Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid förekommo: 23 och 82 §§.- Utlåtandet afslogs och Ståndet beslöt, för sin del, att Rikets Ständer skola, uti en underdånig skrifvelse till Kongl. Mapt, begära att, vid de tillfällen då Statens embetsman varda i diplomatiska befattningar anställde, i följd hvaraf de, utan att ifrån förut innehafvande ijenster endtledigas, likväl sättas utur tillfälle att bestrida dertill hörande åligganden, de för embetet eller tjensten å Stat anslagne aflöningsmedlen skola, med un dantag af hvad skäligen må anses tillkomma den, som embetet eller tjensten under tiden förestår, till Stats-Verket besparas; ordinarie innehafvaren dock öppet att, vid densammas åter tillträdande, ånyo komma i åtnjutande af lönens fulla belopp; 6, 19, 20, 46 och 48 §§, slutet af 49 §, 60, 62, 90 och 94 §§; Lades till handl inga ine; 26 och 29 §§: It,k. till R. St. Utlåtandet bifölls med den förändring, att i den uti denna § föreslagna underdåniga skrifvelse skola orden: ”med tillämpning, så vidt omständigheterna föranleda, af de uti 22 § af underrättelserna tili 1841 års Tull-taxa intagne bestämmelser”, utbytas till dessa: ”med tillämpning, så vidt omständigheterna föranleda, af de uti underrättelserna till Tull-taxan intagne bestämmelser”; 54 Utskottets tillstyrkande af en underdånig skrifvelse i det ämne, hvarom denna § förmäler, bifölls; dock med den förändring, att ordet hädanefter” införes, i stället för ordet: ”framdeles”, hvilket sednare uteslutes. 105 §: Utlåtandet bifölls, med det undantag, att de medel, som inflyta föi'
Men då det redan blifvit af inånga, vid nu påstående Riksdag, erkändt, att de flere förmåner, sorn äro Posthemman tillerkände, kunna deni fråntagas, enär Lagstiftande inagten för godt finner att på annat sått besluta om Postföringen, utan afseende derpå, om ett eller annat Posthemman möjligen kunde genom denna förändring blifva i mer eller mindre man lidande, och, efter förlusten af sine hittills åtnjutne friheter, falla i värde; så skulle jag, i öfverensstämmelse härmed, tro att förlusten af en enda frihet för Bruk och Qvarnar icke borde tagas i för hög beräkning, käldst densamma väl icke så särdeles inverkat på Bergverkens, af andra omständigheter, vida sner beroende saluvärde. Strängt att tala , torde ock hvarken köpare eller säljare hafva bort i sine beräkningar upptaga förmåner, på hvilka de aldrig erhållit fasta och försäkran. För öfrigt år å en annan sida icke att förbise det verkliga lidande, som drabbat och drabbar Landtbruket genom en förökad vägbyggnadsskyldighet, i följe af Bruks och Qvarnars anläggning eller vidgade rörelse. Men framför allt annat måste härvid betragtas hvad en sund rättvisa brafver, och i denna hänsigt kan jag ej undgå att anmärka en dubbel orättvisa i denna fribets beviljande, deraf 1:0 Bergshandteringen tillgodonjuteren förmån, framforsa väl Stadsman - 304 Lagutskottets Betänkanden. narörelsen sorn Landtbruket; 2:0 Sveriges förnämsta näringsgren betungas genom en annan närings förvållande. Det är på dessa sammanlagrie skål, som jag i förevarande strid emellan det allmänna och enskilda intresset trott ilet förra böra såsom segrande behålla platsen. I anseende till den befrielse från allmänna vägbyggnadsskyldigheten, som jag hemställt måtte tillerkännas en del öboer, är blifvit erinrade, att flere större öar hafva inom sine egna områden betydligare vägar att underhålla, och derföre icke tyngas af vidare vägbyggnadsskyldighet. Men i hvad sammanhang denna erinran står med mitt Memorial är svårt att inse, då de öar, derå Landseller Häradsvägar finnas, hafva alla, så vidt jag vet, Gottland allena undantaget, genom Färja eiler
Vid riksdagens början visade sig dock omöjligt att tillbakahålla anspråken på jernvägsanläggningar genom Statens försorg eller medverkan och en hvar, som trott lån kunna undvikas, fann sig föranlåten alt inskränka sina förhoppningar till en nedsättning i lånebeloppet i jemförelse till det sednast upptagna lånet. Den Kongl. Propositionen föreslog dock ett lån, som i sjelfva verket skulle komma att med Fem Millioner öfverstiga det sednast i utlandet upptagna lånet; men icke eller denna tillökning har förnöjt anspråken, ulan föranleda Utskottets förslag 30 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 88. en ytterligare förökning af skulden med icke mindre än 1,432,000 Riksdaler Riksmynt. Denna behandling af frågan rörande Statens medverkan för jernvägsanläggningar synes mig så mycket mera olämplig, som det kan vara tvifvel underkastadt, om tillgångar i verkligheten finnas för åstadkommande af de för ränta och amortering nödiga medlen, utan att beviilningen ökas eller beskattningen på annat sätt förhöjes. Väl visar den utredning af Itiksgälds-kontorels ställning, som förekommer i den Kongl. Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, att ett belopp af 5,059,939 R:dr skulle under den ingående statsregleringsperioden vara för berörda ändamål tillgängligt. Denna kalkyl grundas dock på den förutsättning, att Statsverkets inkomster för sistlidet och innevarande år skulle lemna öfverskolter, tiil beräknade belopp, hvilka upptagits tillhopa minst En Million Riksdaler högre, ån sorn efter nu kända förhållanden kan i kalkylen bibehållas. Det påråkneliga beloppet synes således böra upplagas till 4,650,000 R:dr. som lernnar en tillgång för hvarje år af 1,550,000 R:dr i stället för 1,887,000 R:dr, som den under andra omständigheter tillkomna kalkylen visar såsom årlig tillgång. Om det vidare antages, att dc anslag, som icke i beråkningarne ingått, men sedermera lill icke obetydliga belopp ifrågakomma och blifvit eiler blifva beviljade, komma alt beläckas af motsvarande nedsättning i de anslagsfordringar, som i förenämnda Kongl.
Sådant var ingalunda någon försummelse af den tappre och driftige general Kamensky, som nu anförde Ryska arméen. Ingen af oss visste annat, än att marschen ställdes direkte till Wasa. Då hären bröt upp den 12, begärde och erhöll jag tillstånd att i egna angelägenheter få resa förut till staden, och vid framkomsten dit träffades flere till brigaden hörande officerare, hvilka dels varit sjuka, dels sårade; men nu blifvit så vida återställde, att de väntade på arméen, för att åter komma i tjenstgöring. De tänkte på ingenting mindre, än att denna dag lemna Wasa. Men oförmodadt fingo vi i staden höra, att Vegesacks fördelning, som stod söder om Wasa, icke blott hade ankommit, utan ock, i största hast, tågat genom staden, och att således Ryssarne ifrån Lappfjärds sidan hade vägen öppen till Wasa. Jag behöfver ej beskrifva vår bestörtning. Från staden kommo vi lyckligt; men på vägen, innan vi anlände till hären, voro vi nära att upphinnas af Kossackerne. En löjtnant Arppe vid Karelska jägarena, som dröjde litet längre än vi andra i staden, nödgades lemna sin häst och kärra samt alla sina saker till rof åt de förföljande Kossackerne, samt rädda sig genom skogen. Men förr än jag vidare fortsätter berättelsen om arméens återtåg norr ut, bör jag något nämna om en händelse med fjerde brigaden, hvilken jag icke sett i tidningarne omtalad, och som törhända icke blifvit till högre ort inrapporterad. Den 10 September middagstiden begynte Savolaks brigaden marschen från Ylistaro, der vi legat i fyra dygn. Ryssarne voro oss ganska nära, samt började mer och mer tränga in på oss; och som vi hade en färja att passera, förorsakades derigenom uppehåll, hvarföre Savolaks jägare, hvilka utgjorde eftertruppen, kommo i strid med fienden. Sedan hela brigaden lyckligen hunnit öfver färjan, fortsattes tåget på en väg utmed ån på södra sidan.
Reservation af Herr Friherre Stael von Holstein: ”Emot Utskottets Betänkande reserverar jag mig i så målto, som jag, uppå de skäl, Rikets Ständers vid sista Riksdag derom aflåtne underdåniga skrifvelse innefattar, tillstyrker den af Rikets Ständer för deras del då beslutade ändring i 5 §. 17 Cap. Ärfda-Balken samt Kongl. Förordningen den ig Augusti 1762. I öfverensstämmelse hvarmed, på sätt Herr Stuarts motion upptager, ej mindre 3 §. 8 Cap., än ock i och 7 §^. af 5 Cap. samma Balk borde ändras och rättas. Antom till Eip—Utat. den i3 Sept. Betänkande, öfver väckta motioner, angående skyldighet för Sterbhusdelegare att, inom viss tid efter för rätt adt skifte, instrumentet deröfver till Domstol i orten aflemna. Från Vällofl. Borgare-Ståndet har Lag-Utskottet emottagit ett af Herr C. GLevin afgifvet memorial, deri halv anfört, att, uti arfs-, bördsoch vederlags-tvister, understundom inträffat, att parter förlorat deras verkliga rätt i saknad af den bevisning, de kunde hemta från arfskiftes*-handlingar, hvilka antingen i Sterbhusen borlkommit, eller ock af ill villige medarfvin Bihang till R. St. IO Lag-Vtskottets Betänkande N:o 12/}. gar och motparter undanhållas, och således icke af den rättsökande kunna praesteras. Denna olägenhet borde och kunde förekommas derigenom, att, på sätt angående bouppteckningar är föreskrifvet, arfskiftes-instrumentet lemnades till förvar vid Domstol, hvilket äfven funnes antaget i projectet till nya Civil-Lagen; och Motionairen föreslog således: att, såsom tillägg till 12:te Capitlet Ärfda-Balken, stadgas måtte } det vederbörande arfvingar vid lämpligt ansvar tillförbindas j inom viss tid efter skiftet till ortens
Friestedt, Stockholn Professor G. CEDERSCH10LI behandlar med " masssge: magoch tarmsju] domar, nervåkommor, kronisk snufva oc svalgkatarr, fruntimmerssjukdomar m. m. Sthlm. Stallg. 4, hörn, midt emot Grand Hott Bästa Ceylon T h é 1,25 pr V4 kghos HERM. R. STOLP] 6. A. T. B r ö d r. na osockrad Cacao af bästa beskaffenhet. Stockholm d. I fyrkantiga burkar om Vi kg. ä 2: Carl Setterberg, % kg. Fil. doctor, Handelskemist. Vs kg. CACÅÖ EXTRACT Panoptikon Stockholm. - * Största sevärdhet. * (Sv. emottager penningar på Allmänna Pensionsförsäkringsbolaget 1S Sparkasseräkning tillförsäkrar på fördelaktiga villkor mot godtgörelse af högsta despositionsränta. utmätningsfria pensioner Utan uppsägning kunna å en bok samåt änkor och bara eller andra efterlefvande; manlagdt 1.000 kr. i månaden uttagas. meddelar dessutom lifränte-, kapitaloch Aktiebolaget testaments-försäkringar i olika kombinationer. OBS.! Äfven genast börjande lifräntor. J 88P~ All bolagets vinst tillfaller de försäkrade antingen i form. af höjda pensioner Gustaf Adolfs Torg nr 14, eller nedsatta försäkringsavgifter å sparkasseräkning — 5 %. Hufvudkontor: Strömsborg, Stockholm. godtgör A hvarje bok kan lyftas intill kr. 1,000 i månaden utan särskild uppsägning. (G. 78891) Sparkasseräkning Räntegodtgörelse 5 proc. kassan I landsorten boende torde hänvända sig .direkt till banken. Nr 1 Mynt-torget Stockholm. Depositionsränta 5 % Aktiebolaget Sparkasseränta — 5 % Stockholms Diskontobank A hvarje sparkassebok kan lyftas intill 1, 0 00 kr. i månaden utan uppsägning. I Regeringsgatan I. Hofleverantörer till H.M. Drottningen af England. PICKLES, SÅSER, MARMELADER. erhållas hos alla större specerihandlare inom riket. BRÖDR.
1835 den i3 Mars föredragen; hvarvid Kongl. Maj:t, som det icke kunnat undfalla, att Rikets Ständer vid behandlingen af detta ärende syntes hafva förbisett de flere omständigheter, som vid en närmare granskning af ämnet och af de dertill hörande till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade handlingar sig framställde, till ett fullkomligt undanrödjande af de hos Rikets Ständer uppstådda betänkligheter emot beviljandet af det ifrågavarande ytterligare anslaget för Carlskrona vattenledning-, i Nåder beslöt att vid nästa Riksdag aflåta förnyad Nådig Proposition lill Rikets Ständer om detta anslags beviljande samt att emedlertid med arbetets utförande skulle inställas. 18:0 af den 17 September i834> angående anskaffande afen Militär-post Lill bevakning vid Malmö Låne-Kontor. i834 den 4 October föredragen; och General-Adjutanten för Armeen anbefalld att i kommandoväg inhämta Kongl. Majrts Nådiga befallning i detta mål; hvarefter Kongl. Maj:t vid ytterligare anmälan häraf under den 6 December samma år förklarat Rikets Ständers anhållan icke kunna i Nåder bifallas, då medel ej blifvit anvisade till bestridande af de i och för en sådan Militär-post uppkommande kostnader.
Då legosättet sker ibland de mest fysiskt utbildade ynglingar inom reg:tenas stånd, ofta tagna ur det välmående bondehuset, hvarför skulle icke detta lemna garanti för tjenstbarhet? och denna finnes ock i verkligheten. Hvarföre skulle icke samma anda och själ, nemi. den, att försvara fosterjorden, kunna lifvas uti en värfvad och indelt armé med en nationalbeväring inflickad i dess leder? Huru kan väl Hr Stjernsvärd påstå att soldaten står efter beväringen i bildning samt tjensteförmäga? Detta är ett fullkomligt misstag, samt förhållandet alldeles motsatt. Ytterligare benämner Hr Stjernsvärd indelningsverket, såsom en idealism, chimére, tjenlig att uppduka såsom en skåderätt med ordet indelningsverk. Jag ogillar detta yttrande, och anser vårt indelningsverk för ett mästerstycke, värdigt den Regent, som detsamma utförde, utgörande ett af de säkraste värn för vår sjelfständighet. Sjelfva utlänningen beundrar samt afundas denna inrättning. Såsom ytterligare skäl för sitt ogillande, anser Hr Stjernsvärd dyrheten för jordbrukaren i allmänhet; att soldatlönen numera är större, än primitivt var medgifvet; att indelta arméen är för liten till numerären, med otillräcklig öfning; stående arméens dyrhet i allmänhet, och ändtligen, att indelta soldaten förvandlas till en för landet kostsam invalid-inrättning, fattigvården till last, oanvändbar, såsom stam för beväring; hvarföre allt indelta arméen bör reorganiseras. Hr Stjernsvärd medgifver att man väl ej kan frånkänna arméen trohet samt mannamod, men att dess husliga lif och förhållanden som jordbrukare skulle visa obenägenhet för kommenderingar m. m. d. Det skulle vara nedslående att höra vår indelta armé så beskrifvas och vitsordas af en man, som står i dess led, om ej min egen erfarenhet, vunnen i fält och på roten, sade mig något helt annat. Man åberopar roteringsskyldigheten såsom ett onus för jordbruket. Jag medger det, men allting kostar, dä man vill hafva det bra, och hvem vill icke göra uppoffringar, då fosterjordens försvar sättes i fråga.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre de Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Slutligen uppläste Departements-chefen, Stats-rådet Thyselius till justering tvänne, i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till nådiga Propositioner tili Rikets Ständer, nemligen: 1 :o Om anvisande å Allmänna Indragnings-staten af ett belopp af 500 Riksdaler att årligen från och med nästkommande år tillgodonjutas af Rektorn vid Hudiksvalls läroverk F. Wennberg, och 2:o Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande fann Kongl. Majit godt berörda förslag i nåder gilla samt befallde, att nådiga Propositioner af den lydelse bilagorna vid detta Protokoll visa, skulle i öfverensstämmelse dermed till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo, A. J. Olde, STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 186 3. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. lill Exp.-Ulsk. den 2 Mars 1863, kl. 10 {'. m. Kongl. Majds nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående lönereglering för Lands-staten; Gifven Stockholms slott den ■i 3 Februari 1863. Uti Sin vid innevarande riksdags början till Rikets Ständer öfverlemnade Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, tillkännagaf Kongl. Maj:t Sin nådiga afsigt att, efter det vissa infordrade upplysningar ingått, till Rikets Ständer aflåta särskild Proposition i fråga om definitiv lönereglering för Landsstaten och förändring i nu gällande stadganden om dess pensionering.
Genom samma anläggningar har telegrafnätet vunnit en ytterligare utsträckning af 76,8 geografiska mil samt längden af samtliga telegraf-ledningstrådar, dubbellinierna deruti inberäknade, ökats med 92 mil. Sammanlagda längden af samtliga telegraflinierna uppgick vid revisiöns-årets Utgång till 663,3 geografiska mil, samt af ledningstrådarne till 888,7 mil. Utom förutnämnda åtta, under loppet af år 1858 öppnade statstelegraf-stationér, hafva privata jernvägs-telegrafstationer blifvit inrättade i Dylta, Frövi och Fellingsbro, och är med vederbörande jernvägsbolag öfverenskommelse träffad om befordran af telegrammet emellan dessa orter och Statens telegrafstationer. Antalet under året afsända telegrammer från samtliga stationer uppgår till 155,359. § 2. På sätt af den underdåniga berättelsen inhemtas, har den uti ofvanstående tabell upptagna brist, 41,776 R:dr 39 öre Runt, blifvit fylld derigenom att, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 15 December 1854, Chefs-embetet, för utbetalningen af 3:dje qvartalefe aflöning till Telegraf-verkets embetsoch tjenstemän, fått från Kongl. Stats-kontoret förskottsvis utbekomma 63,500 R:dr, hvilka sedermera, jemlikt Kongl, brefvet den 2 September 1859, blifvit Kongl. Stats-kontoret godtgjorda af handelsoch sjöfarts-fonden, för att framdeles ersättas nämnda fond af Telegrafverkets inkomstmedel, så vida dessa dertill lemna tillgång. § 3. Af Elektriska telegrafverkets räkenskaper hafva Revisorerne inhemtat, att utgifterna under året varit 409,562 R:dr 16 öre, hvareftiöt tillgångarne, hvaribland upptages é'n post å 30,806 R:dr 8 öre, erlagd af Kongl.
Prol. l834- 5:te Sami. irsta Afd. 4 1 Stile Haft. 26 Bevilln.-Ut skottets Utlåtande IV.-o 4$- borde kunna påräknas, hvarföre Utskottet ansett sig böra frånträda sitt förra tillstyrkande i detta fall, samt föreslå, att Koppar-, Gårad_, må draga en utförsel-tull af 5 R:dr Sk:Hé., hvilket i alla fall icke utgör fullt så stor procent af värdet, som den utförsel-tull, hvilken är föreslagen för Stångjern, utgör af denna varas värde. Af samma skäl har Utskottet äfven funnit att utförsel-tullen å Plåtar, myntade, och så kallade Ungerska samt gjutkakor må uppsättas till 5 R:dr samt för Bottnar, Bleck af hvad dimensioner som helst, Spanskgrön-bottnar, Blindmynt, gjuten spik, såkallade Negros och granulerad koppar samt uppdjupade och andra ej fullfärdiga arbeten till 4 R:dr AAi^det. Korgar: af A. Brisman och Lars Larsson frun Skaraborgs Län, att Korgar kunna inom landet erhållas i tillräcklig mängd, hvarföre tullen för de införskrifne borde uppsättas till 5o procent af värdet. Det skäl, för den äskade förhöjningen i tullen, hvilket här blifvit anförd t, har ej kunnat föranleda Utskottet att frångå dess förra beslut, och får Utskottet derföre äfven nu tillstyrka antagande af den i förslaget för Korgar utsatta tull. Kreatur: af Botvid Jonsson från Östergöthlands Län, att tullen för kreatur i allmänhet borde ökas med 5o procent utöfver Utskottets förslag; — samt af Johan Andersson från Upsala Län, att tullen å hästar borde höjas till 18 R:dr oell å nötkreatur lill hälften af varans värde.
Med en sådan öfvertygelse, kunde jag icke ana, att någon skulle åberopa de välsignade privilegierne och yrka afslag å motio - Statssamt Allm. Bcsv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.o 34- "9 nen, emedan den förnärmade Presternes rätt; men af en hvar, som har någon kännedom om storleken af deras lätt, torde billigt medgifvas, att den tål en ringa försakelse. För att blifva öfverlygad härom, kan läsas Landshöfdingens i Jönköpings Län afgifna Femårsberättelse af den 31 December i833, pag. 38 och 39, der det upplyses, att Presterskapets och Kyrkobetjeningens underhåll utgör, näst krigsfolkets, de skattdragandes största afgift till underhåll för egna medborgare; ty dertill åtgår årligen, enligt Tabellen 80,796 R:dr 38 sk. blott i sockenlionde och så kallade jura stolte, då i nämnde summa hvarken inbegripas de af Staten upplåtne Prestgårdarnes afkastning, ej heller vederlagsoch behaglig tids förläningsspanmål, som äfven utgår från Siats-Verket, och således icke ligger socknarnes invånare till last. Emedlertid är det en märklig företeelse, alt Clereciets aflöning, i både Sockneoch Statsbidrag, utgör vida mer ttn Länets hela bevillning, som, enligt Tabellen, uppgår till blott 8i,5ioj R:dr 3 sk. r r:st. Enligt Tabell, som åtföljer ofvar.nämnde Femårsberättelse, utgöra Statsbidragen från landet i Jönköpings Län 661,4>8 R:dr 11 r:st, och af städerne 29,814 R:dr 37 sk. 8 r:st. Häraf synes, att allmogen på landet får utgöra de största Statsbidragen; men, hvad har väl Staten för borgen för uppfyllandet häraf, om den ej tänker på en ändamålsenlig upplysning, och, efter min tanka, är detta den säkraste borgen för både Statens och folkets bestånd och framgående.
Nu förhåller sig så, alt Direklm inkommit med förslag lii! löne-förbättiingar för Banko-ombudet, tjenstemännen och vaktbetjeningen, med undantag af bokhållaren, till det belopp jag i min reservation uptagit, men Utsk. har dervid ej fästat något afseende, och, ehuru Afdelnra inom Utsk., som haft delta ärende sig lilldeladt, sådant yrkade, förföll likväl alltsammans tili pleno, dock endast med en rösts pluralitet. Visserligen har Utsk. föreslagit, alt förvaltnings-kostnaderne fick hädanefter öfverstiga anslaget med den summa, sora åtgick lill betäckande af revisions-omkostnaderne, och fördelen deraf kan jag icke inse, emedan medlen komme att tagas från årets inkomster, hvarigenom hufvudresultatet blefve alldeles,detsamma. Uplysningsvis får jag meddela, att sisth års revision vid lånekont:t uti Wisby kostade för 8 dagars effektivt arbete 427 R:dr 37 sk. 6 rst. tuko eller nära -Judel af hela anslaget, och alt en enda Revisor upbar för sitt besvär 228 R:dr 19 sk. 6 rst. tuko. Skulle nu de öfriga 3:ne Revisorerne också blifvit tagne från aflägsna orter inora Riket, samt Banko-ombudet från Stockholm, så hade revisions-omkostnaderne upgält lill minst 1.000 R:dr b:ko, eller af hela anslaget. Jag anser att R. St., ehvad sora angår Wisby låne-kont., böra äga dylika upgifter, som Ständerna erhålla från låne-kontm i Götheborg och Malmö, samt yrkar derföre, att arfvode och löne-staten vid Wisby låne-kont. må uti blifvande Biuko-Reghte införas.
Hör lill Stats-Ulskolleis Memorial N:o 169. 9 Bilaga Litt. A. Tabell, utvisande dels de belopp, hvartill Stats-verkets ordinarie och extra inkomster blifvit vid nedannämnde riksdagars slats-regleringar beräknade, med afdrag af de indelta räntornas samt den indelta tionde-spanmålens i Riks-slaterna förslagsvis upptagna värde, dels den uttaxerade allmänna bevillningen för första året af hvarje stalsreglerings-period och dels den summa, Rikets Ständers Banks utelöpande sedlar utgjorde vid slutet af de år, derunder dessa statsregleringar blifvit uppgjorda; varande derjemte sagde sedlars belopp sammanräknadt med de vid samma lid i allmänna rörelsen utgifna och i krono-uppbörden, lika med bankosedlar, gångbara riksgälds-sedlarne äfvensom det silfvermynt, hvarigenom Bankens numera indragna skillings-sedlar blifvit ersatta. Påräknade stats-inkomster. Utelöpande Bankooch Riksgälds-sedlar. Enligt 1825 års riksdags statsreglering: Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelningarne B:ko R:dr 1,832,215: Dito extra ordinarie inkomster , 2,757,925: 1824 års uttaxerade allmänna bevillning 2,229,750: 6,819,896 Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1823 års slut B:koR:dr 23,430,918: Riksgälds-sedlar vid samma tid, evalverade i Bankomynt , 3,948,458: 27,379,376 Dih. till R. St. Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o i69. Enligt 1828, 1829 och 1850 ars riksdags statsreglering : Beräknade ordinarie slats-inkomster, utom indelnin garne B:ko R:dr 1,935,536: Dito extra ordinarie inkomster samt restantier . , 1830 års uttaxerade allmänna bevillning