitulorialer och förordnanden samt transporteller bytes-resolutioner inom samma stater här ofvan stadgade stämpel ega rum; men för alla andra i denna § upptagna handlingar, för hvilka algil! till Wadstena Krigsmanshus tillförene erlagts, är denna afgift inbegripen i det derför nu bestämda stämpelbeloppet. § 4. Örn stämpel fi Fullmagter, Konstitulorialer, Förordnanden och Afsked från Rikets embetsverk och andra offentliga myndigheter. Nedannämnda utgående expeditioner förses med stämpel på sätt här nedan stadgas:
modig, iirlig iitaii att vara Beliaftad ined någon af vanliga stackars I$inniskobarns fel eller svaglieter. Deii lille tioårige Toin bildar ined siii ~raiikeesakerliet, siii bridmogiiad och sin barnslighet en god kontrast till bokens inåiiga obildade, vilda och råa karakterer, och ' l ' oiiis död %r icke iitaii en viss poetisk stamning. Att Harry kornuler sig upp i viirldeii, finiier en slratt och blir en viilbeliållen Squire, $r iii blott livad maii I&lt;iiiide viinta soni dygdens belöning. - Arnei: ika,iiisiiie1: 11a iiro ej alltid lyckligt öfversatta till ett slangspråk soin i Hagl: qy~ iniiii ofta oinvaxlar med &gt;) att tala som en bok,. Öfve+s %ttariiinaiis noten: ar bra, men kuiide v&amp;t iitförlig,.clre, särskildt betriiffande Bsïnardos storartade verksariihet i London. : Boken iii. en af dessa, so111 sliikas t ' i: %ii första. siclan till den sista, inen torde icke liimiia mycket i beli&amp;ll. Pris 2 kr. Liisiiiiig för! iriigt, ilickor. Trofast. Beriittelse af Marin Harlarid. Öfversiittning frkn engelskan af ' Ebba Wester. Pris kap.. Via flickors uppfgstran .tillämpas Bnnu, nier eller mindre iizedv.etet, den ' gamla satsen, att. clet ' nästan atesliitancle ar kanslan och fantasien, so111 böra viickas ocli nciras. Deii. inoderna undervisiiingeii liar visserligen öfvergifvit denna åsikt, men då det galler .tt ' välja litteratiir ht v h a flickor, d i st&amp; .alltFör iniinga kvar p % den ganila '. ' sthdpiinktei ' i.
Deri, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att anslaget för Landt-staterna i länen vid nu skeende statsreglering icke mätte definitivt pä stat uppföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma lönerna för Landt-staternas tjenstemän, med undantag af Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän, att vid detta riksmöte på stat definitivt uppföras. Enär denna omröstning gifvit ett resultat af 63 Ja och 36 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Va-propositionens lydelse. Den som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att, med afslag å väckta motioner om agrikultur-kemiska försöks-anstalters inrättande vid Ultuna och Alnarps Landtbruks-institut, Rikets Ständer, för fullbordande och underhållande af den under organisation varande agrikultuivkerniska försöks-anstalten vid Landtbruks-akademiens experimentalfält, måtte bevilja dels, såsom anslag för en gång, till uppförande för berörda ändamål af åtskilliga nya byggnader och förändring af de äldre, inköp af boskapskreatur och inventarier samt uppsättning af ett mindre laboratorium, en summa af ‘25,000 R:dr, oberäknadt de vid sistlidna riksdag till en byggnad för gårdsfolket beviljade, men, enligt uppgift, ännu icke använde 6,000 R:dr, dels ock följande årliga belopp, nemligen: till löneti Hök ning åt agrikultur-kemisten 2,000 R:dr, till arfvode åt dennes assistent 1,000 R:dr, till lönefyllnad åt föreståndaren för det med försöks-anstalten förenade jordbruk 1,500 R:dr, samt till reagentier, 16 Stats-Ulskotlets Memorial M 173. apparater, kol m. m. 1,300 R:dr, eller tillsammans 6,000 R:dr, att å blifvande Riks-stat upptagas, — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets