Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs synnerliga upmärksamhet, på det att lijelpen må erhållas innan olyckan som nu står för dörren, redan inträdt och utspridt sina förstörande verkningar. Visserligen kan det icke annat än väcka oro, bekymmer och deltagande bland alla rättänkande menniskor att se den ena efter den andra bland Börsens medlemmar försatt uti den beklagansvärda ställningen att nödgas uphöra med sin verksamhet; men om det är sannt hvad som upgifves, eller att de flesta bland dessa Börsens medlemmar hafva betydliga tillgångar utöfver sina skulder, så vill det synas sannolikt, att de endast hafva behof af någon kortare tids anstånd eller hvila för att kunna åter börja sin verksamhet, samt att följderne af deras iråkade konkurstillstånd ej skola blifva för samhället af någon mera ingripande vådlig beskaffenhet allenast man under denna Börsmännens anståndseller hvilotid bereder utväg till sysselsättning för dem, som blifvit i saknad deraf genom de inträffade kunkurserne. Helt annorlunda är deremot förhållandet med embetsoch tjenstemanna-klassens medlemmar. Hassan bland dem har inga öfverskott. Det förhåller sig icke med tjenstemannen såsom med Börsmannen att han kan repa sig blott han får anstånd. Har han en gång fallit så är han merendels förlorad. Då det för en hvar torde vara klart att snart sagdt hela Statsmachinen skulle hämmas eller rubbas i sin verksamhet om ett större antal bland embetsocb tjenstemanna-korpsen samtidigt försattes i konkurstillstånd, lärer det icke vara behöflig t att söka här vidare utveckla och framställa de olyckliga följder, som af ett sådant förhållande för hela Riket skulle upstå, utan torde här endast böra ådagaläggas, huruvida ett sådant resultat kan vara att befara såsom en följd af den nu upstådda penningekrisen.
I Den 2 g Maj. 467 I följd deraf anser ock Utskottet att en sådan Adelsman ej kan betraktas såsom försatt i ett annat förhållande än det, hvaruti han var såsom utan antaget Burskap i Staden boende, och att således de skäl, hvilka föranledt Utskottet att afstyrka bifall till Herr Bergmästaren Kjellanders ofvan omfömiäldta påstående, äfven äro i afseende på den nu framställda händelsen gällande. Detta öfverlemnas dock vördsamt till Riksens Höglofl. Ständers vidare granskning. Stockholm den 12 Maj 1815- På Högloft Ridderskapets På Högvörd. Prest* och Adelns Uedam. Ståndets Ledarn, vägnar vägnar H. F. Strömfelt. Joli. Olof Wallin. På Vällofl. BorgarePå Hederv. BonddSiåndets Ledam. Ståndets Ledarn, vägnar vägnar J3. G. Holm. Petter Jernström. A. J. Wahlstjei va. Utdrag af Protocollet, hållet uti Hoglaft. Lag-Utskottet vid Urtima Riksdagen i Stockholm d. 9 Maj 1815. S. D Upplästes ett från Vällofl. Borgare Ståndet ankommet Protocolls-Utdrag för den 19 och. 27 sisth April, enligt hvilket icke allenast Ut skot - 461 Den 2 9 Maj. skottets den 22 förutgångne Mars afgifna Be* tänkande öfver Herr Borgmästaren G.
M. äfven i nåder föreslagit denna in Transport 4,355,080: Expeditions-Utskotlets Förslag till lind. Skrifvelse, N.-o 1^.2. kotnsls beräknande, liad va under åren 1841—1845 utgjort i medeltal 10,495 r:dr, hvadan och då under de båda sedliaste af nämnde år det influtna beloppet understigit hvad påräknadt varit, denna inkomsttitel nu blifvit upptagen till Transport 4,355,680: allenast 10,000; 22:o Bakoch lotsmedlen, i hittills gällande riksstat upptagne till 73,000 r:dr, hafva under åren 1841—1845 uppgått i medeltal till 78,003 rall', med anledning hvaraf E. K. M. föreslagit denna inkomsttitels förhöjning till 78,000 r:dr; men då denna statsinkomst beror på en mer eller mindre liflig sjöfart och således är underkastad deri skeende vexlingar, torde det betydliga belopp, 92,841 r:dr, som under år 1845 influtit och hvarigenom en 'förhöjd medelberäkning förnämligast uppstått, vara att betrakta såsom tillfälligt, hvadan Rikets Ständer ansett sig sakna giltig grund att förslagsvis upptaga ifrågavarande inkomst högre än till 75,000: I sednast fastställde riksstat följer här i inkomsttiteln ersättningar, innefattande
Ad. torde ej undra på, att jag försvarar min mening, och att jag hemställer till Frih. Ehrenborgh, hvars embete påkallar att icke lemna åt slumpen något, äfven det ringaste, måls afgörande, om det icke är i sin ordning, alt pensioneringar, hvarpå personers bergning ofta kan bero, afgöras med urskiljning i stället för lottning. Jag öfverlemnar till Ståndets rättkänsla ptt öfver frågan besluta. >74 Den 18 Augusti. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Såsom f. d. ledamot af Ridd.Direct. ber jag att få upplysa, huru gemenligen tillgått, då pensioner skolat bortgifvas. Förut hafva nemi. de blifvit bestämdt nämnda, som funnits framför de öfriga förtjenta, och derefter hafva de uttagits, som synts lika förtjenta, samt lottning dem emellan blifvit anställd. Ett af de hufvudsakliga skälen, hvarför ett bestämdt afgörande så ofta är svårt, är det, alt icke prestbetyg alltid fordras, utan 2lne adelsmans bevis anses tillfyllestgörande. Det är nemi. olika, då ett betyg lemnäs på embetets vägnar, än då det beror på 2:ne personers enskilda omdöme. För min del befann jag mig nästan alltid i den belägenhet, att jag icke kunde bestämdt utnämna till alla de lediga pensionsrummen; och hvarföre skall man väl tvinga Direct. att döma emot dess öfvertygelse. Jag yrkar bifall till betänk. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Då jag icke ser någon af Utsk:s ledamöter närvar., torde jag få taga mig friheten att, i egenskap af secreterare i Ridd.Utsk., meddela några upplysningar om skälen för Utsk:s afstyrkande till motionen uti ifrågavar. fall.
Men dessa Archiver, som förvara ovärderliga skatter af historiska urkunder, äro, i brist på utrymme och betjening, föga tillgängliga och alltför mycket blottställda för förstörelse. Jag vågar derföre vördsammast föreslå: 6o Den i5 December f m. i:o Att alla Ståndens enskilta Archiver måtte förenas till ett gemensamt, Rikets Ständers Archiv ; 3:0 Att för bemälte Rikets Ständers Archiv rum måtte i ena flygeln af Riddarliusbyggnaden få inredas på Stålens bekostnad, och mot dess hyresersättning till RiddarhusCassan; 3:o Att detta Archiv mätte blifva så inrättadt och ordnadt, samt så utförlig Catalog och Registratur deröfver uppgjord , att den vetlgirige kunde med lätthet och beqvämlighet derstädes vinna alla de upplysningar han åstundade; och 4:o Att RiddarliusSecreteraren måtte få detta Archiv under sin vård, samt* med förbehåll att ej innehafva någon annan tjenstebefattning, erhålla ett sådant tillskott af Statsmedlen, att hans årliga lön kunde, sammanräknad t med hvad han förut hav af RiddarhusCassan, uppgå till en summa äf 2000 R:dr. Lades på bordet. Herr Cederschjöld Pehr Gustafuppläste följande: Ifrån uräldsta tider har lagstiftningen i Sverige tillhört Konungen och Folkets Representanter gemensamt. Äfven uti dan Regeringsform, som Konungen dicterade år 1772, blef denna gruudsats bibehållen; och Den i5 December L in. 6t genom sjelfva 1789 års Säkerhetsakt gjordes deruti ingen annan ändring, än den, alt rättigheten till frågors väckande om lagförändring då blef Ständerna betagen. Emedan derföre /\o § af 1772 års Regeringsform innehåller, att Konungen ej md någon ny Lag göra etter gammal afskaffa, utan Ständernas vetskap och samtycke; så är det väl ovedersägligt, att ju alla de Lagförändringar, sorn tillkommit utan Ständernas vetskap och samtycke, icke kunna anses annorlunda, än sorn Lagförklaringar.
Efter en sådan uniformsförändring, skulle tvifvelsutan ett erbjudande vid mönstringarne till beväringsynglingarna att, mot en ersättning, svarande mot Kronans kostnad för underhållet af den nuvar. uniformen, sjelfva fä hålla sig med kolett, hvita linnebyxor, mössa och halsduk, i början af några, snart af många, och efter några år af de allra flesta med största tacksamhet och belåtenhet emottagas. Genom denna enkla åtgärd skulle tvifvelsutan den fördel vinnas, alt bcväringsynglingariie klefve bättre beklädda, att en loflig täflan i yttre hållning skulle bland ynglingarne framkallas, och alt de troligen i landsorten skulle behålla och begagna sin uniform, som måhända slutligen skulle kunna öfvergå till nationaldrägt. 2:o. Den förtrytelse, som låtit, snart sagdt öfver hela landet, förspörja sig öfver utöfningen af K. KammarColl. rättighet att, så väl pä dess advocatfiscals anmälan, som pä enskildes klagan, höja de markegångspriser, hvilka af länets deputerade bestämmas, vinner en ökad näring af den verkliga obillighet, som drabba den eller dem, hvilka tåligt låta sig nöja med den lägre iustanccns beslut, den obillighet nemi., alt rättelser, som ske i markegångstaxan, icke komma andra räntetagare eller räntegifvare till godo, än dem som anfört klagomål, vare sig i K. KammarColl. tillförhöjning af de priser, deputerade åsatt, eller hos K. M. till nedsättning af K. KammarColl. derå gjorda förhöjningar. Vid denna riksdag, liksom vid föregrde, är motion redan väckt om bildandet af en annan auetoritet, än KammarColl., lill upptagande och afgörande af dylika frågor. Utan att nu inlåta mig i bedömmandet af delta förslag, får jag, ehvad K.
Efter pröfning af den föreslagna nya afiönings-slaten hafva Rikets Ständer funnit följande dervid vara alt erinra: a) Beträffande försl aflönings-förmånerna för Institutets Professor, har, vid jemförelse med hvad för audre Statens tjenstemän med likartade befattningar ifrågakommit, Rikets Ständer funnit någon tillökning utöfver de af E. K. M:t för bemälde lärare med 3,000 R:dr föreslagna aflöningsbelopp behöflig, hvadan Rikets Ständer, jemte det aflöningen för Professorerne i kliniken för barnsjukdomarne och i pathologisk anatomi blifvit å ordinarie stat uppförd, bestämt lönerne för de 8 Professorerne vid Karolinska Medico-kirurgiska Institutet till 4,000 R:dr för de 4 äldste och till 3,500 R:dr för de 4 yngre; samt dessutom för Anatomi-Professorn, hvars lid mera än de ölriges är upptagen af tjenstegöromål, beviljat ett särskildt årligt arfvode å 500 R:dr, allt R:mt; kommande tillökning för den under lönerna inbegripna spanmål för 3:ne af dessa Professorer alt från och med nu ingångna slatsreglerings-period upphöra. k) I afseende å Läraren för Barnmorske-eleverne förekommer, all denne innehar en särdeles mödosam och maktpåliggande befattning, samt att på hans skicklighet och nit i väsendtlig mån beror, om de barnmorskor, som i landet spridas, ega tillräckliga kunskaper och insigt i yrket, hvadan Rikets Ständer ansett det vara af vigt, att bemälde lärare jemväl erhåller förhöjning i sina nog knappa aflöningsvilkor, och har alltså hans aflöning, nu utgörande 900 R:dr, blifvit, fastställd tili 3,000 R:dr R:mt. Bilt. till R. St. I Afd. 2 Band. Supp/. 6 42 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
St:r uti alldeles enahanda frågor handlade inconseqvent. s B. 4o 58a Stats-U (skottets Varande dessutom inom H. BondeStdndet, till stöd för den för Åkerbo Härad sökta befrielse anfördt, atl a:ne allmänna landsvägar från Hufvudstaden löpa igenom nämnde Harad, hvilkas inbyggare derigenom, vida mer än öfrige delar af Länet, som ej vidkännas någon dagsverksskyldighet, besväras med Fångtransporter, Kronosamt Gästgifveri-skjuts. Och har Prosten Doctor Svedelius föreslagit, att Utskottet måtte åtminstone göra den förändring i sitt förra tillstyrkande, att till K. M:t må i underdrhet öfverlemnas att, om vid anställande undersökning, Åkerbo Härad befinnes i lika predicament som .Snefringe, det då äfven måtte komma i åtnjutande af samma förmån, utan att R. St:rs sammankomst behöfver afvagtas. Hvad sålunda förekommit har Utskottet behörigen öfvervägat, och dervid funnit sig i så måtto böra förändra sin förut yttrade mening, att det i öfverensstämmelse med Doctor Svedelii förslag, tillstyrker: att R. St:r till K. M:t i underd:het öfverlemna att, om efter skedd vederbörlig undersökning, Åkerbo Härad finnes skäligen böra komma i åtnjutande af den sökta befrielsen från dagsverksskyldigheten till Kongsöhrs Kungsgård, K. M:t må, mot den nu utgående så kallade dagsverkstunnans indragning till Kronan, tilldela Häradet en sådan lättnad.
Har hon då inga pligter mot sin mor, ingen kärlek Hon vill kunna stå till svars inför sig själf. FRU GERMAN. sanningarna sådana, eller förvända ni dem? Kan man svars för inför andra? Det där är ord, Gustaf, stora ord. Äro de nya stå till svars inför sig själf för hvad man inte kan stå till WOLFF. seger, som tants sorg inte låter tant fatta. FRU GERMAN, ser på honom. Det är ett stort och modigt offer hon gör, en viljans Du älskar henne, Gustaf. WOLFF. Ja. FRU GERMAN. Och du låter henne gå? WOLFF. Jag ville också visa tant, att jag kan offra något. FRU GERMAN. också älskade dig. Visa... visa... Ja, jag ser Jag trodde att hon ANDRA AKTEN WOLFF. Hon gör det... men hon bad mig få gå. Paus. Fru German ser på honom. FRU GERMAN. svallande styrka, när lifvets stora sorger komma, pestbölderna, som bränna bort förhoppningarna och göra viljan till ett ömt sår. WOLFF. Barn, måtte ni ha något kvar af denna unga, öfver Lifvets stora sorger? Hvad är då detta? FRU GERMAN, ler och lägger handen på hans axel. vägen till hafvet... Poet! Det är dammarna som vårfloden bryter på WOLFF. vi göra? Tror tant inte, att något godt och stort fins i det FRU GERMAN. fruktar jag... (Paus.) Vet du, hvad som menas med bravour? WOLFF. Åhjo, det tror jag nog... men mycket annat också, Tant? ÅTTONDE SCENEN DE FÖRRA. PASTORN PASTORN, kommer från vänster. God middag, fru German. VÄRFLOD FRU GERMAN. bekanta? Herr Wolff... God middag PASTORN. Jag vet inte om herrarna äro PASTORN. Jag tror... i Upsala... WOLFF. Ja... PASTORN. Fru German ser ledsen ut? FRU GERMAN.
Vi äro ännu icke komna derhän, att spanmålshandlare förvärfvat sig dessa kapi t al er, utan de expediera endast erhållna ordres, hvilket måhända är bättre än hvad, som i England skett, der spanmålshandel drifvits i stort, nemi. att många blifvit bragta till undergång, hvilket vi, i saknad af kapitaler, kunna undvika. Jag förnyar min anhållan om afslag å betänk. Hr Ribbing: Erkännande riktigheten af Gr. Lagerbjelkes skäl för en friare spanmålshandel, kan jag likväl icke biträda Ulsk:s förslag i denna §. Hrrme torde påminna sig huru det förhöll sig med det exempel, som nyligen blifvit åheropadt. Under sistlidet är skedde icke någon nedsättning i tullen, utan det utfärdades ett formligt förbud mot utförsel af spanmål. Konungen, så vidt på Honom ankommer, vill troligen gå Ständernas önskningar till mötes, och Ständerne böra, under denna förutsättning, vara noggranna i sina önskningar och, om de varit det mera sisth riksdag, hade nedsättning af införseltull på spanmål kunnat ske sisth år, och då hade det absoluta förbudet mot utförsel icke varit behöfligt. Sä var åtminstone öfvertygelsen i lands 29* - 452 Den 5 Juni e. m. orten, och pä grund af hvad jag nu anfört, yrkar jag att förslaget till den underd. skrifvelsen måtte förkastas. Hr Wästfelt: Jag förenar mig med Gr. Lagerbjelke till alla delar. Jag kan icke godkänna Hr von Hohenhausens yttrande, att spanmålshandeln icke heror af tullen, ty det är en gifven sak att, om man äger aldrig så stora kapitaler eller stora magasiuer och förlager, så kan man icke skydda sig emot förlust, om tullförändringar inträffa den ena dagen efter den andra. Om jag inlåter mig i en spekulation och uppgör mina beräkningar efter den tull, som förefanns då jag uppgjorde spekulationen, men införseltullen sedermera nedsättes och landet öfverhopas af utländsk spanmål, skall en förlust derigenom ovilkorligen drabba spekulanten. Hvad åter angår sisth års händelser, så beklagar jag, att förbud mot utförsel stadgades.
I anledning häraf, och med afseende på sannolikheten att nämnda jernväg i en framtid komme att knytas till det nät af andra jernvägar, vare sig Statens eller enskilda, som äro föreslagna eller påtänkta, — i hvilket fall man nödgades medgifva lämpligheten af att denna bibana erhölle samma spårvidd som de redan anlagda, — hade det ursprungligen beräknade kostnadsbeloppet för ifrågavarande jernväg, hvars spårvidd förut var föreslagen till allenast fyra fot, befunnits otillräckligt, utan komme anläggningen af denna jernväg, enligt till Stats-Utskottet ingifna handlingar, att kosta 2,650,000 R:dr. Deremot lemnades nu åsido planen att genom de dyrbara kanaler och slussar, som skulle erfordras mellan Åsa-, Helgaoch Bergunda-sjöarne samt mellan den sednare och Salen, möjliggöra en segelled mellan dessa med flera mindre vattendrag; utan inskränkte sig förslaget till att från Brosjön, medelst en så kallad bestämmande sluss, bereda segelled till Asnen och medelst kanaloch slussbyggnader samt med begagnande i öfrigt af redan befintliga vattendrag till enahanda ändamål förbinda Åsnen med Salen, vid hvars norra ända denna kommunikationsled skulle anknyta sig till Statens jernvägar, utgörande längden af denna vattenväg omkring 4^ mil; och minskades härigenom den för kanalarbeten å förstnämnda kommunikationslinie beräknade kostnaden från 1,050,000 R:dr till allenast 214,000 R:dr. För vinnande af det nu omförmälda ändamålet hade staden Carlshamn anslagit ett belopp af 500,000 R:dr: och hvad som derutöfver erfordrades, i händelse statsbidrag efter enahanda grunder, som tillförene, erhölles, egde man numera visshet att kunna anskaffa genom aktieteckning.
E n kolossal amerikansk flagga utvecklar sina stjärnströdda flikar från inusikliiktaren, de elektriska båglamporna, välbehöfliga för att skingra den dystra novemberdageris gråstanining, kasta sitt bländande, inlinskensliknailde skiininer öfver konstutstallningens skatter, öfver de präktiga tygsorterna, de nationella vafnadernas brokiga inönster, broderiernas färgprakt, belyser denna inångfald af förem&amp;l, utförda af idoga Iiänder och sända frkn alla delar af landet för att vittna oin den svenska kvinnans flit, intelligens och företagsainliet. Det är en fest i ordets sannaste betydelse, till livilken Sveriges kvinnor inbjuder allmänheten, en sann demokratisk fest, dar m-betets u d d e icke afbeterskans stiillning betiugar hedersplatsen. Och publiken underlåter ej att infinna sig. Under de tv&amp; dagar utstallningen varar, fylles Stora Börssalen af intresserade och bea ii id ra il de skaror. J a, de besökancles uppmiirksamliet koncentreras kanske alltför mycket kring de utställda föreinålen, för att agna nödig uppmiirksainliet åt försäljningsborden, ehuru deras innehåll under basarens lopp så sinåningom tömmes. Först i den ined frii Bobergs präktiga inålade gobeliner dekorerade Lilla Börssalen, en buffet som i elegans och konstnärlig utsmyckning söker sin like, tyckes publiken komina i den vanliga bazarstainningen. Har så val som i lotteririmniet och den sinakfiillt dekorerade biitiken för vildt, grönsaker och andra föremhl af rent inaterielt syfte, påminner inan sig, att inan ej blott ar kommen att se och njiita, utan afven att l a m a sin gard åt ett allinaiinyttigt, sannt fosterländskt företag. ' På grund af de många förfrågningar om trädg&amp;rdsskolan .vid Norrviken, som tid efter annan ingå, och i enlighet med en af nhgra bland Predrika-Bremer-Förbundets styrelsemedlemmar uttalad önskan, tager jag härined åter till orda för att lämna Dagnys läsare några korta notiser.
Tx krotocollo k. bietirel, t Utskottets Secreterare. Hans Excellence Herr Grefwe K, uut k hemstälde om icke Ridderskapet och Adcln fful, le 454 Den 14 September. le behaga genast detta mäl afgöra, emedan dek, säsom innehällande tilstyrkande om tillätclfe att brinna Bräntvin frän d. i nästkommande Octobcr, hwilken nu snart inträffade, synteS päkalla ett skyndsamt beslut. Herr Grefwen och L a n d t - M a rskalken gjorde derefter proposition pä Utskottets gifna tilstyrkande, hwilken Bifölls: och skulle Protocolls-Utdrag dcröfwer genast till de öfrige respective Ständcn expedieras. Föredrogs ä npo Stats-Utskottets Protocolls» Utdrag af den 9 September, som den 11 dennes blifvit lagdt pä bordet, och innehällande Utskottets yttrande öfwer de anmärkningar som blifwit gjorde trid dest Protocolls-Utdrag af den 14 Augusti, rörande lefwerantörers förnöjande och uptagande af bokförda Län, Dti dek upsatka ProtocoMUtdraget rörande terminen för Bränwins-bränningens fortfarande ffulle justeras, yttrade sig Herr d^orstenstolps, ^nclsrs, dek han i Economie-Utskottets Betänkande sökt, men icke funnit nägon termin föreslagen för BiänwinS-bränningen ! de större Städerne, säsom Stockholm, Götheborg och Carlscrona; och hcmstälde om ej äfwcn de borde, emot afgiftcns erläggande, frän den 1 Oktober fä med bränningen fortfara. Hank
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande N:o 52, i anledning af väckta motioner om dels afskafTande af vadepenningar och revisions-skilling, dels utsträckning af tiden för anmälande af missnöje emot Hofrätts dom och utslag; och dels förändring i lagens stadgande om rättegångs-kostnad. S. D. Föredrogos ånyo och hiföllos Stats^-Utskotlets nedanstående Memorialer och Utlåtanden, nemligen: Bill till /{. St. N:o 323, ined förslag till stadganden i reglementet för Riksgälds-kontoret, angående derstädes innestående, vid föregångna riksdagar beviljade, låneoch anslagssummor; N:o 324, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente rörande de under innevarande riksdag till utgående från detta verk anvisade stats-utgifter; N:o 325, angående kostnaderna för tryckningen af Riks-ståndens protokoller samt utdelningen af dessa protokoller och dertill hörande bihang; N:o 326, i anledning af väckt fråga om föreskrifter i afseende på framtida underhållet af sådane kanaler, hamnbyggnader, vatten-aftappningar och andra dylika arbeten, som med bidrag af statsmedel blifvit utförda; och N:o 327, i anledning af väckt motion, angående bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch jordeganderätt till de så kallade kyrkohemmanen i Halland. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorialer: N:o 328, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 294; N:o 329, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 295; och N:o 330, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtande N:o 296. S. D.
— En oduglig tjenarepersonal blir häraf följden i ett fall. äfven som en stor hop lättingar och lösdrifvare i ett annat fall, hvilka sednare befolka korrektionshusen. — Jag vågar tro, att den ökade kostnad, som genom de högre Folkskolornas här föreslagna utveckling skulle upkomma, skulle gifva anledning till förminskning af kostnaderna för korrektions-inrättningarnes underhåll. — Lärareplatserne vid de lägre slöjdskolorna kunde, hvad de manliga slöjderna vidkommer, lätt besättas med utexaminerade elever från de i vårt land inrättade teckniska skolorna. Afven denna motion begärdes på bordet. Vid härefter skedd föredragning af de under dagens plenum öfverlemnade K. M:s Nåd. Proposir och Skrifvelser till R. St:r. remitterades till StalsUlsk;l: K. M:s Nåd. Propos. till R. St:t' om användande af en del af de till fångars vård och underhåll anslagne medel för nödiga nybyggnader vid fästningsfängelset i Landskrona; och K. M:s Nåd. Skrifvelse till R. St:r i ani. af vidtagne åtgärder för Arméens härvarande utredningsförråds skyddande mot eldsfara; lades lill handling arne: K. M:s Nåd. Skrifvelse till R. St:r om förordnande af en StatsRådsLedamot i afs. på handläggningen af vissa i Riksd.Ordms 36 och 42 §§ omförmälda Riksdagsärender i afs. hvarå jemväl beslöts, att vederb:de Utsk. skulle, genom Utdr. af prot:t, meddelas underrättelse om denna Nåd.