Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hyser den största vörd - Den 3 April f. ni. vördnad och aktning för det presterliga kallet och anser äfven att desse Herrans tjenare nog äga här i tiden så väl en vidsträckt sora ansvarsfull tillräcklig sysselsättning, om de med ett heligt nit och allvar troget ville bearbeta och sköta sin, sig om händer här anförtrodda vingård, för alt bereda densammas svaga grenar delaktighet af den sanna afsigten, att en gång varda inympade i det gudomliga vinträdet; lyckligt då, om dess bemödanden nu varit af den natur, att de, genom den store vingårdsmannens krall, förmått framalstra en god och mogen frukt. Fullgjorda pl ig ter lemna redan här en skön och tillfredsställande belöning, ett godt samvetes vittnesbörd. Mätte pliglen alltid välsignelserikt leda dessa trogna Herrans tjenare på den rälta och sanna vägen! Jag linner ingalunda skäl föranleda, att med en ljum liknöjdhet vårda vår egen och befrämja en främmande lära, hvilken är af en så betänklig, farlig och ingripande natur som metodismens synes vara. Efter min tanke är en sekt desto farligare för statskyrkan, ju ”närmare den står i bekännelsen,” då derjemte sådana omständigheter både i lärosätt och andra inrättningar yppa sig, hvarigenom den i betydlig mån skiljer sig från densamma. Den enfaldige förledes derigenom lättare till att tro, det ingen skilnad äger rum, hvarigenom den falska andligheten insupes och smittar, utan att verkningarne deraf straxt låta förnimma sig. Detta bekräftas af de nyaste tilldragelserna i England, sektens hemland. Ja, i betraktande af den värma, som i allmänhet utmärker denna sekt och det nit, som särskildt lifvar dess nuvar. anförare härstädes, och den med jesuitisk list mycken likhet ägande klokhet, hvaraf han ledes, vågar jag påstå, att ingen sekt någonsin varit så vådlig för Svenska nationalkyrkan, som den metodisliska. Detta skall kanske anjes som öfverdrift, men uttrycket må stå för motionärens och talarens räkning. Af det närvarande kan med någorlunda sannolikhet slutas lill det tillkommande; och framti-: den skall visa, hvad man nu ej vilt tro, om jag spått rätt.
Preste-Ständets LedambkerS »ägnar. Ledamöter»ägnar. Stiernstedt» 01ok Ljurbäck. Pö Den 22 September» 777 Pä Högtär. Borgare-Stan, Pä H^derw. Bonde-StändetsLcdamötcrs wägnar. dets Ledamöters wägnar. k. t!. Lröeveiimuk!. ?etei farnström. Iokl-Iolm barg ton. Uplästes följande: Riksens Högloft. Ständers Lag-UtffottBctäukanbc i anledning af Herr Hä-> rabs.Höfdingen VVeiösnKjelms till Högloft. Ridderskaprt och Adeln ingifna och derifrän till Utskottet remitterade Memorial, angäende L.a» gens rätta förstånd i IX Cap. i § Ärfda Balken. Vä ett Bo efter en afliden skall skiftaemellan Borgenärer, rfterlefwande Maka, Lestamcnts-hafware och arfwingar; mäste tvid utredningen iackttagaS, at det gods som androm tillhörer, och de in naturs, bbpäterfä, först afssiljas: att om nägondera Makan, före Äiktenskapek haft nägon gäld, urskiljcS, om mbjcliget är, hwad Han eller Hon förut ägde, för at med sädan egendom afliqvidera samma gäld: at i mohn af hela lösöre-egendomens belopp bestämmes och afsätteS den rfterlefwande Makans fördel; att ifrän hwarderas odalgods afskiljes ben egendom, hwari bägge Makarne efter Lag eller ägtenskaps-förord äga gifto-rätt, och deraf afsättrs, htvad som kan ätgä, dels till gälvandr af främmands Prrsonrrs fordringar t samfält 773 Den 22 September.
Man beböfver i sanning icke hafva mycket deltagit i behandling af allmänna ärenden, för att inse behofvet af, att en gräns sättes för det onda jag omtalat. Exempel gifvas på sådana Män och Fader, de der med en dryg förtjenst använda största delen deraf på krogar och Jemna blott en ringa del till hustrun för inköp af alla, ofta en talrik familles behof. Då ett sådant förhållande icke längre bör kunna fördragas, i anseende till medlens otillräcklighet folden beklagansvärda hustrun och barnen, få de understundom uppbära utbrotten af den berusade mannens vrede genom bugg och slag, ända till lyten. Följden af alltsammans blifver den, att innan denne olycklige ännu hinner att genom sin oordentliga lefnad förkorta sitt lif och lemna samhället en enka med en tråss faderlösa, i nöd och elände, allmän fattigvård nödgas antaga sig den arma modren och barnen, på det de icke alldeles skola förgås. Nu frågar jag: hvilka åtgärder kan man efter närvarande författningar vidtaga för alt hejda denne vanartige ? Slå honom i plikt, — Bil. t. Lags. Allm. Besv. o. Oec. TJtsk. Ull. N.o5i. 7 clet är att göra det onda ännu värre; ty vanligen är det dea olyckliga hustrun, som får betala densamma, om hon icke vill se resten af sina smulor inom huset förskingrade. Det vore bättre, att plikt i thy fall icke egde rum, utan i det ställe lämpliga kropps-straff inom hus; visserligen hade jag haft skäl att fästa mig vid det mera straffvärdiga uti förhållandet mot maka och harn, men detta hade förutsatt nödvändigheten att intränga i helgden af den husliga kretsen, den Lagstiftningen i möjligaste måtto hör skydda, emedan högre hevekelsegrunder till rättelse deri, till en början, höra användas. Jag har likväl hoppats, att ändamålet, äfven i denna del, betydligen skulle vinnas till rättelse, om mannen icke onäpst kunde genom sin liderlighet ådraga Samhället kostnader för dess anhörigas underhåll, och jag har derföre fästat uppmärksamhet vid ämnet.
Vrot. 1847 1848. 5 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 1 2 Bevillning s—Utskottets Utlåtande, N:o 27. tullbevillningen och de stadganden, som med sjelfva tulltaxan ega sammanhang, icke må, i afvaktan på Bonde-ståndets blifvande beslut, angående förbudsbestämmelserna, ytterligare lemnäs hvilande, tror Utskottet sig, ehvad nämnde frågor utgjort föremål för Ståndens definitiva beslut, eller endast blifvit till Utskottet återremitterade, böra desamma, i den ordning betänkandet N:o 13 och memorialet N:o 23 föranleda , här till handläggning i ett sammanhang upptaga. Hvad sålunda först angår frågan om beloppet af tullvärdet å hvarje i taxan förekommande artikel, derå lullvärde bör utsättas, så hafva Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden gillat Utskottets yttranden i memorialet N:o 23 sid. 5 och 6, så väl att förslaget om tullvärdes-kolumnens bibehållande måste anses vara af Rikets Ständer godkändt, sorn ock att vid 3 Stånds beslut om ett tullvärde bör förblifva och alt, der 2 Stånd bibehållit gällande tullvärden, men de öfriga Stånden fattat derifrån skiljaktiga beslut, samma tullvärden böra förblifva oförändrade, utom i de fall, der förändrad indelning af rubrikerna nödvändigt påkallar andra värdesbestämmelser, och har Borgare-ståndet äfven ansett de 3 öfriga Ståndens beslut om tullvärdes-kolumnens bibehållande böra lända till efterrättelse, samt godkänt föreslagna grunderna för tullvärdenas bestämmande, men, hvad angick sjelfva saken, lagt ifrågavarande punkt af memorialet, med ogillande, till handlingarne.
N:o 33. i anledning af väckt motion, alt Leckö slolt och Kungsgård måtte såsom Lustslott ställas lill Hans Maj:t Konungens disposition. II. B. 243, 288. A. 289. N:o 34. i anledning af väckt motion, angående befrielse för en del hemmansegare på Gottland från skyldigheten att leverera ved till den så kallade Krono-kalkugnen i Wisby. II. B. 243. A. 289. N:o 35. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition rörande den till skolorna i åtskilliga städer inom Lunds stift utgående Helgonskyld. II. B. 301, 310. A. 318. E. 628. U. 703. A. 714. — N:o 36. i anledning af väckta motioner om anslagjör bildande af arbetsoch straff-colonier. II. B. 301, 318. A. 320. lil. U. 73. A. 84. — N:o 37. angående beräkningen af Statsverkets inkomster. IV. U. 5. A. 52. IX. E. 600. — N:o 37. Litt. A. i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående nedsättning uti den af Stora Kopparbergs bergslag utgående kopparränta från livart 10:de till hvart 30:de Sk®1 af tillverkningen, samt upphörande af allmogens inom åtskilliga socknar af Stora Kopparbergs län skyldighet ali in natura till bergslaget leverera sina hemmansränteoch mantalseller qvarnlulIs-kol. II. B. 398, 458, 536. A. 554. E. 9. 17 ( 13 ) Slals-Utskottels Memorial, Beiänkanden och Utlåtanden: — N:o 37. Litt. B. i anledning af väckt motion om upphörande af tionde-afgift ä Alun. II. B. 398, 458. A. 554. — N:o 37. Litt.
Representant nedslående känslan att tro sina åsigter ligga under för pluralitetens eller blifva ett rof för de häftiga, men hittills hvilande partierna; men jag är ej så svag för popularitet, att jag vill söka den på öfvertygelsens bekostnad, och om mitt anförande ej förtjenar afseende, skall ej detta äga något inflytande på min pligt att, såsom medlem af BancoUtskottet, med min röst understödja hvarje förslag till betryggandet af en lag, emot hvars orättvisor och följder jag på förhand reserverat mig_ Frih. Boye, Ludv., anhöll att Frih. Kantzous och Hr Nordenanckars anföranden måtte få hvila på bordet. Hr von Heyne, Georg, förenade sig med Frih. Boye. Frih. von Strokirch, Joli. Herrman, hade inlemna! följande: Det är ett problem, som ännu ej kunnat nöjaktigt redas, fastän det till sin grund af alla är medgifvet, huruledes den betryckta ställning, hvaruti jordbrukaren i allmänhet sig befinner, skall kunna förändras till upphjelp. Det är visserligen en klar sak, att genom föreslagna åtgärder med brännvinsbränningen, hvarmed säkerligen blifver följaktigt, att brännvinets ökade dyrhet förminskar consumtionen och således förhindrar jordbrukaren att på dettas åtkomst och förtäring använda delar af sina inkom - iS4 Deli 17 Februarii f. m. ster utaf jorden, skall jordbrukarens, synnerligast bland Allmogen, ställning blifva betydligen bättre; men i alla fall qvarstå de högst tryckande grundräntor, hvarmed jorden är besvärad. Då man åskådar den begärlighet, roed hvilken utländska drycker af vin, arrac, rimm med mycket mera dylikt, förtäras, hänföres man lätteligen till den tankan, att dessa dryckers njutare — en fördel, om det så må kallas, hvilken jordbrukare i allmänhet ej mägta sig bereda — skulle härför gerna vilja skatta till Staten med det lumpna belopp eller värdet af en half bouteille vin för hela året, — kanske för mången j§?:del af ett helt års njutning i detta afseende.
Ståndet anhålla, att, ifrån och med d. 28:de i denna månad, få nedlägga min befattning, såsom ledamot af BankoUtsk., och såsom Bänkman i 12:te Bänkmans-afdelmn, samt alt vid min Riksdagsmanna-rått (å varda bibehållen. R. o. Ad. leinnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med lillkännagifvande, att Hr Mannerskantz, Carl Axel, såsom ledamot af BankoUtsk., begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet, från d. 26 dennes, anmodade Hrr Elektorer, alt vid deras nä sta sammanträde utse en ledamot i BankoUtsk., efter Hr Aminoff, samt en ledamot, att inträda i samina Ulsk., under den Hr Mannerskantz beviljade ledighet. Uplästes ett af Gr. Oxenstjerna, Axel Gabr., inlemnadt sålydande Mern.: Hindrad af mina tjensteåligganden, nödgas jag afsäga mig det förtroende, att vara ledamot af Höglofl. Bevillo:s.Utsk.. hvarmed Höglofl. R. o. Ad. hedrat mig, och får vördsamt anhålla, att det oaktadt, varda vid min Riksdagsmanna-rätt bibehållen. Efter härtill af R. o. Ad. lemnadl bifall, hlefvo Hrr Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodade, alt utse en ledamot i BevillmsUtsk. efter Gr. Oxenstjerna. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde, från Utsk:n inkomne Ullåt:n och Betänkm, nemi. från StatsUtskottet:
I följd af hvad Rikets Ständer sålunda i underdånighet begärt, förordnade, Kongl. Maj:t Landshöfdingen i Länet samt Majoren och Riddaren af Kongl. Maj:ts WasaOrden C. P. Hällström och Bergshauptmannen J. H. af Forsselles„ att verkställa en undersökning i detta ämne, hvarvid de egde att, efter å stället vunnen kännedom, samt inhemtade nödiga underrättelser och upplysningar om alla de förhållanden, som på frågan hade inflytande, i allmänhet taga i, öfvervägande och sig yttra om de anstalter, som för Bergshandteringens upplijelpande i Norrbottens Län, med hänsigt förnämligast å Luleå Lappmark, för närvarande lämpligen borde förordnas, samt så - 16 Kongl. Maj;ls Nådiga Propos. K.-o 33. ledes jemväl iagttaga och fullgöra allt hvad Rikets Ständer i ofvan intagna puncter, såsom hufvudsakligt föremål för undersökningen framställt. Sedan denna förrättning, hvarvid äfven Bergmästaren i orten hiträdt, under loppet af Julii och Augusti månader 1825 för sig gått, hafva Comiterade med deras underdåniga Betänkande och Förslag i anledning deraf till Kongl. Maj:t inkommit; hvarefter Bergs-Collegium, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, underdånigt Utlåtande deröfver afgifvit; och varda nu, på grund af hvad Rikets Ständer i ofvanberörda måtto i underdånighet yttrat, dessa handlingar härmed genom Stats-Utskottet till Rikets Ständer öfvcrlemnade. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stals-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen. Dalum ut supra. CARL johan; M. G. Danckwardt. Utdrag Bil. till /€ M. Nådiga Propos. jy.-o 33. Utdrag af Prolocollet öfver KammarÄrenden , hållet inför Hans Maj:t Konungen, uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 26 November 1828.
Till arfvode så väl åt dessa, å 12 R:dr per man, och åt 6 båtsmans signalistkorporaler å 25 II: dr per man, erfodrades åt de forre 480: — och åt de sednare 150: — 630: äfvensom till en Musik-Direktör, som hade ledningen af det hela sig anförtrodd, behöfdes 333: 16. — eller tillsammans 2,725: 36. — R:dr; hvilket belopp Kongl. Maj:t äskat mätte varda af Rikets Ständer anvisadt. Då antagandet af en Musik-Direktör på stat och bildandet af en talrikare Musikkorps synes vara af mindre väsendtligt behof för flottans tjenstbarhet, anser Utskottet sig böra afstyrka Rikets Ständer att bevilja det anslag Kongl. Maj:t till ifrågavarande föremål äskat. 8:o Då Amiralitets Krigsmans-Kassans tillgångar för pensionerande af flottans befäl och underbefäl vid afgång ur tjensten, vore så anlitade, att någon pension till redan varande expektanter och än vidare afgående icke på längre tid kunde lemnäs, under det flottans officersrulla upptoge ett betydligt antal af äldre, otjenstbara, officerare, hvilka således, urståndsätta att lemna tjensten, af brist pä tillgång för sitt uppehälle, måste hämta detta, till statens’ och tjenstens stora skada från de medel som äro beräknade till underhåll af ett fullt verksamt befäl, samt härtill komme, att Rikets Ständer redan vid ett föregående likartadt fall, funnit nödigt afhjelpa deraf uppkommande olägenheter, genom anvisande af medel till en extra och expektans-stat, hvars belopp per medium årligen intill närvarande tid belastat staten med en summa af 33,452 R:dr och 82 T:r spannmål in natura, men på hvilken, då anslagen i man af afgång minskades, nu återstode endast 9,393 R:dr; så har Kongl.
Ett och annat gammalt finner ui där nog, men läser det med odeladt nöje äter och åter om; mycket nytt finner ni ook — allt lika öfverdådigt uppfriskande som det gamla. Lektor N. P. ödman, själf en uppburen mästare i det vettiga skämtets konst, har vid sina offentliga aftonunderhållningar här och hvar i landet för talrika skaror af åhörare under ymnigaste bifall uppläst åtskilliga af Snorres dikter. Han har nu också försett hennes bok med ett spirituelt förord, som ej förringar dess i sig själf fullgoda värde. » Bitar af Snorre » — så lyder den anspråkslösa titelbladsrubriken — komma nog ej länge att behöfva trängas bland trafvarne på boklådsdisken. Sådana toner ha en egen förmåga att gå långt och vida omkring, ty de finna genljud hos oss alla i det bästa inom oss. Men hon har ingen hemgift. D e g i n g o. s. v. Men, nej, det kunde mamma Durand icke. En trasig spetskjol o c h e n af Pauls utnötta sammetsblusar v o r o oskickligt virade omkring barnet. » M a d o n n a Suzon, » sade han och kysste ömt hustruns bleka kinder. 165 Fru Berthe o c h fröken Melanie hade icke på länge besökt Severins. Stackars Paul! A r m a Cherie! » frå- gade Melanie Paul. Intermezzo. Efter Swinburne. Qtn morgon i maj som grönast, på mark utaf daggen våt, vi möttes, där allt stod skönast, och våren var glad däråt. Bet var som om luften längtat att taga din anda mot, det var som om gräset trängtat att böja sig för din fot. Du nalkades, sol bakom dig förvandlade grönt till guld, och blommorna logo om dig af fröjd att du var så huld. Vid stammar, som smärta böjde sin krona mot strömmen ömt, bland * spirande grönt du dröjde, som om du med våren drömt. Kanhända din blick sig fäste vid grenarnes blomstersnö, kanhända ett fågelnäste dig kom att en stund förströ. 1 Men mjukaste fot ej rörde sig mer ifrån daggvåt stig, och rakt som ett finger förde en stråle sitt ljus på dig.
På senare tider har detta förståndiga brukningssätt också börjat, alt på ett och annat ställe antagas af allmogen. 16 På Possessionalernas egendomar äro korna vanligen utarrenderade till en så kallad Deja, sorn, mot det alt hon erhåller tillräckligt foder och bete lill kreaturen, ombesörjer deras skötsel och för hvarje ko erlägger en viss afgift, oftast bestämd i smör och ost, stundom äfven i penningar. I förra fallet uppgår afgiften merendels till 2 LU. smör och 1 å 2 LU. ost, i det senare tilt 20 å 25 R:dr Riksgäldssedlar för hvarje ko. Prisen på ladugårdsafkastningarne kunna öfver hufvud laget beräknas till följande: 1 LU. Smör Banco R:dr 5: 1 d:o bättre ost 3: 16. — 1 d:o sämre d:o 2: io. s. 1 Kanna söt mjölk i Städerne — 5. 4. 1 d:o cl:o på Landet — 4. — 1 slagtfet Oxe om 12 qvarter 45 ä 50: Vidfogade tabell för landet upptager antalet på undei hällne kreatur. I afseende derpå får Landshöfdinge-Embelet åberopa hvad Landshöfdinge-EmLelet redan tillförene anmärkt, angående svårigheten eller omöjligheten att åstadkomma dylika uppgifter för ett helt Län, fullkomligt tillförlitlige. Med den kännedom Landshöfdinge-Embelet äger om boskapsskötselns tillstånd inom Länets olika trakter, anser Landshöfdinge-Embelet dock dessa uppgifter vara i det närmaste riktiga. För jemförelsens skull får LaudshöfdingeEmbetet här nedanför intaga en förteckning öfver antalet af de under nu ifrågavarande och nästförutgångne qvinqvennier, här i Länet undei hällne kreatur: Åren Åren t 1827—1831. 1832—1836. Om kreaturens nu varande antal fördelas på Länets 3365 hemman, så visar det sig, att på hvart och ett af dem underhållas 6i st. Hästar, 7 st.
Jag anser derföre för Riksens Ständers ovilkorliga pligt mot hemmavarande Medborgare och mot Efterkommande, att, dåde meddela Kongl. Majit sina beslut i afseende på allmänna Penninge-rörelsen och Mynt-värdets upprätthållande, dc ock i underdånighet hos Kongl. Maj-.t bönfalla, det Kongl. Maj:t täcktes ju förr dess hälldre undanrödja de hinder för idoghetskrafternas fria begagnande, som ligga uti kraftägande inskränkande Författningar, så vidt deras häfvande af Kongl. Majit beror; samt att Den 75 April. Kongl. Majit täcktes till nästa Riksdag låta utalbeta Förslag till häfvandet af sådana, vissa Corporationer och Stånd tilldelade Privilegier, sorn äro hinderlige för Näringsfriheten, men ej utan deras begifvande kunna återkallas. Inför en Konung, hvilken sorn Gustaf Wasa öppnat en ny tid tor Svenska Folket, torde Rikets Ständer äfven konna neHlägga den bön, det täcktes Kongl. Majit lata författa och sig föreläggas ful lat in liga Tafieauer öfver de Utlagor af sa mänga oli>s.a naturer och till så manga olika föremal, son Svenska Folket nu urgör; då Riksens Ständer kunna göra sig förvissade, att i Kongl. Majits eget hjerta finna den Svenska Folkets vän, som lisar hvad som lisas kan och lisas bör. Dessa äro de anmärkningar emot Betänkandet, hvilkas motiverande dea inskränkta tiden medgifvit. Jag har sett föremålet utur den synpunct allena, sorn visar framtidens eiler Statens fordringar vid uppgörandet af ett nytt Systeme för allmänna Penninge-rörelsen. Att förlika deras anspråk, som begära ersättning för förflutna tiders lidanden, med deras, som behöfva hjelp mot den innevarande tidens betryck , är ej möjligt, med mindre icke det finnes försakelse nog hos båda parterne, att, för Fäderneslandets skull, gå halfva vägen hvar. Grefve t/e la Gardie, Jacobi
Ständers pröfning och beslut vördsamt hemställa, om ej i denna fråga kunde beslutas: att då i Sverige tillverkadt bränvin (yller sprit) af minst 12 graders styrka till uti ikes hamn utföres, må afsändaren, såsom ersättning för bränvinsskatten, af Svenska Statsverket erhålla Två skillingar Svenskt B,:co per kanna, när faan piaesterar följande intyg: a) bevis, under edelig förbindelse, af Svensk landtman, sorn betalar hränvinsskatt, att det exporterade bränvinet (eller spriten) är vid hans namngifna egendom tillverkadt; b) bevis af vederbörande Tull-tjensteman, att bränvinet, med en styrka af minst 12 grader, är exporteradt å namngifvet fartyg och till uppgifven utrikes hamn; samt c) bevis af Svensk Consul, eller, derest sådan icke i aflastningsorten skulle finnas, af annan aucloritet å den ort, dit bränvinet är destineradt, att detta verkligen dit ankommit.. Och lärer Kongl. Maj:t, i fall saken af Rikets Höglofl. Ständer bifalles, täckas förordna om de ytterligare controller, sorn af omständigheterna kunna påkallas.” STOCKHOLM, trtciit nos W. F. Dalmar , 1845. Staissamt Allm, Besvoch Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 54. 1 N:o 54. Aok. till Exp. Utsk. den 5 Mavs, kl. 6 e. m. Utlåtande, angående vackt fråga örn sättet för Båtsmans /ortskaffande till och från tjcnstgöringsortcrnc. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottels handläggning lini Hederv. Bonde-Ståndet remitterat en af Riksdagsfullrnägtigen P.
Utskottet biträder den jemväl under discussionen inom Riks-Stånden uttryckte åsigt, att, för ändamålets vinnande, den 6umma, som för upprensning af de trenne elfvarne i Norrbotten kan komma att beviljas, må ställas till Kongl. Majlis disposition gemensamt för dessa upprensningars verkställighet, så att hvad, sorn pröfva* ej böra utgå för det ena företaget, må kunna till de andra begge eller ettdera af dem användas, får Utskottet, med vidblifvande af sitt förra yttrande uti ifrågavarande trenne punkter, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja, för upprensning af Råneå eif 4ooo Rldr, Luleå eif 5ooo Rldr och Piteå eif 6000 R:dr, tillsammans i5,ooo RidrElco, sa*at att, oaktadt sålunda samtlige desse trenne företag företrädesvis blifvit afsedde att understödjas med nu föreslagne Statsbidrag, Kongl. Majit likväl, derest vid ytterligare pröfning af behofvet, en annan fördelning af anslaget skulle pröfvas lämplig, må ega att hvad, som icke anses vara för ettdera af dessa upprensningsarbeten erforderligt, till ett annat af desamma disponera. Sik, till R, St. Trot, 1840 och, 1841, 4 Sami, 1 AJd„ 3 Band, 2 Haji, 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N',0 435, Litt. C, 4:o Utskottets yttrande, angående upprensning af Umeå-eif, liar blifvit lemnadt utan andra anmärkningar, ån som i anledning af Utlåtan.- det i allmänhet förekommit.