Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom torde kostnaderne för inredningen af detta hus sannolikt blifva betydligt mindre, än för de förändringar uti inredningen af Riksgälds-Contorets hus, hvilka för Archivets inrymmande derstädes ovillkorligen erfordras. Ock kunde likaledes ej allenast den dubbla flyttningen af först Riksgälds-Contoret och sedermera Riks-Archivet samt dermed förenade kostnader undvikas, utan ock inredandet af Riksgälds-Contorets nya local och Contorets afflyttning från dess nuvarande hus icke behöfva afvaktas, innan Riks-Archivets samlingar kunde i sin framtida local uppställas och ordnas, hvarmed början i sådant fall förmodligen skulle kunna ske under instundande höst. I betraktande af ofvan uppgifna omständigheter och förhållanden, hafva Rikets Ständer beslutat, att aflidne Hof-Marskalken, Fi iherre G. Ridderstolpes sterbhusdelägares vid Skeppsbron, emellan Slottsbacken och Saltcompagniegränden belägna hus må, emot den derför äskade köpesumma, Ett Hundra Tusen Riksdaler Banco, af Riksgälds-Contoret inköpas, för att, derest E, K. M. dertill lemnar Sitt Nådiga samtycke, begagnas för det ändamål, hvartill det hus, Riksgälds-Contoret nu innehar, af Rikets sednast församlade Ständer anvisades, eller, i motsatt fall, upplåtas till local för Riksgälds-Contoret, jemte det eller de allmänna Embetsverk, för hvilka E. K, M. och Rikets Ständer kunna anvisa embetsrum uti samma hus; börande, i sednare fallet, Riksgälds-Contoret, inom den 15 April 1846, afträda det af Contoret hittills begagnade hus; och hafva Fullmäglige i Riksgälds-Contoret blifvit bemyndigade att afsluta köpet om förenämnde hus, samt att ofördröjligen gå i författning härom, så att huset den 1 nästkommande October må kunna antingen af E. K. M. och Kronan, för Riks-Archivets räkning, emottagas, eller ock af Riksgälds-Contoret tillträdas.
Som jag till följd af tjensteåligganden ämnar afresa från riksdagen, så får jag härmed afsäga mig att vara Elektor samt Den 19 Augmti 57 Ledamot i förstärkta Stats-Utsk:t och i Banko-Utsk:t; anhållande ödmjukast att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt. Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm, dels Hrr Bänkmän att utse en elektor efter Hr Nordenfelt, dels ock Hrr Elektorer att välja en ledamot i Banko-Utsk:t efter densamme. Hr von Hofsten, Sten Erland, hade ingifvet ett mern., som nu upplästes och lydde sålunda: Hos Högled. R. o. Ad. får jag vördsamt afsäga mig min innehafvande plats i Banko-Utsk:t, under anhållan att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt. Jemväl denna anhållan bifölls, och Elektorerne anmodades att utse en ledamot i Banko-Utsk:t efter Hr von Hofsten. Justerades Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag: N:o 116, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de bestridandet af begrafningsoch öfrige kostnader med ani. af H. M. EnkeDrottning Desiderias dödliga frånfälle; N:o 117, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen, med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes; N:o 118, i ani. af väckt fråga om upphörande af den i K.
Nu må äfven inom Statsrådet olika meningar hafva uppstått, nu må äfven den Slatsrådsledamot, som i ett af Stånden erhåller företräde, hafva varit af annan tanke med contrasignanten ; så är likväl sådant härvid likgiltigt. Man bör aldrig sätta i fråga, att, ehvad han förenat sig eller varit af skiljaktig mening, han icke likväl skall afgifva upplysningarna lika äiligt. Jag säger ännu en gång, det är icke yttrande i sak, utan upplysningars meddelande, som är ändamålet med deras tillträde, och mankan icke sätta i fråga, att icke dessa upplysningar blifva lika ärligt framställda, ehvad Statsräds-ledamolen i sitt yttrande, i sitt omdöme, varit af den ena eller andra tanken. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Äfven jag erkänner, såsom en förbättring i detta förslag, hvad flere af föreg:de talare hafva yrkat, nemi. att de consultativa Statsråden äfven skulle få tillträde till de Stånds plena, der de icke hade silte och stämma; men det torde väl icke heller kunna nekas, alt det af Utsk. framställda förslag innefattar en förbättring i nuvar. förhållandet, och min erfarenhet säger mig, att om man inom Coust.Utsk. skulle sökt drifva det derhän, att äfven de consultativa Statsråden skulle få tillträde i Ståndens plena, hade förslaget fallit. Obenägenheten hos flera ledamöter i nom de andra Stånden visade sig ganska tydligt i afseende å denna förändring, och den har äfven visat sig derigenom, att sedermera a:ne Stånd hafva förklarat denna förändring obehöflig. Som jag anser i allmänhet, alt det är bättre att få mottaga en liten förbättring, 17 O. >4 en 18 November f. m. när man icke ser sig kanna få den så fullständig, som man önskat den, än att all förbättring uteblifver ; så vågar jag tillstyrka R. o. Ad. att, lika med ett annat Stånd, bifalla betänk, sådant det är, emedan detta, enl. mitt förmenande, är enda sättet att få någon förändring i denna väg vid denna riksdag antagen.
Statens samlingar af marmorstatyer, rustningar m. m. behöfva också verkligen den största och praktfullaste våningen i museum; det vore äfven derföre oklokt att icke använda densamma till detta ändamål. Under sådana förhållanden synes det vara bortkastad tid, möda och kostnad att inflytta Riksbibliotheket i museum, och vida större hushållning i alla afseenden, att så gerna först som sist skaffa detsamma en lämplig lokal; en lokal, som är ändamålsenlig, tillräckligt stor för närmaste framtiden och som efter behof kan utvidgas. Särdeles synes detta vara påkalladt af den omständigheten att bibliotheket äfven under de år, då det möjligen kan ega utrymme i det nya museum, helt och hållet kommer att sakna andra läsesalar än de rum, som allt för väl behöfvas för bibliothekets tjenstemän. Läsesalar äro dock af högsta vigt, om ett bibliothek skall kunna uppfylla sin bestämmelse. Också har man på andra ställen lagt mycken vigt derpå. Läsesalarne i Paris och London rymma flere hundra personer, äro beqvämt inredda och flitigt besökta. I mindre städer äro de ej så ansenliga, men finnas dock; ty öfverallt har man frågat sig: hvarföre har man väl ett bibliothek. om dess skatter ej kunna vara lätt tillgängliga för dem, som der, vilja söka upplysning? Afven Riksarkivet är i ungefär samma ställning som bibliotheket. Det dignar under bördan af sina samlingar. Afven det behöfver en för sitt särskilda ändamål ifrån början beräknad lokal; det vexer ständigt och skall slutligen spränga väggarne på en byggnad, som ej kan tillökas. Båda verken äro med hvarandra nära beslägtade, båda förvara de vår historias källor och urkunder, båda supplera de hvarandra, och forskaren i vårt lands häfder måste ständigt anlita båda för sina studiers fullföljd. Det värdigaste, klokaste och mest hushållsaktiga Rikets Ständer under sådana förhållanden kunna göra, anser jag derföre vara, att, med fästadt afseende på framtida tillökning, uppföra 32 Motioner i B or g are-Ståndet 1862- JW 15. en byggnad, tillräckligt stor för att kunna omfatta dessa båda vårt lands äldsta och dyrbaraste instituter.
St:r tillstyrka, att de Tjenstemän vid Gen.-Assist.-Gontoiret, hvilka under de sex sista månaderne af år 1826 och de sex första månaderne af år 1827 med Lånrörelsen varit sysselsatte, måtte med Gratificationer för deras nit och möda varda ihogkomne. (p. 31 R. B.) 378 Stats-Utskottets Utskottet har, i afseende på 4;de UtlåningsDepartementets indragning, inhemtat, att, enligt för nasti, år, på grund af Riksmarkegångs-priset för den under lönerne vid Gen.-Assist.-Contoiret beräknade Spannemål, fastställde AflöningsStat, uppgår besparingen på de vid nämnde Departement indragne Löner, till omkring 3ooo R:dr B:co. — Och beträffande Gratificationerne, så, och efter det Hrr Fullmäktige, enligt Utskottets begäran, till Utskottet inkommit med förslag, i afseende på, ej mindre summan af Gratificationerne, än äfven de Tjenstemän emellan hvilka den skulle komma att fördelas, anser Utskottet skäligt tillstyrka, att, jemlikt Hrr Fullmäktiges nyssberörde förslag, de deri namngifne Tjenstemän varda med Gratificationer hugnade, nemi. 3:ne UtlåningsCommissarier och en Casseur, hvardera Ett Hundra Sextio Sex och Två Tredjedels R:dr och 3:ne Contorsskrifvare, hvardera Sextio Sex och Två Tredjedels R:dr; och hvilka Gratificationer, till ett sammanräknadt belopp af Åtta Hundra Sextio Sex (866) R:dr 32 sk. B:co, i händelse af R. H. St:rs bifall, komma att oafkortade utgå utaf Gen.-Assist.-Cont:s medel. Reservation: Af Herr Grosshandlaren Ekerman: I anledning af IL Utskottets framställning ang:de de från R:g:sCont. lyftade 25o,ooo R:dr, anser jag, det H.
Justitice-Ombudsmannen mä sig till biträde antaga sä mänge skicklige och för redlighet kände personer, som han anses till ärendernes skyndsamma och noggranna behandlande behöfwa. Och som des;a personer, utgörande Justitice-Ombudsmannens Expedition, icke för denna befattning innehaswa någon beständig tjenst pa Stat, och kunna af honom ester' behag ombytas, komma de att, i stället för Lön, förses med ett efter deras tjenstetid lämpadt arfwode eller traktamente. 8 22. Skulle Justitice-Ombudsmannen finna sig af sivär sjukdom eller annat laga förfall hindrad att sitt Embete förcstä, äge han rätt att till tjenstens förrättande under laga förfallotiden päkalla den man, Riksens Ständer likmätigt RegeringsFormens 98 § utsett att honom efterträda, i fall han innan näst infallande Riksdag med döden afginge. 8 23. Dör Justitice-Ombudsman, sammanträde genast Fullmägtige öfwer Bancooch RiksgäldsWerken och insätte genom Protocolls-Utdrag i Embetet den person Riksens Ständer till hans efterträdare utsett. Nedlägger Justitice-Ombudsmannen af högst wigtiga och gällande skäl sin befattning, ware Lag samma. Blifwer Suppleant till »verkelig Justitice-Ombudsman upphöjd, wälje genast be - 172 Expeditioner till Riks-StLnden. malde Fnllmägtige samfält och per capita en annan. Lag samma ware, örn Suppleant genom döden afgår eller Erpectancen sig afsäger. N:c> 5. Z anledning af gjordt yrkande, att Konungens med Hemliga Utskottet commnnicerade Propositioner mätte till Ständen ätföljas af Utskottöledamöternes särflilda yttranden. Wördsamt Memorial. Genom remis af den 21 siftlidne Julii har Högloft.
Den heligaste i klostret? Den fromlimmad skråpuk med svarta hål i stället för ögon! Bort, bländverk! EN RÖST (korpens). men man hör det inte! (Får sigte på spegeln; tar den i handen.) maste, den renaste? Det är ju ett spöke! En hvit Tag fast tjufven! Tag fast tjufven! BIKTFADERN. Hvem ropar mig? Mig? Jag är icke någon tjuf! Scen IV. BIKTFADERN. MARGIT i morgondrägt. MARGIT gläntar på fonddörren oeh slår upp ett skratt. Hahahaha! Hvem skrattade? MARGIT i dörrspringan. Är det ni, pater, som är tjufven? BIKTFADERN vill fly, men stannar. MARGIT. Jag tror att fogeln skrämde er! BIKTFADERN. skärme Er i alla sina lifsdagar och välsigne detta förbund. MARGIT. Fogeln! Den högste beskydde och be Vänta, så kommer jag genast! (Drar sig tillbaka.) BIKTFADERN. skall jag säga, då hon kommer ut? »Solen skiner på eder unga lycka, himlen ler mot eder och fogeln MARGIT ut. Hvad sade jag? Den högste beskydde... Hvad sjunger.» Fogeln sjunger? Nej, han talar ju, den satan! God morgon, pater! (Jag får ju komma så här till en gammal vän som ni är?) Hur har ni sofvit? BIKTFADERN. eder lycka, och fogeln talar, den satan! Hur befinner sig den stränge riddaren? MARGIT slår upp ett skratt. Jag tackar ers nåd! Unga fru, solen skiner på kallar er pater, derför att ni är så gammal! Ni skulle Ni ser ut att icke ha sofvit alls, gode pater; jag 28 gifta er, så blef ni ung på nytt! De andlige få ju gifta sig numera! BIKTFADERN. Men ingen vill älska mig! Det är rätt. Bättre att gifta sig än att brinna! MARGIT. fins fulare, förlåt mig, pater, män som fått fruar. BIKTFADERN, förkrossad. När den rätta kommer, så vill hon älska er. Det Åh, fru Margit! Åh, fru Margit!
Majit må täckas genom en kommitté af sakkunnige män låta uppgöra förslag till deja medicinska undervisningens ordnande, samt, efter nådig pröfning deraf, vidtaga de åtgärder, hvilka till vinnande af detta ändamål finnas lämpligast, dels ock, i stället för hvad Utskottet i sista punkten af Betänkandet hemställt, besluta, det måtte Rikets Ständer lius Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att enär den vid Carolinska Institutet meddelade undervisning måste anses icke allenast motsvarande, ulan ock i flera delar fullständigare än den, som vid universitetens medicinska fakulteter kan åstadkommas, de läkare, hvilka genomgått alla vid Institutet föreskrifna examina, må tillerkännas lika befordrings-rätt med dem, sorn, efter yid ettdera universitetet aflagd Medicinae Licentiat-examen, genomgått den så kallade operations-examen och erhållit Chirurgiae Magister-diplom; och blef förevarande Betänkande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Ulskottels den 29 sistlidne Juni och den 15 dennes på bordet lagda Memorial N:o 11, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående behandlingen af frågan om debetsedels-lösen, afslog Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande, med förklarande, att då, i frågan huruvida voteras skall, 2 Stånd slädnät mot 2, denna fråga förfallit, kommande således vid det af 3:ne Stånd fattade beslut om debetsedels-lösen att förblifva. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Utskottels nedannämnde den 29 sistlidne Juni och den 13 dennes på bordet lagde Belänkanden: N:o 12, angående den så kallade Kurhus-afgiften; och N» 15, angående städernas Salu-accis. PfOt-Uldrag den 15 Juli 1857. S. D.
Då jag nämnt att jag yrkar återremiss af detta betänk., är jag såsom ledamot af StatsUlsk. äfven skyldig att redogöra för mitt tillgörande i frågan. Jag får då nämna, att jag icke deltagit hvarken i denna frågas utarbetande eller i dess afgörande, och att jag blott var närvar. i Utskrns plenum, då slutliga redaclionen af betänk, uppgjordes, hvarvid jag äfven särskildt reserverade mig, emedan jag lika med den ledamot, hvars reservation nyss upplästes, ansåg oriktigt att belasta bancofullmäktige med denna adminislrationsgren. Jag tillstyrker alltså, att Manufactur-disconten till större eller mindre del mätte oförryckt förblifva under Commerce-collegii administration. Men då jag yrkar, att återremiss mätte ske till de sammansatta Utskm, har jag dertill en ytterligare anledn., som jag ber att få för R. o. Ad. tillkännagifva, nemi. den, att då de sammansatta Utskm hafva sig ålagdt att till Ständerna uppgifva förslag rör:de användande af den bancovinst, som kan till statsverket öfverlemnas, så hafva Utskm funnit rättsenlig!, att BancoUtsk. ensamt bestämmer beloppet af denna bancovinst, äfvensom sättet för dess tagande ur banken, men att sedan detta först af BancoUtsk. blifvit afgjordt, förslag antingen af de sammansatta Utskm eller af StatsUtsk. ensamt kommer att afgifva* lill dessa besparda medels användande. Då nu, enl. hvad yrkadt blifvit och äfven inom Utsk. ansetts lämpligt, 5oo,ooo r:dr af denna vinst öro i fråga att användas lill förstärkande af Manufactur discon - Den i5 Juli c. ra. 73 disconten, och deremot visserligen blifvit gjorda anmärkn.r, som tåla att begrundas; så finner jag för min del ingen annan åtgärd rätteligen kunna af R. o. Ad. vidtagas, än alt frågan återremitteras till de sammansatta Utsk:n, som förut handlagt densamma, hvarom jag anhåller att Ilr Landtm, måtte framställa proposition. Hr Le frön, Joh. Pehr:
Den utgöres fortfarande med 2^ procent af tullvärdet för inkommande och 1J procent för utgående varor, med undantag af dels några artiklar, för hvilka särskild tolag efter gifna föreskrifter erlägges, dels andra, som äro från tolag frie; och denna afgift, som, efter afdrag af aflöningsoch uppbördskostnad, fördelas till Stadskässan med .18_°ö.-delar, Ilamnoch Brobyggnadsfonden med iVo:delar, Inqvarteringskommissionen med del ar och Stockholms all männa Barnhus med T|5:delar, har odelad utgjort, utan afdrag af kostnader: Afgift af varor, som vägas » » » stämplas » » » mätas eller räknas Häribland är inbegripen den afgift, som, enligt Kongl. Brefvet den 23 Februari 1838, för alla till Stockholm sjövägen, ineller ulrikes ifrån ankommande målbara våta varor i fat, såsom brooch kaj-afgift till Stadskassan influtit och hvilken utgjort: Afgift af varor, som packas eller af lakegods Afgift för ballast, iauduingsstockar och bockar Öfriga Inkomster: Af Stadens tomter, tomtören och tretiondepenningar, samt lösen för sådana tomter, som blifvit till frie upplåtna Af hus och lägenheter, hyror Af Stadsoch Bokauktionskamrarne Af burskapspenningar, saköresmedel, böter rör felaktigt jern, tredjeoch tiondepenningar af arf, med flera smärre tillfälliga inkomster Arrendeafgift för bränviusdistilierings-rältigheten.
Regementschefen vid insändande af denna underdåniga ansökning, densamma med särskilda yttranden beledsagad!, deruti de, med afseende å de ömmande omständigheter.Juli^hvilka Themptander sig befunne och det för regementet menliga förhållande, sorn sk lil le uppslå, i fäll Themptander, i saknad af pension, skulle nödgas i tjenst qvarstå, tillstyrkt nådigt bifall till bans nu gjorda underdåniga anhållan; i betraktande hvaraf och då genom omförmälda läkarebetyg styrkt blifvit, att Löjtnanten Themptander under flera års tid lidit af sådan sjukdom, som medfört nästan lamhet och deri numera någon förbättring icke syntes vara alt förvänta, samt att han följaktligen vore oförmögen att sin tjenst förrätta eller på annat sätt kunna sig och sin familj försörja, E. K. Majit, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års riksdag uti underdånig skrifvelse den l December samma år aflåtna svar å E. K. Majits nådiga framställning om obotlig ansedd, lam, blind eller sinnessvag tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i Rikets tjenst, i nåder begärt att Themptander, som, enligt hvad tillika upplyst blifvit, saknade enskild förmögenhet, måtte med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked ur krigstjensten, få på allmänna lndragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin åter - '2Si Rvpeditions-Utskotlets Förslag till anderd.
Den förste lyfter ögonen m o t ställningen, småler, visar sina hvita tänder o c h säger m e d linjuk o c h harmonisk röst: » V a r hälsad, Fidias! » Fidias böjer sig fram o c h hälsar leende tillbaka: » G o d m o r g o n, Al cibiades! » Den allvarsamme mannen hälsar också, m e n suckar, ty i dag skall han göra räkenskap för statskassan inför det ateniensiska folket, och det är ett folk, så obeständigt s o m hafvets vågor. » Måtte dagen ej blifva dig för svår, Perikles! » Solen stiger emellertid högre, luften hvitnar till en lysande dimma, e n lätt skugga börjar att beslöja den nyss upplysta frisen. den mörknar allt mer o c h mer, under det att fasaden nu strålar i middagssolens ljus. Skuggan på gatan har också gifvit vika f ö r d e brännande strålarne. Fidias torkar svetten ur pannan, o c h hans arm sjunker ned s o m förlamad. H a n gör ett tecken. Butiken där nere, som är p r y d d med vinlöf, öppnas, o c h en ung flicka k o m m e r ut. H o n lyssnar. o c h skyndar att göra i ordning en liten korg af vass. På ett par stora blad lägger h o n försiktigt — nästan m e d ö m h e t — ned den rosenröda skifvan af en vattenmelon, saftiga fikon från Carien, gyllene h o n u n g och ett par små hvetebröd. Det hela öfvertäckes Redigeras af Sophie Linge. Bidrag m,otfagas med taclcsamliet. m e d ännu ett p a r blad. M e d lätta steg går h o n tvärs öfver gatan, u p p för den dammiga stegen o c h står inför mästaren, röd o c h ifrig af glädje. H a n hänger korgen på ett af kornichens spetsiga blad o c h drar sedan den unga flickan till sig. H o n försöker göra ett svagt motstånd, m e n han drar henne tätt intill muren, där inga andra blickar kunna träffa dem än d e skälmska gudarnas. Långsamt häktar han u p p den hvita tunikan. tyget glider, faller.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 21 Haft. 1 2 Stats-U(skottets Utlåtande N:o 106. ringens organisation i sin helhet och sammanhang blifvit framstäldt, och då slutligen med skäl kunde ifrågasättas, om den afgående representationen borde genom sitt yttrande i en fråga af så genomgripande art som denna i mer eller mindre mån binda en blifvande Riksdags beslut, i underdånig skrifvelse anhålla, alt Kongl. Maj:t behagade till en kommande Riksdags pröfning i sin helhet framlägga omförmälda fråga. Med hänsende till de åsigter, som sålunda blifvit af samtliga Riks-Stånden uttalade, och då de särskilda förslag, som afse förändring i grunderna för ordnande af landets försvar böra i ett sammanhang till pröfning och bedömande företagas, lära Rikets Ständer nu icke finna lämpligt att ingå i behandling af förevarande frågor angående grunderna för stamtruppernas förändrade organisation ; hemställande derföre Utskottet, att Rikets Ständer måtte, vid anmälan af sitt omförmälda beslut i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga förslag i afseende å bevä rings-inrättningen, i underdånighet anhålla, alt Kongl Majit måtte till en kommande Riksdags pröfning framlägga i ett sammanhang de särskilda förslag, som afse förändring i grunderna för organisationen af landets försvar. Stockholm den 22 Maj 1866. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Maj 1866, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om fortfarande anslag för Kamereraren Carl Sandberg. (U. A.) Sedan Rikets Ständer dels vid 1856—1858 årens riksdag, jemte beviljande af ett anslag af 5,000 R:dr till inköp af åtskilliga Kamereraren i Kongl. Maj.ts och Rikets Kammar-kollegium Carl
Motioner, väckta hos Ridderskapet och Adeln: af Gr. von Bosén, A. E., om ny upprniitninir och indelning af landsvägarne: II. 94, R. 96; B. lil. 273, 309, A. 309. — d:o angående anslag af allmänna medel till inrättande i hufvudstaden af ett honiöopathiskt siukhus, m. m.: I. 523; It. 163, R. 176 (sa vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel). — d:o angående rigtningen af Statens vestra jernbana samt understöd af stats-medel till enskilda bolags jernvägsanläggningar: II. 96, R. 241; B. V. 160,228,290, A. 312, 333, 398, 410, 412, 413, 420, 424, 425, E. 427; VII. 5. — Frih. von Rosén, E. G., om pension åt Protessoren E. Drake vid afskedstagande! från Sekreterare-belnttningen vid Kongl. Musikaliska Akademien: I. 432, R 435. (Besvarad i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — Hr von Schéele, P. A., om Lazarettsoch Kurhus-läkares pen sionering : I, 354, R358. (Besvarad i Stats Utskot tets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — d:o angående reorganisation af Lszaretternas styrelse, tn. m.: I. 352, R. 358; B VIII. 269, 375, A. 375.
Är i Köpe-, Bytesoch Gåfvo-bref å fast egendom visst värde densamma ej åsatt, beräknas chartan efter det värde, som för egendomen vid sista bevillnings-taxe ringen blifvit faststäldt; enahanda beräkningsgrund följes äfven, i händelse uti köpebref om fäst egendom vissa förmåner eller tjenstbarheter äro, för längre eller kortare tid, säljaren eller dess rätts innehafvare förbehållne, och den derjemte uti penningar bestämda köpeskilling icke öfverstiger fastighetens taxeringsvärde; men skulle den contanta köpeskillingen öfverstiga detta värde, kommer densamma att tjena till grund för beräkningen af charlans belopp; — skulle åter i Byteseller Gåfvo-bref å Skepp, Fartyg eller Båtar värdesumman ej finnas utsett, charteras detsamma efter 16 sk. per läst; äfvensom afhandling, hvarigenom skog från hemman på viss tid fory lirås, i dylikt fall bör innehålla uppgift om skogsskiftets areal samt charteras efter 42 sk. för hvarje fullt tunnland; och bestå contrahenterne tili Köpeoch Bytes-bref hälften hvardera till stämpladt papper, om ej annorlunda derom slutadt är. 8 Förslag till Författning §■ 9. Charlering af Lysnings-Sedlar till Äktenskap. l:o. Såsom grund för chartae-beloppet för sådane lysnings-sedlar stadgas, att det skall utgöra £:del af den bevillning, till hvilken mannen, eniigt företedd och i styrkt afskrift till Pastor, eller den hans ställe företräder, lemnad debetsedel, föregående året blifvit efter 2:dra Art. af Bevillnings-Förordningen taxerad. §. 11. Särskilda åligganden i afseende på Författningens handha/vande. 3:o.