Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag 300 Oen 3 Juni f. m. tror då äfven att man i conseqvens dermed bör underlätta införseln af förädlade djur. Jag vill nu emedlertid icke inlåta mig i strid med Hr Printzensköld härom, i synnerhet som jag anser det bästa vara, att man utan diskussion med blott ja och nej beslutar öfver de särskildta punkterna i detta betänk. Hr von Troil, Sam. Gust.: I afseende på det af en värd talare framställda förslag att nedsätta tullen får sådana hästar, sorn inkomma ifrån länder liggande i ett visst väderstreck från Sverige, men deremot bibehålla 1845 års taxas tnllbeslämmelse för dem som inkomma från andra håll, tar jag mig friheten erinra att största delen af de dragare, som för narrande begagnas inom Skäne lill åketbuket, äro ifrån Danmark införskrifne, emedan dertill fordras hästar af en större kroppsbyggnad än som inom landet i allmänhet kunna uppfödas. Jag tror derföre, att man icke bör bestämma någon olika tull i fråga om hästar. För öfrigt förenar jag mig med de Hrr som tillstyrkt bibehållande af 1845 års tulltaxa i detta afseende, egentligen derföre alt om det vore fråga om afl införskrifva ädlare racer, de deri upptagna tullbestämmelserna ej äro för höga. Ar det äter endast fråga om att införskrifva kreatur af sämre beskaffenhet, bör sådant genom höga tullar förhindras. Hr Printzensköld: Till hvad Hr von Troil yttrat till svar å Hr Aminoffs påstående i fråga om ändamålet med den föreslagna tullnedsättningen, anhåller jag att få lägga den aumärkn., att i fall det blir fråga om att införskrifva kreatur till den inhemska racens förbättrande och man gör ansökning om tullfri införsel deraf, sä lärer K. M. icke underlåta att på en sådan ansökning göra det afseende som densamma förljenar. Om jag icke alltför mycket misstager mig hafva de kreatur som för slamholtänderierne blifvit ifrån England införskrifne, fått tullfritt införas. Jag. minnes del dock icke sä säkert alt jag vägar med bestämdhet påstå, alt så är förhållandet. Frih. Toll:
OBS.! A l l m. T e l. Säljes genom H r r Apotekare och Handlande. 0 e g r x. a bar den modejournal, hvaraf en svensk upplaga sedan flere år utgifves under namnet Iduns Modetidning ocb som år för år undantränger alla andra modejournaler. — Iduns Modetidning utgifves i 2 upplagor, båda med 2 n:r i månaden, hvartdera numret innehållande inemot 100 charmanta illustrationer samt åtföljdt af en stor dubbelsidig mönsterbilaga. Med den dyrare upplagan — planschupplagan — som kostar endast 5 kronor pr år, följa dessutom 1 gg i mån. en fin-fln kolor. modeplansch och en förträfflig handarbetstidning. Den billigare upplagan utan dessa båda bilagor kostar blott 3 kronor. I innehåll och pris, jämförda med hvarandra, står denna modetidning absolut o neutrala e, IDUNS (Säsong 1 juni — 15 september.) Prospekt m. m. sändas kostnadsfritt på begäran. (S. T. A. 0 u MODEStrömstads Kafskuranstalt. Köpes hos alla speee / ister i riket. Försäljes i alla väl foumerade deialjnffärer. 1 minut 2 minuter 1 minut 1 minut minut minuter minut minut minut minut K. Garanterad ren t v å l! Välgörande för huden. Alldeles f r i från skadliga beståndsdelar. Oöfverträffad tvätt-, handoch badtvål. Drygare ä n a l l annan Tvätt-tvål. Difteribakterier dödas på OBS.! Reparationer af veloci äfven framdeles a min ve BRAND Tabellen är stödd på i Stockholm anstälda bakteriologiska undersökningar. G. erkändt cycle. Prof ver sändas franko på begäran. R i ett hälft dricksglas vatten gifver det behagligaste, mest uppfriskande och välsmakande men dock starkast antiseptiska munvatten. Koncentrerad p r flaska kr. U t - spädd pr flaska kr. 1: 00. bästa o e h M a s s a g e gifves af medicine kandidat A. Kjellberg, legit. sjukgyran. Prospekt på begä- ran. Adress * Stockholm, Mästersamuelsg. A l l m. (S. T. A.
Således är riksg.-konl:s ställning hvarken vådlig eller förtviflad. Men jag har framlaggt den, sådan som den visar sig d. 1 Jan. detta år, och tror derföre, på sätt Frih. Cederström nämnt, att bankovinsten bör aflemnas vid början af detta år och icke vid slutet. Frih. Cederström: Jag har begärt ordet i anledn. af Hr Bråkenhjelms yttrande rör:de riksg.-kont:s ställning för innevar. är, och får dervid tillkännagifva, att han kan icke mera än jag sjelf vara okunnig derom att med d. 1 Mars är stats-kont. berältigadt att lyfta hela statsbristsumman, om för statens utgifter sådant erfordras. Skulle en sådan händelse inträffa, så är det ganska säkert att kontoret är i stort behof af ifrågavar. medel. Jag medgifver att detta icke varit fallet något enda år hittills och hoppas att det icke heller blir det något följande år; men det är likväl kont:s ovilkorliga förbindelse att kunna fylla ett sådant behof om det inträffar. Om åter den summa som af stats-kont. ifrån riksg:s-kont reqvireras icke på långt när kommer att genast uppgå till statsbristsummans hela belopp, så är det dock ganska säkert att till riksg.-kont. komma under detta år requisitioner, som måste prompt honoreras för statsregleringens diverse behof sedan förra riksdagen till alla förslags-anslagen, hvilka efter dåvar. beräkningar betydligt understego verkliga beloppet. Nu i denna stund, när vi tala derom, är riksg.-kont:s kredit pä banken högst anlitad och kommer att anlitas till öfver hälften. Det är således högst nödvändigt att man är betänkt derpå, att då riksg.-kont:s räntebärende papper icke ännu äro inlösningsbara, man icke sätter kont. i nödvändighet att, för att kunna honorera sina förbindelser, nödgas genast sälja de obligationer, som kont. nu har. För banken, mine Hrr! är detta icke behöfligt. Banko-Utsk. har förklarat, att den för åren 1845, 1846 och 1847 upplupna bankovinst icke är behöflig för bankens konsoliderande. Nåväl!
Då emellertid de ifrågavarande afgifterne för sådant gods, som fatt pä kredit-upplag intagas, i allmänhet blifvit i de nu af Rikets Ständer fastställda tull-salsernc lillagde förut stadgade lull-nfgifler, synes, utan någon synnerlig förlust för stats-verket, det undanlag från de i allmänhet stadgade grunder för förlullning af kredit-upplags-gods kunna medgifvas, alt de från och med nästkommande år inträdande lull-afgilterne tillämpades älven pä sådant gods, som, derförinnan å kredit-upplag intaget, blefve lill förtullning anmäldt; men då ett ovilkorlig! stadgande härom möjligen kunde i något särskildt fall föranleda högre utgift för gods-egaren, än hvartill han, enligt nu gällande föreskrifter, olika för olika släder, vore förbunden, synes det tillika böra löreskrifvas, att den lull-afgift sorn påföres innevarande år intaget kredit-upplags-gods, icke må i något läll öfverstiga hvad enligt nu gällande föreskrifter skolat för samma gods i lull, med lilläggs-afgifler, erläggas. Ilikets Ständer hafva alltså för sin del beslutat, alt, med förtullning under nästkommande år fran kredit-upplag af gods, som inunevarande år blifvit i sådant upplag inlaget, lull—afgiften beräknas efter den nya tull-taxan, likväl med iakttagande deraf, att högre belopp icke må uppbäras, än hvartill tullen, jemte de särskilda iilläggs-afgjfterne, enligt nu gällande bestämmelser, skolat i hvarje särskildt lall uppgå ; anhållande Rikets Ständer underdånigst, att E. K. M:t täcktes om verkställigheten häraf i Nåder meddela erforderliga föreskrifter. Pa salt af E. K. M:l blifvit föreslaget, har nuvarande § 13 erhållit den lydelse, som § 12 i bilagde förslag till taxe-underrältelser ulvisar. Till löljd af den utaf
Näringarna skola genom lånet dessutom nphjeipas och åstadkomma en större produktion, hvaraf en ökad export bör blifva en gifven följd. Men for att Banken skall kunna upfylla dessa sina åligganden, fordras, alt man har det förtroende till Bankens Styrelse att den gör hvari i riess förmåga står för att fullgöra sina skyldigheter. Jag anhåller om bifall till punkten med Frih. Tersmedens amendement. Hr Gripenstedt: En föregrde talare yttrade farhågor derför, att lårie-operalionen skulle vara för Banken farlig eller försvagande, men nian bör likväl ihågkomma, att Banken nu har 22^ millioner Bilr i silfver och att dess utelöpande sedelstock är nu 54^ millioner Rdr, ehuru jag icke förstår, huru den kan vara mera än 52-Jmillioner, emedan sedelstocken icke får öfverstiga metalliska valutan med mera än 30.000.000 Rdr. Sedelstocken är emedlertid f. n. 54^ millioner. Om således ett lån af 12,000,000 Rdr i silfver af Banken uptages, och 12,000,000 Rdr i sedlar utsläppas 381 Den 23 December. i rörelsen, blir den metalliska valutan ökad till 34£ millioner Rdr och utelöpande sedelstocken till 664 millioner IMr. Nu frågar jag hvilket förhållande är förmånligare antingen 224 millioner till 544 millioner eller 34.] millioner till 6O4 millioner. Hvar och en finner således, att Bankens säkerhet, är betydligt större genom uptagandet af det ifrågav:de lånet än den nu är, och att någon skada icke kan Banken tillskyndas. IIr Lefrén: Hr Gripenstedt har framställt ett enkelt nrithmetiskt förhållande. Derom har jag icke talat. Den simpla arithmetiken ligger klar för en hvar. Jag har sagt, att när 3 BOO BOO Rdr i silfver inkomma till Banken, utsläppas derifrån 12,BOB.BOB Rdr i sedlar.
Ständers bHiecir tiony. §4 Den 2 Mars. kions-Utffokt författad innehållande förs stag til Riksens Ständers underdåniga swar ä Kongl. Maj:ts Nädiga Nroposicion af den 6 Sep» tember 1809, rörande förhöjning ä Post-porm för franciuor2n6et af sädane Bref hwilka fortställas öfwer Stralsund til Hamburg och andre Utrikes orter, samt den derjemte wäckke staga, huruwida Kongl. Maj:t, i fall någre förändringar uti Utländske Postförfattninqarne gjorde der nödigt, mä derefter bestämma de Utgifter som borde beralas til Swensta Post-Werke! ersättning för bress ttanguerinZ a Utrikes orter, erindrade sig Ståndet, at, sedan detta mål blifwir i egenstap af Bewillningsstäga handtera!, och Ståndet, enligt brotocoll för den 22 September nästledit ar, icke kunnat för sin del antaga hwad Bewillnings-Utskottet derutinnan föreslagit, Ständer, jemte krotvLolls-Utdrag af den ro derpaföljde Octvber med tillämpning af 71 §. i Regerings-Formen lemna! sine Ucs^eckive MedStänder del af de stal, pä hwilka Ständer sit ogillande af Utskottets yttrande grundat. Ständer ansäg sig i följe häraf, icke kunna emot desi ostvan äberopade beslut och i sakens beskaffade stick, Txpecliricms Utskottets förenämnde förslag godkänna; uran fann sig böra wördsamr och wänligen päminna om det Utlärande öfwer Ständers yrkade ändring i Bewillnings-Utstotttts Betänkande , som Ständer i anledning af RegeringsFormens nysi omförmäldte §., ifrån de ttespeLivs Med-Ständen förwäntar; och stulle detta krototocolls-Utdrag häröfwer utfärdas. Oe su^ra. bix brotOLoIlo ä- bl. k L t LISON.
Om det reglementariska erhåller nodiga rättelser, tillstyrka förenade Utskotten, att Odlings-fonden intill nästa Riksdag ekes med hvad på Fastighets !,ån i Capital-afbetalning ingär, från och meclår 1820. På sådant sätt skulle från och med år 1821, såsom Odlings Lån kunna utgå omkring 250,000 B:d årligen, blott genom circulation af de vid förra Riksdagen anvisade Fastighetsoch OdlingsLåne-Capital, utan nya penningars lifgifvande. 3:0 Edn pä, Expariabla Metaller. Uti ett särskildt Betänkande, i anledning af väckta Motioner, är Förslag uppgjordt till en reglering, sorn hellre, än att långt utsträcka belåningen på den färdiga varan, lämnar omedelbart understöd åt Tillverkaren, medelst ökadt Ceditiv för JernContoret , kvilket kan få uppgå till Sexhundrade Tusen Riksdaler. /[•.o'Lärl till Mannfact.ur Bonden. Grunderiie for denna Lånrörelse blifva ock uti ett sär - Stötsoch Banco-Utskottens Betänkanden. 21 q skildt Betänkande utvecklade. Emedlertid upptages tili (.»leni, i och för Näringarnes understödjande ‘ denna väg, ett nytt biträde af omkring 400,000 ]:l:d. 5to /Juneo Disccnten. Denna liar nu i circnlntion ett Lån-belopp af Sex oc!i En half Millioner. Med en femtedels afbetalning omfattas 1,300,000 Etti på Sex månader eller 2,600,000 R:d ärligen, utom Lånen på allmänna Papper. Härvid synes det ock till nästa Riksdag bura förblifva, likväl med iakttagande af hvad här nedan, rörande Filial Disconternes utredning, förekommer. Banko Utskottet afgifvec dessutom särskildt Betänkande, i afseende på yttet ligarenödige befunne reglementarisk» Stadganden för denna Discont. 6:0 Byggnads Btriidel till Götlin Canal.
Det skulle taga alltför stor del af vårt dagsnummers hårdt anlitade utrymme i anspråk att nämna alla de järnvägsbyggnader, hvilka ha major Adelskölds energi och framstående igeniörsegenskaper att tacka för sin tillkomst. V i vilja endast, utan att ingå i detaljer, med anledning af det märkliga halfsekelsminnet betona, att major A:s lifsgärning gör hans namn förtjänt af att alltid ihågkommas med tacksamhet af nationen. Jämte porträttet meddela vi äfven en afbildning af minnesstenen, som för något år sedan restes vid Illbergs by, på den plats, där spaden först sattes i jorden. På stenens framsida läses under bilden af morgonstjärnan följande inskription: Här nedanför togs första spadtaget på den första svenska järnvägen den 5 maj 1849 kl. 10 f. m. af löjtnant Cl. Adelsköld. CLAES ADOLF ADELSKÖLD. E N STOR M Ä R K E S D A G i vår odlingshistoria var den sistlidne 5 maj, då 50 år förflutit sedan det första spadtaget på rikets första järnvägsanläggning togs af dåvarande löjtnanten Cl. Adelsköld i närheten af Illbergs b y i Värmland. Vi äro öfvertygade, att det af denna anledning skall intressera vår läsekrets att se bilden af » vårt lands förste järnvägsarbetare », så mycket mer som major Cl. Adelsköld genom detta sitt första spadtag i den värmländska jorden kan sägas hafva symboliserat det vä- sentligaste af sin därpå följande stora lifsverksamhet, nämligen vägbrytarens och organisatörens af åtskilliga vårt lands järnvägar. Claes Adolf Adelsköld är född på den vackra Nolhaga herregård vid Alingsås den 7 september 1824 och fyller således i höst 75 år, men SKIZZ FÖR IDUN AF A LDRIG H A D E det då varit annat än slitningar och misstämningar och missförstånd under hela den tid, de varit förlofvade. Det kommo de öfverens om nu, när allt det där var en öfvervunnen ståndpunkt. Och de talade nu om den tiden med det litet skämtsamma öfvermod, som man ofta i lyckans dagar ägnar besvärligt och tråkigt förflutet.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda mern. N:o Den 9 Augusti. 173 293, med förslag till dea afdelning af riksg:s-kont:s reglemente, som handlar om styrelsen och betjeningen vid detta verk. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Jag anhåller att, likasom förut skett vid föredragning af andra afdelningar utaf reglementet för riksg:s-kont., ifrågavar:de betänk, måtte så föredragas Ståndet, alt endast §§:nes nummer uppnämnas, och uppläsning icke sker i annat fall än då någon ledamot anmäler sig lill erhållande af ordet för att framställa anmärkn:r. II r Gr. o. Landtm, hemställde om II. o. Ad. ansåge ifrågavaride förslag till en afdelning af riksg:s-kont:s reglemente höra föredragas på sätt Gr. Lagerbjelke föreslagit. Ropades ja. lista till och med 21:sta §§ lemnades utan anmärkn. Då härefter 22 § förekom lät Hr Gr. o. Landtm, uppläsa det i Utsk:s mern. med afseende på denna § gjorda tillstyrkande, och blef detsamma af R. o. Ad. bifallet, samt lemnades jemväl sjelfva § utan anmärkn. 23:dje t. o. m. 29 §§ lemnades utan anmärkn. Vidare förekom 30 §, och blef dervid det i Utsk:s mern. med afseende på denna § förekommande tillstyrkande uppläst samt af R. o. Ad. bifallet; hvarjemte sjelfva § lemnades ulan anmärkn. 31:sta t. o. m. 50 §§ lemnades utan anmärkn., men i fråga om 51 § yttrade sig Gr. Lagerbjelke: Nummern å den här åberopade § 188 är ett misstag och är hemlad från riksg:s-konls nu gällande reglemente, hvarföre jag anhåller om bifall å §, med uteslutande af dess nummer, som bör af Utsk. rättas. Hr von Troil, Sam. Gust.: Jag instämmer uti Gr.
Revisorerne anse sig derjemte böra anmäla, att, med anledning af Kongl. Statskontorets hemställan, har, på grund af Kongl. Maj:ls nådiga skrifvelse den 6 Maj 1846, en så kallad liggare blifvit upprättad, som omfattar Stats-verkets special-utgiftsslater för år 1849 och följande år intill vidtagandet af nästa statsreglering. Ifrågavarande liggare blef, enligt Kongl. Stats-kontorels hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga anmälan, färdig den 22 sistlidne Maj, och då densamma i någon mån tjenat Revisorerne till väg - Bil. Litt. A. till 1849 urs Revisions-berätlelse, mgående Siats-verbet, sid. 3. För ar 1816. Ordin a rie I n k oms l e r: Ordinarie ränta Afrads-spanmål , , . Tionde-spanmål Tionde-spanmålslösen efter bestämda priser Arrendemedel , .. Silfvertionde, myntarelön och slagskatt - • Kopparränta - Tiondeoell liammarskattsjern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Gernings-ören Bötesmedel Kavalleri-regementernas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-regemeuterna Tillfälliga rotevakansoch mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord Båtsmans-vakans-afgift Krutoch salpeter-försäljningsmedel Kontroll-stämpel-medel Båkoch lotsmedel Ersättningar Observationsmedel . Extra medel och uppbörder Intressemedel Hiks-statcn påräknar. 50,000 10.000 12,000 3,300 S:r 5,089,903 Öfverskott. Extra or d in avie inkom s t o r: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom bevillning: Sjötullsmedel Salu-accis al städerna Postmedel Karta sigillata-medel Bränvins-afgift Restantier Tillkomma:
Juli nästan hela staden blifvit genom vådeld ödelagd, och då läroverket dervid förlorat, utom det för undervisningens behof samt vaktmästarebostad, m. m., inköpta gamla s. k. hospitalshuset, äfven den till undervisning i ritning upplåtna, rymliga gymnastiklokalen, hvarigenom bristen på nödigt utrymme för lärjungarnes undervisning och öfningar måste inom kort tid blifva af en betänklig beskaffenhet, alldenstund nyssnämnda utväg, att genom förhyrda lokaler ersätta denna brist, icke åtminstone på en längre tid vidare står öppen, så anser jag mig pligtig att på detta förhållande fästa Ständernes uppmärksamhet, på det att ifrågavarande betänkliga brist mätte genom deras benägna åtgärd med det snaraste blifva afhulpen. Nyssnämnda af bemälda brand skonade läroverkshus är till rymmande af det under vanliga förhållanden inskrifna lärjungeantalet icke blott, såsom det redan en längre tid visat sig, otillräckligt, utan äfven, i dess närvarande skick, för sitt ändamål rent af otjenligt, enär ungefär halfva antalet af de deruti befintliga rummen äro till undervisningslokaler alldeles odugliga. Samma hus, som under åren 1754— 1759 uppfördes med väggar af mer än en alns tjocka gråstensrr.urar, är nu öfver hundrade år gammalt.. Af dess åtta, i nedre våningen belägna rum voro endast fem ursprungligen bestämda till undervisningsrum, nemligen ett till gymnasii auditorium och fyra till läsrum för skolan. Af de öfriga tre voro tvä ämnade till boningsrum åt vaktmästaren och det tredje, till kök åt observatorn. Emellertid hafva med anledning af det alltmer vexande antalet af lärjungar samt på grund af förändringar i undervisningsväsendet., som gjort större utrymme nödvändigt, alla dessa rum, utom ett, som befunnits i berörda hänseende obrukbart, vid undervisningen måst användas, och måste det. äfven ske framgent så länge nöden tvingar; men säkert är, att otjenligare undervisnings-lokaler än nämnda kök och tvänne vaktmästarerum näppeligen torde vid något af rikets läroverk kunna uppvisas.
I afseende pä minuthandeln i Stockholm, hafva Borgerskapets Äldste, angående frågan, huruvida denna handel, under nu ifrågavarande tidrymd, kan anses hafva sjunkit eller förkofrats, uppgifvit, att minuthandeln ingalunda sjunkit, utan snarare förkofrats, likväl med anmärkning, att den utvidgade täflan, som uppstått sedan handels-separationen upphört och burskap vinnes utan någon föreskrifven lärooch tjenstetid samt strängare pröfning, haft till följd, att minuthandels-idkare, såsom individer, numera hafva svårare utväg att genom yrket sig försörja, än tillförene. Såsom orsaker, hvilka föranledt det tillstånd, som i det föregående antydes, och grunda omdömet att minuthandeln i hufvudstaden under den uppgifna tiden på det hela förkofrats, antaga Borgerskapets Äldste hafva varit: eri stor varu-import, den goda tillgång, som ägt rum af rörelse-kapital, samt den omständighet, att krediten ej varit vacklande för den, som förstått och velat sköta densamma. Stockholms Handelsoch Ekonomi-kollegium har i afgifvet utlåtande anfört, att, vid jemförelse emellan uppgifteme, rörande fabrikshandteringen inom hufvudstaden, många yrken visat sig vara i tilltagande, deremot andra gått tillbaka, så att de år efter annat lemnat en ringare produktion, och att flera det ena året visat en förhöjd, men ett påföljande år en förminskad varutillverkning. Orsaken till dessa fluktuationer är ej alltid lätt att finna, men de förändringar, hvilka inträffat i afseende å ökad eller minskad produktion, torde, hvad ett yrkes stigande angår, hufvudsakligen kunna tillskrifvas den omständighet, att svenska fabrikanten lyckats till qvaliteten så förbättra sin tillverkning, att den blifvit jemngod med hvad från utlanden erhålles, derigenom importen minskats till förmån för landets egna produkter. Hvad åter beträffar de yrken, hvilka visat sig här i staden vara i aftagande, har Kollegium ansett till ett sådant förhållande ingen annan orsak finnas, än att dessa yrken, i anseende till lokala förhållanden, härstädes icke kunnat bedrifvas med samma fördel för fabrikanten, som på andra orter, dit sådana yrken efter hand förflyttas.
Ständer berättrgade wid bwar Riksdag, at pä samma sätt? som om Högsta Domstolens Ledamöter är föreslagit, pröfwa om samma Lancier bör widare bibehällas eller icke. Herr ^nclers. Om full komlighet någonsin kunde wäntas ibland mennijkor, sä röjer den sig witzt uti Lonstitutions-Ut stor - Den Z Junti. 4g7 skottets project lil den npa Regeringsformen: at det skall äga brister är Medes at wänta och pärakna; mcn dest hufwudsakliga förtjenst är af Herr Rådet ^alsrketb i sin rätta dag framstäld, i desi llictLmsn, likasom i Oonsritutious Utskottets betänkande, hwilket jag anhäller mätte jemte berörde äimLinen lil trycket befordras. Herr L-rron och Landtmarskalken. Jag tror ej at betänkandet bör kunna tryckas förr än Lonsrimtions frägan är afgjord, dä det i ?eotoLoUet kommer at åtfölja ^onsritutlonen. Ridderffapet och Adeln tycktes häruti instämma. Grefwe kllörner, idolph 6öran, upläste följande til krotocollet: Med den agtning hwarje patriotisk känsig ingjuter, med det hopp hwarje kraft ärnad ttl Samhällets gagn bör wäcka, har jag wid detta Riksmöte trott mig urskilja en sällsynt förening af ^ner-^ie och Fosterlandskänsla. Desia tänkesätt, päkallade af ögonblickets ställning, hafwa pä en gäng yttrat sig igenom ädelmodiga upoffringar af enskildta rättigheter och igenom ömtälig granlagenhet för Nationens rätt. Det mod, som under en annan tidepunkt trotsat farorne för at bibehålla lagliga rättigheter, har nu baft skäl at försäkra sig om deras fullkomliga utöfning. Men när denua skyldighet är upfyld gifwes det för Nationens Uepi-esentLnwr en annan, kan hända ännu swarare, ännu wigtigare «t upfylla.