Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Herr Räfeltj Anton: ”Emot Utskottets förslag uti i:sla punkten a, att åt egare af hytta, i förening med redan tillåten härd, hvarest tackjernstill verkningen under loppet af åren 1831 till i8/jo utgjort minst a,5oo Sktt. årligen, må varda upplåtet en obegränsad vågföringsrätt för allt det stångoch manufactur-smide, som kan tillverkas, mäste jag reservera mig, emedan det ej lyckats mig begripa grunden till en utsträcktare smidesfrihet för dem, hvars skogs-tillgångar genom en större tackjernsblåsning redan måste vara tillräckligt anlitade.” Af Herr Engström: ”Emot Utskottets beslut alt tillstyrka underdånig önskan af Ständerne, i afseende på en friare kolhandel , nödgas jag reservera mig, emedan jag, dels i allmänhet anser en sådan åtgärd blott förleda allmogen att anställa rättegångar, som slutas till dennas nachdel och förorsaka vederparterne mycken skada och kostnad, dels äfven emedan frihet i kolhandel redan finnes på alla ställen, der ej contracter binda, och har snarare urartat till ett sjelfsvåld, som icke agtar de ingångna åtagandena, samt serdeles derföre, att en sådan åtgärd af Riksens Höglofl. Ständer åsyftar att alldeles betaga bergsbruket vid Stora Kopparberget en af de rudimaterier, som äro nödvändiga för dess bedrifvande, och hvilka rudimateriers oförrjmkta erhållande äro bergsbrukets idkare tillförsäkrade genom lagliga Handlingar, hvilka böra anses såsom orubbliga, och för hvilkas förvärfvande och bibehållande våre förfäder och äfven vi gjort och göra uppoffringar. Det är väl ingen tvifvel, att vi inför Domstol kunna försvara vår rätt; men det är dock alltid obehagligt och kostsamt, att på' sådant sätt oupphörligt nödgas värja sig, och då intet annat resultat kan följa af Ständernas underdåniga Önskan, än processers uppväckande, så må den väl anses såsom öfverflödig.
Ständer, att med detta ämne någon befattning taga, hvilket, i anledning af Kongl. Majts Nådiga Remiss, likväl lärer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas. Stockholm den 17 April 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om rättelse i Nådårsoch Besparings-författningarne. T ill Stats-Utskottet har ifrån de Respective Riks-Stånden blifvit remitterad en Kongl. Majits Nådiga Proposition, så lydande: (Denna Nådiga Proposition, gifven den g December 1817. finnes tryckt under N:r 5 i usta Sami. till detta Bihang sid. 58 och blifver här utesluten.) Då ej mindre Riksens Höglofl. Ständer uti deras underdåniga skrifvelse af den 29 Juli 1815 anhållit, det Kongl. Majit i Nåder täcktes låta öfverse och rätta författningarne i det - Stats-UtskottetsBetiinianden'. 839 ta ämne, på det någon jemkning och förändring måtte kunna skje, till lindring för Embetsoch Tjenstemanna-Corpsen, än Kongl. Majit uti Dess nu aflåtne Nådiga Proposition täckts förklara Dess Nådiga önskan, att åt Riksens Ständers förberörde underdåniga anhållan, kunna lämna en af billigheten och tidernas förändring högt påkallad åtgärd härutinnan; Så har, med hämtad anledning häraf, Stats-Utskottet ansett för en örn pligt och rättvisa emot Statens Emhetsoch Tjenstemanna - Corps, att kunna för Riksens Höglofl.
Denna uppmaning beledsagades af en blick, som visst icke var ernad att ses af någon annan än baronen, men hvilken Waldemar, ehuru stående på sidan, råkade uppfatta, äfvensom några ord. Och ehuru genom Carolina förberedd, blef han likväl högst öfverraskad af detta bevis på hans fästmös och baronens vänliga förhållande till hvarandra. Julie hade ingen aning om den upptäckt doktorn gjort, hvarföre hon helt ledigt vände sig till den vid foten af trappan väntande marskalken, lade med mycket behag yttersta fingerspetsarne af sin hvita handske på den arm han artigt bjöd henne, och ledsagades så af denne till fruntimrens toilettrum. Detta i följd af dagens högtidlighet omskapade tempel åt graçerna var ursprungligen en i hvardagslag så kallad kökskammare, och kunde, i denna sin vanliga egenskap, anses som ett tempel för spinnrockar och väfstolar. Här gaf den driftiga husmodern de i ödmjukhet lyssnande prestinnorna de vigtiga oraklen på deras blygsamma frågor. Här kunde hon, genom den tunna brädväggen åt köket, erfara allt hvad som föreföll der i ord och gerningar. Denna senare förmån sträckte sig äfven i dag till hennes gäster; ty oaktadt mångfaldiga röster skreko om hvarandra: ”hjelp mig; ack, söta du! fäst på den här blomman; låna mig ett par hårnålar; fäst den här bandrosen!” m. m., öfverröstades dock alla af den duett, som i köket med skärande diskant uppstämdes, i anledning af den omtvistade tillblandningen af en mergbudding, emellan prostinnans syster, allmänt erkänd såsom Kajsa Wargs värdiga lärjunge, och en konsterfaren madam, hvilken för bröllopsmåltidens skull var beställd från staden.
Majlis Justitie-revisi&ns-expedilion den 17 Mais 1839 utvisade, inkommit med underdånig ansökning att af gunst och nåd njuta eftergift af de, genom Kongl. Majlis nyssnämnda utslag, honom ålagda böter; så hade, delta oaktadt och ehuru under liden Engman tillhörig egendom skulle vara till omförmälda böters gäldande, genom Öfverstålhållareembetets kanslis försorg, i mät lagen, men försäljning deraf fördröjd i afbidan på nådansökningens afgörande, hvilket, enligt diarii-utdraget åteknadl betyg, ännu den 14 Juli 1840 icke ägt rum, Engman blifvit den 9 derförutgångne April af Ivaline Kämnersrättens betjente, på Primarie-kämnärens befallning, gripen och i rådhushäktet insatt för att med sju veckors fängelse det ådömda 14 R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse dea 15 Nov. 1847. bötesbeloppet umgälla; hvarjemte och ulan afseende å en af Engman, enligt hans uppgift, hos Stadens Kämnersrätts, efter dess förändrade organisation inrättade, tredje afdelning skriftligen gjord ansökning, att af ofvan åberopade anledning genast varda från häktet befriad, fångvaktmästaren skulle erhållit skriftliga ordres, att Engman borde derstädes förblifva i sju veckors lid, då han ock qvarhölls lill den 29 derpåföljde
Då dessa löner måste påräknas såsom tillgång för löne-förbättringar och äfven i vissa fall till nya löner för Verkens personal vid den reglering af Staterna , som, i förening med Verkens skeende förändrade organisation , kommer att upprättas, och hvarvid Kongl. Maj:t hoppas, alt ytterligare utgift skall kunna undvikas, blifver det nödigt, att samma löner icke från Andra Hufvud-Titelri uteslutas, innan den nya organisationen af 748,5oo: — Transport 398,743: 9. 748,300: 4o Kongl. Maj. ts Nådiga Propos. N.-o 2. Tjansport 298^742: •— Embetsverken hunnit till alla delar fullandas, och det visat sig hvad af hittills varande anslag kan för Staten besparas. Detta injtämmer ock med hvad Rikets Ständers serskildta Utskott vid sista Riksdag i dess Betänkande härom yttrat, och är för ändamålets vinnande desto mera angeläget, som i annat fall, efter hvad med säkerhet kan föreses, nödiga tillgångar skola komma att saknas för den nya regleringens tillvägabringande och fullbordan. I anledning af hvad Kongl. Maj:t sålunda, rörande andra Hufvud-Titeln, i Nåder framställt, skulle för j48»5qo: Transpoi t 2^8,74^: — 9. 748,500; Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 2. 4l Transport 298,743: — 9. 45,500: utgifterna å densamma erfordras, jemte nu varande anslag i»8i3,8o8: 46; 9, beloppet af ofvanberörda tillökningar . 298,743:—9. Men som regleringen af Landt-Staterna beror af vederbörande Löntagares samtycke eller afgång, samt af sådan orsak, och i följd af de undersökningar om speciela förhållanden , sorn för dess slutliga uppgörande äro afnöden, kan endast successive verkställas; så anser Kongl. Maj:t lämpligast, att icke nu på Stat uppföra den för Landt-Statslönernas förbättring beräknade summa, utan att Rikets Ständer till Kongl.
FÖRSTA AKTEN. den ett bokskåp mellan tvänne dörröppningar, omgifna af draperier. Till höger från åskådaren två fönster. kring ett rundt bord. Rummet upplyses från taket. Till vänster en dörr samt en grupp soffor och fåtöljer Genom dörröppningarna i fonden synas upplysta rum.) mast åskådaren.) (Elin står ensam och ser ut genom fönstret närA GDA. ifrån pappas rum utan att ha gjort riktigt i ordning där! blomkrukorna stå på golfvet. Fönsterdynorna ligga på en stol och några af ELIN. jag ner. Jag tyckte jag hörde bjällror och därför sprang Gör i ordning de där småsakerna i mitt AGDA. ju ensam ordnat Helges rum. Det vet jag inte om jag bryr mig om. Jag har Men, Elin, hvart tog du vägen? Du sprang ju (Ett stort, elegant möbleradt hvardagsrum. ställe, så är du snäll. ELIN. på min lott, jag. Ja, men också bara det. Jag har fått två rum AGDA (spetsigt). besvärligt! Din fästmans, ja. Det fann du visst mycket (Fru Stålberg kommer genom högra fonddörren.) FRU STÅLBERG. tyckte mig höra bjällror nyss, så att våra resande kanske strax äro här. AGDA. hör bjällror lika ofta, som Elin, som varit förlofvad man, jag kommer inte att höra några bjällror ännu ELIN. ordning de där småsakerna, som jag glömt. Sven skulle bli ledsen, om jag inte vore honom till mötes genast då han kommer. AGDA. dan sorg! Jag har redan gjort i ordning de där saÅh, bevara mig väl från att vålla honom en såSnälla Agda, gå upp på pappas rum och gör i Jag tror att mamma, som varit gift i snart 30 år, Ha'n I slutat era göromål nu, små flickor? Jag ett halft år. Men jag, som hvarken väntar fästman eller på en halftimme, ty förr kan ingen af dem vara här. kerna, ty jag visste mycket väl, att ingen mänsklig makt skulle kunna få dig från fönstret förr än »din ELIN. Agda! AGDA. på skrifbordet, kan jag inte hjälpa om mina ögon händelsevis falla på öfverskriften. FRU STÅLBERG. Kära Agda! AGDA.
Enär genom de här ofvan framställda och af Utskottet tillstyrkta förslag till hemmans-räntornas förvandling i penningar efter medium af mar - 12 Stats-Ulshotlets Utlåtande, N.o 3^2. kegångsprisen för åren 1824—1848 samt kronotiondens m. fl. utskylders lösen efter ett, för fem år i sender, bestämdt, på de 10 näst förutgångne årens markegång grundadt medelpris, hvarpå löpande årets markegång icke komme att inverka, de hinder, hvilka hittills förefunnits för markegångs-sättningens framflyttning till en lämpligare tid på året, då priserna voro stadgade och kontrollen emot för hög eller för låg markegång jemväl underlättades af allmänt kända och utan svårighet ådagalagda förhållanden, undanröjdes, tve kar Utskottet icke att, i enlighet med Kongl. Maj:ts och kommitterades sammanstämmande förslag, tillstyrka, 33:o att markegångs-sätlningen må verkställas i April månad, samt att de priser, som böra ligga till grund för lösen af kronans räntor och tionde, bestämmas efter försäljningspriserna under de trenne sisla månaderna af skatteåret jemte de trenne första månaderna af det följande året; men alt tills vidare serskild markegång, på sätt nu sker, bör sättas lill rättelse för 1 i(£ v ider emellan räntegifvare och räntetagare, så länge sådana ifrågakomma, äfvensom för alla öfriga liqvider, som, enligt nu gällande föreskrifter eller öfverenskommelser, skola på markegång grundas. På det emedlertid, så länge den hittills vanliga markegångs-sältningea hösletiden bibehålles, dubbla dylika förrättningar måtte undvikas, hemställer Utskottet, 34:o att vid sistnämnde markegångssättning samma grunder, hvilka för markegångsförrättningen i April blifvit i afseende på prisbestämningen föreslagna, må tillämpas.
Dessa förslag jemte (lere ledamöters dervid afgifna yttranden hafva blifvit öfverlemnade till Lag-utskottets behandling; och sorn förändrade bestämmelser rörande enskilda andaktsöfningar blifvit upptagna uti det förslag till ny kyrkolag, som, på Kongl. Majus nådiga befallning, blifvit af en särskild tillförordnad kommitté utarbetadt, samt någon förändring i denna del, innan berörde förslag lärer komma under Rikets Ständers pröfning, destomindre synes vara oundgängligen påkallad, som den i Kongl, brefvet den 15 December 17G2 gifna, genom Kongl, cirkuläret d. 20 Januari 1837 förnyade föreskrift, att landsoch stadsfiskaler, uti mål, som angå olofliga sammankomster till andaktsöfningar, ej måge börja någon lagsökning, innan de af kyrkoherden i församlingen inhemtat skriftlig berättelse om saken och dess sammanhang, och sådant, med alla dertill hörande omständigheter, hos Justitie-Kanslers-Embetet anmält, och derpå erhållit dess svar och utlåtande, innefattar ett korrektiv deremot att någon utan vigtiga orsaker ställes under tilltal för öfverträdelse af iliågaställde art, får Utskottet vördsamt tillstyrka att Herr Doktor Sandbergs och Herr Prosten Tranei förslag måtte lemnäs utan utseende. Stockholm den 21 September 1848. Lag-Utskottets Betänkande, N:o 81. Res ervation af Herr Doktor Säve: Vår tid är en besynnerlig tid; ytterst mån om sin frihet i borgerligt och industriel afseende, men fördragsam nog att låta dea hämmas, om ej förtryckas, i rent andliga och religiösa ämnen. Hvad är väl oskyldigare, hvad göres mera behof, än att fosterlandsälskande och fromma män få gä tillsammans, meddela sig öfver tidens religiösa frågor, uppbygga sig genom läsning af Guds ord och bönen, samt likasom värma sig af kristendomens innersta lif? Men deremot står konventikelsplakatet med sin obevekliga hänvisning på den offentliga gudstjensten och husandakten såsom de enda tillåtliga medlen till kristlig uppbyggelse, med sina olämpliga straffbestämmelser, sina polisransakningar och kansliförhör.
Om nu en Commendeur-Capitaine valdes till ledamot af den Äldre och en Amiral af den Yngre Kamaren; och om sådant skedde med flit, för att gifva en så kallad opinionsyttring, månne det icke skulle störa det goda förhållandet mellan de båda representanterna af samma vapen, och med detsamma förringa gagnet af deras utväljande? Dylikt kan äfven, utan uppsåt, hända bland andra embetsman, der valkretsarne äro flera: så att Biskopar, Öfverstar och Landshöfdingar kora - 17Sr tilt Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o o.6. a5 ma i Yngre Kamaren, under det att Prostar, Öfverste-Lieutenanter och Gollegii-Kåd sitta i den Äldre, samt slutligen att rikare godsegare och mera erfarne Riksdagsmän befinna sig i den Yngre, under det att mindre förmögne, och de, som första gången deltaga i ett Riksmöte, äro ledamöter af den Äldre. Tili dessa olägenheters förekommande synes lämpligast vara, att bland de ledamöter af någon dass, hvilka äro 35 år gamla, fyllas Iedigheterne i den Äldre Kamaren, a) bland embetsmän och prester af dem, som innehafva de högsta befattningarne, eller längst utöfvat jemlika; b) af Borgare-Ståndet, Borgmästare och bland idkare af borgerlig näring, ett visst antal, som betala den högsta bevillningen, dernäst de, som längst varit Riksdagsmän, och sluteligen de, som längst utöfvat borgerligt yrke; C) bland faslighelsegare utom Bonde-Ståndet, den, som under sednaste skatteår betalt den högsta bevillningen; och d) bland Bonde-Ståndet, deri, som bevistat de fleste Riksdagarne, eller, när denna foidelningsgrund icke är tillräcklig, den, som innehar någon af de i 22 § 2 mora. uppräknade egenskaper, eller slutligen är äldst lill åren. Ora denna anmärkning god kännes, så böra föreskrifterna om de egenskaper och den större förmögenhet, som fordras för inträde i> den Äldre Kamaren, utgå ur §§ 14, 17, 20, 22 och 26.
Jag hemställer till den värde ledamoten, om Utsk. kan anses hafva antagit för mångå grader i straffet för ett brott, som är af den beskaffenhet, att Hr Cederschjöld sjelf ansett det i svårare fall förtjena dödsstraff, men tillika innehåller, så många nuancer, att åklagaren stundom skall behöfva glasögon för att upptäcka lägsta graden af brottslighet. Jag har för min del ej varit af den åsigt, att man borde bibehålla dödsstraffet, som icke kan försvaras inför förnuftet; men då flera ledamöter såväl i TJtsk, som i RiksStrn påyrkat dess bibehållande, var det ej underligt, örn Utsk., för alt förena de olika åsjgternä, antog dödsstraffet såsom en ytterligare grad. Hr Hjerta har numera såvida modifierat sitt yrkande, att lian i stället för definition begärt classification af brottet. Jag vet dock icke, hvartill detta skulle tjena, I 60 cap. af 1734 års lag kan det behöfyas, emedan man der antagit helt och hållet olika straff för de olika classerna; men då man här antagit flera grader i ett och samma straff för att tillämpas efter omständigheterna, inser jag ej, att något vidare behöfves, Lagpommitlpep har icke heller gjort någon classjfieation af detta brott, Frill, v, Stedingk har förnyat sitt klander af TJtsk ts redaction. Detta klander återfaller då på den grundlag, hvarifrån redactionen blifvit hemtad; jag tror likväl för min del, att Utsk. gjort rätt, då det följt grundlagen, Gr. Horn har sagt, att majestätet ej kan träffas af el t klander utan betydenhet. Men är det sfi, borde intet straff derför Unnas, peli a|irafnins(, borde paan ifra för dödsstraffets Den ao December f. m. bibehållande i sådana fall; ty om majestätet icke kan träffas af klandret, är handlingen ej brottslig, och den bör då vara alldeles strafflös. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Bland annat sände Egyptens geografiska sällskap en helsningsdeputation oss till mötes under anförande af sällskapets president, amerikanen Stone Pascha. Han hade i sin ungdom besökt Sverige och tycktes hafva det i synnerligen kärt minne. Det geografiska sällskapet tillstälde en ståtlig bankett Vega-expeditionen till ära. En utflygt gjordes till de stora pyramiderna, och så vidt den korta tiden medgaf, till andra märkliga ställen uti och omkring den hop ruiner af alla slag och från alla tider, som utgör det nutida Egyptens hufvudstad. Under besöket vid pyramiderna hade den svensk-norske generalkonsuln Bödtker anordnat en middag för oss i det der befintliga europeiska värdshuset, och samma afton gafs för oss en bal i Kairo af italienske generalkonsuln de Martino. En dag egnade desutom några af oss, i sällskap med Mr Giuseppe Haimann, åt en kort utflygt till Mokattam-bergen, bekanta genom de der förekommande, till kisel förvandlade trädstammarne. Jag hoppades jemte förstenadt trä kunna taga rätt på något lereller skifferlager med bladaftryck. Detta lyckades dock ej, men jag fullastade ett af två hästar draget fordon med större och mindre, till hård flinta förvandlade trädstammar. Dessa ligga i otroliga massor kringspridda i öknen, dels söndersplittrade i smärre stycken, dels som långa nedfallna, rotoch grenlösa, underbart väl bibehållna stammar. Sannolikt hafva de ursprungligen legat inbäddade i ett öfver den nuvarande öknens yta beläget sandlager, som sedan af stormarne bortförts, hvarvid de tunga stenbitarne qvarblifvit som ett eget lager på den af ingen gräsmatta täckta ökensanden. Några rotstubbar träffades ej, och det tyckes således, som om stammarne skulle af vattenströmmar förts till det ställe, der de blifvit inbäddade i sandlagren och förkislade. Till det yttre likna alla de här förekommande försteningarna hvarandra, och hittills har den mikroskopiska undersökning, som anstälts, endast lyckats urskilja ett par arter tillhörande slägtet Nicolia samt en palm, ett barrträd och en leguminosé, alla numera utdöda.
Skulle en sådan hok likväl på ett eller annat sätt förloras, så vore skadan icke större, än om en tjenare mister sina orlofssedlar, helst om sådana stadganden kumle meddelas, hvarigenom det blefve möjligt alt få reda på den ifrågavarande personens föregående vistelse och uppförande, hvilket icke synes overkställbar t. De detaljerade föreskrifter, som blefve nödiga, derest förslaget om införandet af förenämnda slags böcker godkännes, äro emellertid, i anseende till den omarbetning af gällande Legosladga, som i de härmed sammanhang egande delar blir nödvändig, af större omfattning, än att Utskottets öfriga arbeten medgifva att företaga utarbetandet af ett fullständigt förslag i sådant hänseende; likasom Utskottet funnit de bestämmelser, motionären uppställt, icke vara tillräckliga för ändamålet; ulan anser sig Utskottet, i anledning af motionen och på grund af hvad redan är anfördt, böra hemställa, ali Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och Rikets näst sammanträdande Ständer meddela förslag till införandet, i stället för nu brukliga orlofssedlar, af så kallade tjenstehjonsböcker al ofvanom förmälda beskaffenhet. I afseende på nu stadgade flyttningstid för tjenstehjon, har af Herr Prosten Sondén ej mindre än af Riksdags-fullmägtigen Nils Fredrik Andersson från Östergötland blifvit anmärkt, alt den 24 Oktober skulle vara mindre lämplig lid för lilloch afträdande af tjenst.
Förordningen ben 2 Maij nästlebit är, r afseende pä Fängars förplägning och sköttse!, Fängelserummens inrättning och bessaffcnhet m. m. fädane anstalter blifwit föresknfne, som mensklig, heten päkallar och Statens tillgängar medgifwaRiksens Ständer fä säledes endast tili Eders Kongl. Majiti underdäniahet hemställa om icke »vederbörande, som wid Fängeise-inrätkningarne skola haswa uppsigt och wärd, mäga sörständigas, att berwid ställa sig berörde Kongl. Bref till riogaste efterlefnad Riksens Skändrr framhärda rc. Srormagligste A!!ernädigste Lonung! Med öfwertvgelse om nödwändigheten deraf alt de Jndellk Regemrnttrnas MvnderrnZs perstdr - Dm 27 Januarn. ion sedlar, som af Rote, och RustlMare böra an» skaffas, warda sä sällan som nchjeligt är förändrade, hofwa Riksens Sränder till detta ändamäls nunnande, ansett sia döra hos Eder Kong! Majit, i underdänighet archälla, bet täcktes Eder Kongl. Mal t, säsom ett ytterligare pros af Dest hulda omsorg för trogne, men as krigets olyckor tryckte unbersätcr, Nädlgst förordna: 1:0 Att förteckningar för hwarje Regemente ssyndsameligm nrprättas öfwer alla d. Monderingspersedlar, hwilka hädanefter och för atrid ssola af Nvtarne eller Rusthällen presteras, samt att, deräst naaan sörankrma eller tillökning as dehn persedlar skulle i framtiden p^öfwas nyttig, Roteoch Rusthä-larne ma blikwa b:raktigade, akt inför Kongl. Mff 6.
Skönd ansett nödigt förklara, atr de till f. d. Konungens underhall anllagne 66,666 R d. Z2 fl., borde enligt Riksens Ständers beslut i Swcnstt Banko-Mynt utgö , beflöt Prcste-Stöndet, art uti detta förklarande med Malkoff. Vorgarc-Stöndct instömma. vt supra. Ux Urotocollo I. II. ^Ii-n<^vlrt. Utdrag af Protokollet, höllit hos Högwördiga PresteStöndet, den 9 Martii iLrv. S. D. Lcmnade Prestc-Slöndet dest bifall till Riksens Högloff. Ständers Allmänna Beflvörs och OcconomieUtflotts Betänkande, angöende utwögar till förekommande af de olägenheter, som i ötffilligc Tractcr af Sköne genom Flygsand förordsakas. vt supra. S. D. Riksens Högloff. Ständers Allmänna Beswars och Oeconomi Utstötts Betänkande, rörande missa uti Indelnings och Noterings Werkct pöstödde Missbruk, jemte upgisne Förslag till deras afhjrlpande föredrogs ä NY0 vch bifölls, vt supra. S. D. Gillade Preste-Stöudct hwad Riksens Högloff. Ständ ers^sStats-Utstott, ^uti dess förledne gårdag uppläste Dcn 17 April. 665 uppläste förnyade Utlätande angäende Lön och Resepenningar för Riksens Stankers Zustiti-e Ombudsman, och dess Cantz!,', yttrat och hemstält. Vt supr». S. D. Hwad Riksens Högloft. Stankers Statsutskott, uti dess förleden gårdag upplasta Memorial, angående de sa kallade Trippiffa Godsen i Halland, hemställt och tillstyrkt, klef af Prcste-Ständct till alla delar bifallit, vt supra. S. D. Wid förnyad Föredragning af Riksens Högloss.