Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
skulle således nästan kunna kalla detta Bara 6 kronor om dagen för båda rummen med uppassning. Möblerna äro gamen helt skandinavisk ambulans! Patientantalet uppgår till 65 å 70, fastmalmodiga och rara, blommorna är väl vårän en del redan utskrifvits såsom friska; dade och sol finns det öfverallt. Vår snälla värdinna har till och m e d dock vänta vi i öfvermorgon en n y sändning skaffat sig ett par alldeles nya sängar till sårade, om allt går efter beräkning. Aldrig går den synen ur mitt minne, när utställningen — harmonisängar! » Harmonisängar! Kors gubben, » sa jag, den första svallvågen af krigets spillror mottogs af oss. Vagn efter vagn, bår efter bår, » det passar just för oss det! » Det enda felet med fröken A l m var att alla fyllda med soldater, dödstrött maktlö- hon hade ett rum till, hvilket Ruffen nasa och blödande, ehuru de flesta voro rätt turligtvis genast tog åt kusin Johan, som bra förbundna. En del hade brand i sina gjorde sin entré genom att bära upp sin lemmar, en del fracturer, en en kula i makoffert själf, medan stadsbudet gick bredgen, en annan i bröstet o. s. v. Och under allt detta sorgliga en villervalla och ett vid och pustade. Nu ska jag packa upp, fast det då inte bråk rundt om de stackars hjälplösa, hvilfinns mycket att packa upp. Sist vi var här, ket kunnat bringa en frisk människa ur tyckte Ruffen jag hade dragit för mycket fattningen. Huru mycket mera då en sjuk! Dock sent omsider, kl. 3 f. m., var allt med mig, det har j a g försökt hjälpa nu genom att inte ta m e d mig något alls. Sen lugnt och alla i sina rena hvita bäddar. ska jag skrifva till barnen, och nu ska jag Vid allt detta arbete biträdde en del af Athens aristokratiska kvinnovärld på ett sätt bada. A c k, hvilka njutningar man har i Stockså hjärtligt och ömt, att det var riktigt rö- holm! Jag skulle så gärna vilja ta någon i rande att bevittna. Ja, det är hjartevarmande att få erfara famn. Det skulle kännas som en riktig lättnad!
Vid anställd granskning af de föreskrifter och bestämmelser, detta förslag innehåller, och desammas jern förande med de beslut, Rikets sednast församlade Ständer meddelat i afseende på vårdandet och begagnandet af ofvan omförmähla, numera inrättade, Arkiv eller Bibliothek, har Utskottet funnit de föreslagna Stadgandena fullkomligt öfverensstämmande med dessa beslut; hvadan och då genom samma stadgandens noggranna efterlefnad de af nyssbemälde Ständer dermed åsyftade ändamål, eller Arkivets framtida bibehållande i oförskingradt skick samt dertill hörande böckers och handlingars oafbrutna tillgänglighet för dem, som ega att deraf sig begagna, synas på ett tillfredsställande sätt blifva uppfyllda, Utskottet får hemställa och tillstyrka: att 1111 ifrågavarande Stadganden må af Rikets Ständer godkännas och lill vederbörlig efterrättelse fastställas; skolande Utskottet, i läll denna framställning bifälles, derom underrätta Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, på det att Riksdags-Arkivet, efter dess behöriga aflemnande och inventering, må ofördröjligen kunna öppnas till begagnande för det ändamål, som med Rikets Ständers beslut om detsammas inrättande afsågs. Stockholm den 20 December 1850. Stats-Utskottets Memorial, Ar:o G. 3 S T A I) G A N D E N FÖR lil8@4Si^lllfIS8 VÅRDANDE OCH BEGAGNANDE. l:o.
Ni ser blek ut efter festen i går. » Fru Harald son var synbarligen glad öfver besöket. » Middagen — det är ju den du menar — var ovanligt liflig, men jag kommer just hit för att säga dig, innan du får höra det af mindre välvilliga menniskor, att du väckt stor ovilja genom din vägran att komma dit. Du hade ju inte ens gifvit något skäl för ditt afslag. » » Jo, Augusta, jag skref, att jag var förhindrad att antaga deras inbjudning. » * Barmherlighet. » Men skälet, hindret? — Ja, jag, som hörde ditt förslag här om sistens på kaffebjudningen, vet det ju, och just för det man nu allmänt påstår, att Lodens lefvat så starkt undan, att krediten börjar vackla, kan du nog tänka, hvilket pinsamt uppseende din frånvaro väckte. Du kunde väl åtminstone föregifvit hufvudvärk eller illamå- ende! Jag försökte urskulda dig med ", att du försträckt din fot — jag fick ej tag i något bättre, när fruarna och några herrar började ansätta mig med frågor, men till all olycka hade major Robert mött dig här i trappan, just då han kom från sin våning för att sätta sig i vagnen och åka till Lodens. » Vexlande uttryck af harm och förakt hade under Augustas ifriga tal glidit öfver fru Haraldsons ansigte; hon kämpade synbart med häftiga känslor, men nu, då Augustas ordström ändtligen tröt, låg der ett drag af djupt vemod öfver Ingeborgs anlete. » Jag är en fri menniska, Augusta. Hvarför skulle jag förnedra mig till att ljuga? För mig är det alltid ett tillräckligt skäl, om någon ej vill antaga en bjudning. Jag både ger och förbehåller mig fullkomlig frihet i dylika fall. » » Men det är oartigt, stridande mot god ton och lefnadsvett; förlåt, att jag säger dig det, Ingeborg! » » Allt förlåtet! Men. — ja, jag får väl gripa till utlandet som sköld, om du skall bli öfvertygad om, att vi svenskar, utan att skada vårt anseende i — utländingens ögon, gerna kunde vara en smula mindre artiga. » » Prat, Ingeborg! » » Som du vet, har jag rest något och äfven här ofta varit i tillfälle att umgås med främlingar.
— Den fabrik, som med användande af ångkraft, blifvit för bearbetning medelst sugning, svarfning^, slipning Stals-Ut.skottets Utlåtande N:o 140. b och polering af marmor från kalkstensbrott å Singön och i närheten deraf utaf Fabriksidkaren Schram å Enholmen inom Singö församling anlagd, och hvilken anses vara synnerligen val ordnad samt inrättad i öfverensstämmelse med de i utlandet i berörda hänseenden gjorde nyare förbättringar, sysselsatte under sistlidet års höst 16 personer, och lärer vara ämnad att, i händelse erforderligt understöd erhålles, ytterligare utvidgas. Kostnaden för fabriks-anläggningen har, enligt deröfver förda räkenskaper, uppgått till nära 13,000 R:dr R:mt, och äro åbyggnaderna, bestående af fabriksbyggnad, magasinsbyggnad och stenhuggeriverkstad, af Direktionen för Stockholms läns brandstodsbolag antagna till ett försäkringsvärde af 11,900 R:dr, samt ansvarighetsbeloppet för desamma fastsfäldt till 23,170 R:dr. Utom dessa, af sakkunnige och trovärdige personer meddelade samt af officiela handlingar hemtade upplysningar, hafva Fabriksidkaren Schrams kunskaper, yrkesskicklighet och redbarhet, samt den ihärdighet, omsorg och osparda möda, som af honom vid den ifrågavarande anläggningens utförande och arbetets ordnande ådagalagts, blifvit pä det fördelaktigaste vitsordade, hvarjemte intyg afgifvits om hans medellöshet och deraf härrörande oförmåga att utan understöd fullfölja det påbörjade företaget, deraf endast obetydlig inkomst kan påräknas, innan fabrikaterna hunnit blifva mera allmänt kända och vunnit större afsättning.
Två och en half procent af inkomsten, uppgår till högre belopp, än 16 Bevillnings-Utskollets lielänkande JYs S. de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procent-beräkning skall iakttagas, bestämmas sålunda: Advokater och Sakförare 1 ... , , . ..., ~ , . , lika med dem i staderne, 10. Artister | ’ ’ 3 Auktionister, se Kommissionärer. Byggmästare, Lo eller Härads-, i Fem klasser: Första klassen • . • R:dr Runt 15: — Andra d:o » 11: 25. Tredje d:o » 7: 50. Fjerde d:o » 6: — Femte d:o 3: 75. Socken-byggmästare, se Gerningsmän, Mom. Sä. Commissionär er, lika med dem i städerne, ^ 10. Färjemän, som hafva egna bålar, lika med Skutoch Båtskeppare, § 10. Glasoch Porcellaines-Försäljare, i Tvä klasser: Första klassen Andra d:o Gårdfari-handlande, äfvensom sådane som idka gårdfari-handel, i Sex klasser: Första klassen d:o . d:o d:o d:o d:o R:dr Runt 7: SO. » » 3: 75. Borgare ifrån Städerne Borås och Ulricehamn, Andra T redje Fjerde Femte Sjette R:dr R:mt 24 18 15 12 8 4 » » » » » Gästgifverier på landet utgöra Bevillning efter värdet, lika med ('frige hemman och lägenheter, men taxeras för näring och rörelse efter belägenheten, utom bränvins-M<*Åå'nånfn^s-afgift, Första klassen d:o Åtta klasser: Andra Tredje Fjerde Femte Sjette Sjunde Åttonde d:o d:o d:o d:o d:o d:o R:dr Runt 24 15 12 8 4 2 1 1 » » » » » » » » » » » » » » 50.
Efter det vidare resp. Riks-Stånden, hvart och ett för sig, utsett ledamöter och suppleanter i det sålunda beslutade Särskilda Utskottet, har detta Utskott haft sammanträden, första gången den 23 oftanämnde Mars, då Utskottet antog en Sekreterare och derefter, sedan Utskottets ledamöter fått tillfälle att taga nödig kännedom om ifrågavarande ämne, åter haft sammanträde den 13 påföljande April och vidare, utan andra afbrott än sådana, hvilka af Rikets Ständers plena eller andra hinder nödvändigt påkallats, fortsatt sitt gransknings arbete till den 28 nästlid ne Juli, då uppsättningen af det utlåtande, Utskottet hade att till Rikets Ständer afgifva, kunde taga sin början. Uti den Nådiga Propositionen har Kongl. Majit behagat angifva orsaken, hvarföre det Kongl, förslaget icke kunnat till Rikets Ständer öfverlemnas förr än riksdagen något längre framskridit, men att denna omständighet, med afseende å den allmänna önskan och det länge insedda behofvet af förbättring i denna del af lagstiftningen, synts Kongl. Majit icke ovilkorligen bort utgöra hinder mot förslagets framläggande vid denna tidpunkt, enär Rikets Ständer möjligen kunde, om också ej utan svårighet och vidtagande af särskilda åtgärder, medhinna förslagets granskning under riksdagens lopp. Samma öfvertygelse om ämnets stora vigt och det obestridligen trängande behofvet af en snar och tidsenlig förändring af nu Särskilda Utskottets Betänkande M 2. 3 gällande sjölag, med åtminstone den eller de allra väsendtligasts af dithörande författningar, har också föranledt Utskottet att, så vidt med det Utskottet gifna uppdrag i öfrigt låtit sig förena, tillse att Utskottets göromål så påskyndades, att resultatet deraf kunde underställas Rikets Ständers pröfning så tidigt, att, med hänseende till riksdagsgöromålens slutliga behandling och en deraf beroende möjlig utsträckning af riksdagen samt den erfarenhet likartade frågors behandling vid riksdagarne i allmänhet vid handen gifver, Rikets Ständer måtte medhinna att åt denna angelägenhet egna den omsorg behofvet påkallar.
Dessutom är det en allmän grundsats i liela vår förvaltning, att man måste äga tillgång till alla handlingar. Detta gäller för hvar och en privat man, ty tjenstemannen är skyldig att lemna utur sina diarier underrättelser, huru det tillgår med målen, ur Löckerne huru Cassan står o. s. v. Hvartill åter denna inskränkning, och detta uppskof i Revisionen, kunna leda, är för hvar och en öppet. Om man jemför det enskilta lifvet, huru hvar och en är män att, då han har en förvaltare och har tillgång till hans räkenskaper, äfven få jemföra Cassabehållningen, skall man af detta exempel klart inse, att om man ej agde denna rätt, vore det Förvaltaren öppet att disponera de medel, som ligga under hans hand, att bedrifva en credit-rörelse för egen räkning under lika lång tid, sorn granskningen uleblef. Dessutom är det gifvet, att en möjlighet derigenom lemnäs till räntevinst på så stor del af det capital, som man ej är skyldig att redovisa. Yi hafva i i8a5 års Revisorers Berättelse sedt, huru influtne medel för krut ej på längre tid redovisats; att således räntan för detta capital ej kommit RiksgäldsContoiret till godo, dit det bordt inflyta; att RiksgäldsContoiret, som var satt i skyldighet att upplåna medel, hade kunnat slippa upplåna den summa, 5j H. 12* i8o Den i5 Januari i f. m. hvarom det gick i författning. Sådant allt är klart för hvar och en. Detta är blott ett exempel i smått. Exempel i stort kunde också gifvas. Då jag nu upptagit de omständigheter, hvilka kan hända ej efter ordalydelsen strida emot Grundlagen, ber jag att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på, huruvida denna 12 §. kan sägas stå i öfverensstämmelse med Grundlagen.
Denna förhoppning , mine Herrar, tillåten mig tro det, skall ännu yinna en ny styrka genom den ovillkorliga tillgifvenhet för detta Rikes första Stånd, som jag under en lång lefnad och särskildta befattningar haft tillfällen ådagalägga; genom det öppna och oförställda förtroende, som jag är hvar och en af Ridderskapets och Adelns Ledamöter skyldig; genom de förbindelser och vänskap, jag hos många af dem har rätt att påräkna; och måtte jag, sådant skall åtmindstone mitt uppsåt och mitt bemödande vara, måtte jag, då jag en gång skall lemna detta rum, kunna säga till mig sjelf: ffag hade mångå vammer, då jag tillträdde det, jag har förbkat deras antal. Härefter upplästes några §. §. af Riddar» husOrdningen den 13 October 1310. Upplästes RiddarhusDirectionens Berättelse. af den 27 Februarii, innefattande redogörelse för dess förvaltning sedan sist förflutne kiksdag, hvilken lades på bordet, och skulle sedermera till granskning upptagas af Riddarhusutskott, så snart det hunne att förordnasj Den 3 Mars, 7 undantagandes hvad angicK. den i 2 §. af samma berättelse gjorda hemställan örn framtida utväg till tryckningen af Ridderskapets och Adelns protocoll, nemligen att samma tryckning måtte på Statsverkets bekostnad verkställas: efter hvilken §:s uppläsning Friherre af Wetterstedt, Gustaf, anmälte sig att tala, och anförde, det han för sin del funne så mycket mera anledning att tillstyr, ka bifall å RiddarhusDirectionens gjorda hemställan , som han hort klagan yttras deröfver, att RiksdagsOrdnjngens föreskrift om utgifvande af samtliga RiksStåndens Protocoll icke blifvit till fullo verkställd, af den orsak, att Grundlagen ej anvisat utvägar till kostnadernas bestridande, och någon priyat icke kunde åläggas att d samma bestrida.
Slutligen har Statskontoret blifvit i nåder förständigadt, att till Kongl. Majit inkomma med förnvadt, efter den nya organisationen lämpadt, förslag till instruktion för Statskontoret, i afbidan hvarå Kongl. Majit ansett serskilt nådigt beslut icke erfordras, angående de åligganden, som borde tillhöra Kammarförvandten i Riksbokssluts-kontoret samt huru med framtida afslutande af hufvudbok för spanmåls-undsättningsmedlen måtte förhållas, i hvilka hänseenden nödiga föreskrifter borde i Statskontorets arbets-ordning bestämmas. Hvad Kongl. Majit sålunda uti Dess nådiga proposition föreslagit, jemte hvad i öfrigt härvid förekommit och med frågan om Statskontorets nya reglering eger sammanhang, har Utskottet tagit i noggrannt öfvervägande, tillika med de förhållanden, hvilka på detta embetsverks organisation och göromål omedelbarligen skola inverka. Det har då ej kunnat undgå Utskottets uppmärksamhet, att flera på Konungs och Ständers beslut beroende vigtigare omständigheter ännu föranleda till någon ovisshet uti bedömandet af mängden utaf de göromål, hvilka framgent komma alt tillhöra Statskontoret, äfvensom i någon mån om deras beskaffenhet. Den af Kongl. Majit afgifna nådiga propositionen, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändring uti indelda räntors och kronotiondes utgörande, uti hvilket ämne dessutom flera till betydliga förändringar föranledande motioner äro väckta och till Utskottets handläggning remitterade, torde möjligen åstadkomma en annan reglering, än den, som nu blifvit ifrågasatt för Statskontorets serskilda afdelningar och vid dem anställde tjenstemäns befattning med de ärenden, sorn röra uppbördsverket och magazins-ärendene. Lika ledes torde den förändring uti formuläret för Rikshufvudboken, som är ifrågaställd och som ännu ej undergått slutlig pröfning, kunna föranleda ett förändradt behof af tjenstemän uti Riksboksluts-kontoret.
Den 25 återvände vi om bord. Enligt de aneroid-observationer, som under färden anstäldes, hade den högsta bergstoppen vi besökt en höjd af 197 meter.» Löjtnant Boves berättelse om en utfärd till Najtskaj och Tiapka. »Den 19 april kl. 4 f. m. afreste fångstmannen Johnsen och jag på en kort utflygt öster ut längs kusten, i afsigt att gästa den mycket besökta fiskplatsen Najtskaj, der våra gamla vänner från Pitlekaj slagit sig ned. Vi begåfvo oss på väg med en liten släde, som drogs af oss sjelfva och var lastad med lifsmedel för tre dagar samt några meteorologiska och hydrografiska instrumenter. Klockan 6 f. m. hunno vi till Rirajtinop, der vi hemtade Notti, en duglig, begåfvad och behaglig yngling. Byn Rirajtinop, som förut bestod af ganska många tält, egde nu endast ett tält, Nottis, och det var klent nog. Det lemnade invånarne endast ett svagt skydd mot vind och kyla. Bland husgerådssaker i tältet fäste jag mig vid en ansigtsmask af trä, mindre oformlig än de som, enligt Whympers teckningar, träffas hos infödingarne längs floden Youcon i Alaska-territoriet och enligt dr Simpson hos vesteskimåerna. Jag fick senare veta, att denna mask kommit från Päk (Beringssund), dit den troligen öfverförts från den motsatta amerikanska stranden. Byn Irgunnuk ligger 300–400 meter från Rirajtinop och består af fem tält, bland hvilka ett för två dagar sedan flyttats från Jinretlen. Tälten äro såsom vanligt belägna på jordhöjder och hafva om möjligt ingången ett par steg från någon brant afsats, ögonskenligen för att dörröppningen ej skall allt för mycket belamras af snö. Jag beräknade Irgunnuks befolkning till 40 personer. Utanför nämnda by är isen ända in till land sönderbruten till 5 à 6 meter höga torosser, hvilka bilda en kedja, som tätt följer stranden på en sträcka af 500 till 600 meter mot öster.
Men till svar derpå vill jag blott påminna, att ConstitutionsUtskottet, utom i afseende på Konungens Rådgifvares tilltalande inför RiksRätt,och enskilta Grund lagsmotioners afslående, icke har någon annan afgörande rätt, än såsom ett slags Compromissarius, för att slita skiljagtighet, som kunnat uppkomma antingen emellan Landtmarskalk, eller Talman och Ståndet, angående lagligheten af en yrkad proposition; eller ock Stånden sins emellan, dels angående den frågan, till hvilket Utskott ett mål skall remitteras, och dels an - Den 12 Februarii f. m. gående tillsättande af särskildt Utskott. Vid detta tillfälle har ConstitulionsUtskottet sålunda icke handlat med Rikets Ständers rätt, och dess omdöme äger följagtligen för Rikets Ständer icke den ringaste bindande kraft, lika litet som en Domstols i ett mål, som icke vore vederbörligen instämdt. Detta synes också ConslitutionsUtskottet sjelf hafva funnit och tydligen medgifvit, just genom åberopandet af 44 §• Riksdagsordningen. Då nemligen ConstitulionsUtskottet, enligt denna §., återlemnat motionen, såsom efter Utskottets mening icke hörande till dess befattning, tillkommer det, enligt samma §., RiksStånden sjelfve att bestämma, till hvilket Utskott målet bör remitteras; och, i händelse Stånden dervid skulle stanna i olika meningar eller a emot 2, då först inträder ConstitulionsUtskottet i rättigheten alt derom besluta med Rikets Ständers rätt. Efter att sålunda hafva, såsom jag hoppas, tydligen bevisat, att ConstitutionsUtskottets yttrande i detta mål alldeles icke liar den ringaste bindande kraft, anser jag visserligen ingenting böra kunna hindra Ridderskapet och Adeln alt genast remittera Prosten Bexells motion till ExpeditionsUtskottet.
Slutligen bar äfven invändning blifvit gjord emot förslaget att öfverlemna bedomina ndet af arbetets värde åt Regeringen. Men jag tror, att vår Regering nu för tiden arsa liberal, och tidens anda af så mägtigt inflytande, att det icke skulle kunna hända, att belöningen utdelades för en historia, sorn icke vore författad på det sätt man önskade. Jag tror icke, att nu mera skulle inträffa detsamma, som i Gustaf Hirs tid, då CanzliRådet Schönberg fick befallning att upphöra med ett arbete, som icke var i Regeringens tycke. Jag har nu yttrat min tanka öfver ämnet, och ehuru jag väl inser, att resultatet blifver, det vi ännu komma att vara i saknad af den historia jag önskat, kan jag tryggt förklara, att mitt uppsåt varit rent, och bärrört endast från nit för Fäderneslandets Häfder. Herr Manck af Rosenschöld , Eberhard: Utskottet har tillstyrkt ett anslag af Tvåtusende Riksdaler till belöning åt den, hvilken lemnar en sådan historia om -Carl XI. 's egen och hans Förmyndares Regeringstid, som, behörigen granskad, af Kongl. Majrt kan finnas en sådan belöning värdig. Jag får, till de redan anförde grunder, emot 45 H. a i8 Den 12 October f. m. anslaget tillägga en, som i synnerhet verkar pä mitt beslut, nemligen, att arbetet skall till sitt värde besämmas, och belöningen således äfven tilldelas, af Konungen. Här är fråga om ett arbete, som enligt förslaget ej behöfver blifva färdigt på 8 å io år, eller kanske först i en aflägsen framlid; och möjligtvis skulle Författaren då kunna påräkna, att desto snarare blifva ansedd belöningen värdig, ju mer lian framställde tiden af Carl XI:s egen Regering och den souverainå Statsförfattningen, såsom särdeles lycklig för Svenska folket, samt sökte inverka på opinionen, lill fördel för återinförandet af ett sådant regerinssätt.
Första §:n af »allmänna stadganden» är af följande lydelse: »Hvarje socken på landet utgör för sig ett särskildt kommunalsam»hälie för vårdande af sina gemensamma ordningsoch hushållsan»gelägenheter, efter hvad derom i denna förordning närmare be»stä mines. »Om handläggning af kyrkliga ärenden är särskildt stadgadt.» Vid betraktande häraf måste man erkänna, att detta uttryck »gemensamma ordningsoch hushållsangelägeuheter» är något sväfvande och att denna fras icke bort finnas uti en lag, som skall bestämma sferen för en blifvande kommunalverksamhet. Vidare äro, efter mitt förmenande, de uti 4;de §:n uptagne ord »medlem af ett kommunalsamhälle» helt och hållet otjenlige. Det är endast i två afseenden nödigt, att i en sådan lag bestämma, hvem som är medlem af et) kommun. Det är först och främst i fråga om rösträtten, och vidare i afseende på skattebidraget. Komiterade hafva i det följande afhandlat båda dessa omständigheter, och denna 4:de g står således utan all annan mening än att i allmänna ordalag uttrycka en allmän sentens. De förändringar, Utsk:t gjort i vissa delar af förslaget, finner jag icke heller vara riktiga. Komitéen har t. ex. uti 7:de §:n föreslagit att »kommunalstämman skulle ega att för uprätthållande »af de ordningsstadgar, dem stämman kan finna skäl att för kom»munen upgöra, föreslå vitén», hvilka K. Befhde sedermera skulle stadfästa. Utskrt åter säger, att kommunalstämma skall ega att för enahanda ändamål »bestämma vitén», hvilka dock, för att blifva Den 15 September e. m. 201 gällande, skola K. Befhdes pröfning underställas. De ordalag koniiterade i detta hänseende föreslagit, synas mig i sanning vara bättre än de af Utsk:t förordade, enär denna bestämmelse, att ifrågavide kommunalstämmobeslut, som underställas K. Befhdes pröfning, skola utan ändring endera fastställas eller ogillas, icke torde vara så fullt lämplig.