Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 4, i anledning af väckt motion ang. en revision af lagarne om edgång; N:o 5, i ani. af väckt motion dels om tätare hållande af häradsting, dels ock om förändradt aflöningssätt för häradshöfdingar m. fl.; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 2, i ani. af Hr Ditzingers motion om ett förslagsanslag å 10,000 rdr till aflöning åt instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 10 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 1 prot.-utdrag för d. 3:dje dennes e. m. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 1,988 Hr Adlersparre, Rudolf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1,947 Hr Odencrantz, Mathias. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Lag-Utsk:t efter N:o 215 Hr Ramsay, Anders Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en Ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t efter N:o 2,144 Hr Rosensvärd, Johan Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1,703 Hr Blomcreutz, fullm. Gr. Posse, Knut. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af fyra Ledamöter i Riddarh.-Utsk:t efter N:o 297 Frih. Liljencrantz, Johan; N:o 313 Frih. von Platen, Carl; N:o 713 Hr von Cremer, fullm. Frih. Beck-Friis, Joachim Tavast; och N:o 1,127 Hr von Walter, fullm.
Oiwake är visserligen beläget vid den stora vägen Nakasendo, men denna kan här endast med svårighet befaras af vagnar, emedan man mellan denna by och Takasaki måste öfverskrida höjden Usui-toge, der vägen, oaktadt de betydliga sänkningar som verkstälts under de senare åren, stiger upp till en höjd af 1200 meter. Vi lejde oss derför härstädes ginrikischaer, ett för turister synnerligen angenämt åkdon, som, oaktadt det införts först under senare tider, redan spridt sig till alla delar af landet. Hvar och en med öppet sinne för naturens skönhet och intresse för lif och seder hos främmande folk måste finna en färd i ginrikischa öfver Usui-toge i hög grad angenäm. Landskapet är har utomordentligt vackert, kanske utan motstycke på hela jorden. Vägen har med stor svårighet blifvit framdragen mellan vilda, svarta bergpartier, längs djupa klyftor, hvilkas sidor ofta äro täckta med den yppigaste växtlighet. Intet stängsel skyddar den utför backarne hastigt framilande ginrikischan för de bottenlösa afgrunderna vid vägens sidor. Nervsvag får man derför ej vara, om man skall hafva nöje af färden, och man får lita på kulins skarpa blick och säkra fot. Öfverallt ser man sig omgifven af ett virrvarr af höga söndersplittrade fjelltoppar, och djupt ned i dalarna framsorla bergselfvar, hvilkas kristallklara vatten här och der samlar sig till små, mellan grönskande höjder inklämda sjöar. Än far man öfver en svindlande afgrund på en bro af den mest bristfälliga beskaffenhet, än ser man en vattenstråle störta sig ned från en ofantlig höjd vid sidan af vägen. Tusentals fotgängare, skaror af vallfärdande, långa rader af kulis, oxar och hästar, lastade med tunga bördor, möta den resande, hvilken under täta raster vid foten af de höga uppförsbackarne är i tillfälle att studera det brokiga folklifvet. Han omgifves här alltid af glada och vänliga ansigten, och det behagliga intrycket störes aldrig genom de yttringar af råhet i tal och åthäfvor, som så ofta möta oss i Europa.
Den 11 October. ders förlopp i Banquen belänar, med sin winst och utan annan stilnad r Banquens utgifwande af län, än att de twä eller tre mannder sednare utbetalas. Icke eller synes mig omsättningen af panter wara stridande mot Banquens grundför fattning. Hwar och en kanner, att den som pä nägra dagar kan staffa sig penninge-Lillgäng för att lösa en del af sin pant kan genom relapering och ny pantsättning, efter stägon tid hafwa förrättat denna omsättning. Jag wille dä fraga, om en genom maniement gjord omsättning är mera stridande mot Banquens grundförfattning, än en tillåtelse att göra den utan omswep? Hela följden är, ack det kostar Läntagare» mängfaldigt mer att uppläna och inbetala Capitalet, samt utbyta wägattestcr, än det stulle kosta honom, att genom presenterande af ett Certificat, och med inbetalning af räntan, fä werkställa omsättningen. Det synes mig icke eller wara att befara, att desia län pä detta sätt blefwe förwandlade till stäende. Zär det dä werkeligen en winst för Fabrikanten att i Banque» beläna sin p-ckt, eller är det allenast en nödresiource? Männe icke hwar ollen i den stund panten kan försäljas, stall utlösa den ur Banque», och söka sin winst? Det stulle kunna wara möjligt att Banco-forwaltningen äger sädana rättigheter att Bruksägares nöd kan lindras genom nägra undantag, hwilka den kan bewilja ifrän belänings-författningarne. Jag har swärt att stilja ifrän mig den öfwcrtygelse, att ett Werk sädant som Banque» ej bör erkänna mänga undantag - Den 11 Oktober. 417 dantag frän Författningarna i desi förwaltning.
Cederström yttrat ber jag blott att få tillägga, det de i morn. förekommande orden”äfvensom preliminära hemställanden och förfrågningar ifrån Utsk.”— ända till öfverflöd bevisa, att denna § endast afser sådana mål, som ifrån Utsk. inkommit. Hr Munck af Rosenschöld: Efter de förklaringar, sorn IIr Frih. o. Landtm., Frill. Cederström och Hr Lagerheim gifvit öfver 2 mom. 4q §Jn, finner jag anledning att hemställa: hvarest i grundlagarna finnes föresfrifvet huru sådana frågor, som icke uro af allmän beskaffenhet, skola behandlas. lii' Frih. o. Landtm, hemställde, örn Ståndet nu behagade bestämma dag till förrättande af val till revisorer. Ropades starka ja, blandade med ett eller annat nej. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja cifverröslat nej. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bestämma nästa Måndag lill förrättande af valen till båda levisorerne, börande hvarje lista för hvartdera valet innehålla 6 namn. Ropades ja. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts förslag N:o 320 till R. St:s und. skrifvelse till K. M., i anleda. af K. M:s nåd. propos. 0111 förslag till förordning emot olofliga folksamlingar. Upplästes Exped.Utskrs mern. N:o 45, i anledn. af erhållen återremiss af Exped.Utskis skrifvelseförslag N:o 3o4- Derjemte upplästes Exped.Utsk:s förslag N:o 3a 1 till R. St:s und. skrifvelse till K.M., i anledn. af K. M:s nåd. framställning i fråga om mölespassevolancens upphörande och de deraf bestridda kostnaders öfverflyttande på statsverket. Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att godkänna det nu upplästa förslaget N:o 321. Vidare upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s nedannämnda förslag till R.
A 1 _ » om bestämd kortare tid lör | Bd. 160 ) dess afslutande Bd. 478 » om hållande i Wermland af tre årliara A. 86 8 25 b. 7 Jan. b. 7 Jan. b. 7 Jan. b. 3 Jan. » om hållande tre gånger om året af lagtima Bg. 254 "O* VUI 54 H. Hästafvel, angående anslag lill förbättrande af Hästefjorden, om bidrag till aftappning af den på Dalsland belägna sjön Hästläkare. Regementsoeh Sqvadrons, angående förhöjning i deras löneförmåner Hö, om föräridradt sätt för utgörande af denna räntepersedel inom Vester-Norrlands län Högselius, 0111 pension åt enka oeh 3 döttrar efter Bataljonsoch Stadsläkaren i Skara Johan Peter Högsta Domstolen, om löneförhöjning för ledamöterne i » angående verkställd omröstning öfver ledamöterna i Hökerberg, om pension åt Landssekreteraren G. F L Ifösjön i Skåne, örn lån lör sänkning af Indalsel/ven, om anslag till upp rensning af . Indals tingslag i Medelpad, om ersättning för upprätthållande af nya gästgifverioch skjuts rättarebefattningar Indigenalstväng, om upphäfvande Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner inom Kiks-Ståndeu. (Elfte Samliugen.) Samling. > n' 3 5' T5 eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Preste Ståndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. S 02 » 3 > E2 a n> 3 2, ® n El 31 PT p” 23 B D Oj Riks-Ståndens Beslut. —s EL < 2 2- Q20 C33 OCJ CC r. || trt ro 1-1 3 3 5’ r? 3 IP &i rti CT> ** ® dq' a cn N:o N:0 N:o Sid. Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0 Adeln. Ståndet. Standet. Ståndet. af, vid ansökning tili pastorat, se Pastoralexamen.
Rån böra vara i behörig ordning indrifne, el er ock nödige åtgärder härtill vidtagne, på sätt här nedanföre närmare omförmäles. 2 §• Götha Canal-Bolags samt Malmö Discont* Verks ordentligen bokförde Skulder liqvtderas sålunda: 1 Morn. De af D irectionerne öfver desse jDiscont-Verk på Bänken dragne, ordentligen bokförde och bland Allmänheten utelöpande Assignationer inlösas, vid uppvisandet, till ful* la beloppet med Banco-Sed ar, jämlikt Riksens Ständers genom Stats-Utskottet Fudmägtige med* deldte serskildta förordnande. De öfrige Capital-Skulderne, jemte derå till den förste October 1817 upplupne Räntor, liqvidera» till fulla beloppet, på det »ätt, att utaf hela Summan af Capital och Räntor, desse sistnämnde beräknade till den förste October 1817: betalas en femtedel contant, och för de återstående fyra femtedelarne utgifva* Riksgälds-Contoirets Obligationer, utan ränta, på fyra år, med en fjerdedels afbetalning årligen, hvilka Obligationer, utan afseende på ti* ig66 Stats' och Banko-Utskottens Betånkanden, i sta Afdelningen angående Götha Canal-Bo-, lags samt Malmö Discont-Verk. 1 §. För utredningen af Götha Canal - Bolags samt Malmö Discont-Verk är faststäld en tid af fern år, att räkna ifrån ilen förste October innevarande ar 1818, inom hvilken desse Di. sconters utestående fordringar för meddeldte Rån böra vara i behörig ordning indrifne, el er ock nödige åtgärder härtill vidtagne, på sätt här nedanföre närmare omförmäles. 2 §• Götha Canal-Bolags samt Malmö Discont* Verks ordentligen bokförde Skulder liqvtderas sålunda: 1 Morn.
Jag har egentligen hegart ordet för att göra en •vördsam erinran emot Utskottets Betänkan - Den 3o Mars f. m. 23 t t de; men i anledning af de anmärkningar, som redan blifvit gjorde, anhåller jag att först få yttra något till svar derå. Friherre Rudbeck har yrkat, att man borde söka särskilt åtkomma Capitalisterne, annorlunda än nu blifvit föreslagit. I afseende derpå får jag nämna, att det vid alla Riksdagar varit ett syftemål att åtkomma dem. Man har likväl slutligen funnit, att det enskilta intresset skulle vara den säkraste borgen för Bevillningens erläggande, och derföre berättigat låntagaren att afdraga Bevillningen vid räntans liqviderande. Jag tror att all rubbning i hvad som nu är föreskrifvit, endast skulle leda derhän, att försvaga låntagarens rätt, att fordra Bevillnings-ersättning af Capitalisten. För öfrigt är denna fråga af mindre vigt, än man i allmänhet föreställer sig. Den beror till en stor del på det begrepp, man fäster vid ordet Capitalist. Jag tror, att i vårt Land hufvudsakligen de publike Cassorne äro Capitalister, och att de private äro ganska få. Icke sällan har man, med hänsigt till Näringarne, beklagat sig öfver otillräckligheten af våra Capitaler. Man får taga för afgjort, att när således de publike Cassorne utgöra den stora mängden af Capitalister, och de ej kunna neka att lemna Bevillnings-afdrag, de fleste Låntagare äfven komma i åtnjutande af en sådan förmån. De åter, som låna af enskilde personer och ej vilja se sig så mycket före, att de uttaga Den 3o Mars f. m. Bevillnings-afdraget, få skylla sig sjelfve. Vidare hafva Friherrarne Rudbeck och Boije Sfven önskat antagande af en beskattning på vissa öfverflöds-artiklar. Först och främst Får jag erinra, huru mycket man beklagade sig öfver denna princip, dåden uti 1789 års Förordning var intagen, och derefter i flere år tillämpades. Man ansåg den ojemnt betunga medborgare, och föranleda en mängd af chicaner.
Majlis Befallningshafvandes ofvanberörda Utslaggillade alternativ, hvilket blifvit å plankartan med röd linie utmärkt, vara för den ifrågaställa väganläggningen ändamålsenligas!, ej allenast såsom minst kostsamt och lill sträckningen något kortare, utan äfven derföre, att en mängd i det inre landet redan anlagda byar och nybyggen, enligt hvad undersöknings-förrättaren uppgifvit, komme att af denna väganläggning draga nytta; samt att, ehuru vid granskningen af planen det befunnits, att någon profil öfver de alternativa linierna icke blifvit upprättad. Styrelsen likväl ansåge denna omständighet icke utgöra binder för godkännande af det i öfriga delar särdeles detaljerade förslaget, enligt det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande godkända alternativ; hemställande Styrelsen, som i likhet med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande funnit de i koslnadsförslaget beräknade arbetspris vara, i förhållande till den stegring, som under de sednare åren i detta afseende egt rum, i allmänhet lågt beräknade, att Kongl. Maj:t måtte till Rikets nu församlade Ständer allåta Nådig Proposition om beviljande af särskildt statsbidrag å 33,333 R:dr 16 sk. B:ko till skyndsamt företagande och verkställighet af detta vägbyggnads-företag, hvilket redan i Styrelsens näst före Riksdagen i underdånighet algifna och sedermera till Rikets Ständers Stals-Utskott öfverlemnade general-förslag öfver allmänna arbeten blifvit upptaget, ehuru, i anseende till frågans då ännu outredda skick, uågot bestämdt statsanslag i nämnda general-förslag ej kunnat för samma företag tillstyrkas.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1860. Preste-Slåndet den 21 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Slåndct den 25 Rikets Ständers underdåniga Slcrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om upplåtande af en Halmstads slott tillhörig jord-lott till hyggnads-tomt för Tullhus i nämnde stad. (Stats-Ulsk:s Utlåtande N:o 22.) S. A. K. Af E. K. Majlis nådiga Proposition af den 27 Oktober sistlidne år inhemlas, att då lull-buset i Halmstad befunnits vara af så bristfällig beskaffenhet, att det icke utan allt för stor kostnad kunde ordnas till en tullkammareoch packhus-lokal, motsvarande handelns fordringar i nämnde stad, hade, efter förberedande åtgärder till anskaffande at ett nytt tull-hus, hvarvid utrönt blifvit, att annan tjenlig och intill hamnen närbelägen byggnad icke kan till billigt pris för ändamålet erhållas, Halmstads Magistrat, enligt uppdrag af borgerskapet, i en till E, K. Majit ingifven, af Landshöldinge-embetel i länet förordad ansökning, i underdånighet framställt borgerskapets önskan alt till byggnadstomt för nytt tull-hus måtte, under full äganderätt, ät staden upplåtas en till Halmstads slott hörande, emellan detsamma och Sloltsvägen, Slottslvärgatan samt Nissa-ån belägen, nu lill gräs-vall begagnad, men för ifrågavarande byggnad särdeles fördelaktig jordlott: till stöd för hvilken begäran Magistraten underdånigst åberopat, att, i äldre tider, de städer, hvilka icke sjelfve egt tjenlig plats för de mindre tull-husen, fått sig byggnads tomter af Kronan upplåtna. Med anledning af denna ansökan, hvartill Kammar-kollegium, uti in fordrad t underdånigt utlåtande, tillstyrkt bifall, har E. K.
— Enär så många andra redan hafva talat om barnbördshuset, så, emedan jag har ordet, torde det äfven tillåtas mig att tala derom. Jag tillstyrker då, lika med andra ledamöter, att Hr Cederschjöld , med afseende på hans särskilda förtjenst, måtte få det särskildta anslag Konungen för honom äskat; men ingalunda att han måtte få någon lön utöfver proportionen vid universiteten och med hans kamrater. Hr Ekströmer: Jag hade önskat undvika att yttra mig i detta ämne, för hvars utgång jag såsom lärare vid Carolinska institutet kan anses personelt intresserad; men då jag just genom denna min ställning också bör vara bäst i tillfälle att lemna tillförlitliga upplysningar, anser jag det vara min pligt att icke iakttaga tystnad. Den siste värde talaren har åter upptagit den frågan, som här förevar i sista plenum, nemi. om StatsUtskrs rättighet att föreslå högre lönebelopp för professorerna vid Carolinska institutet, än Konungens propos. innefattade. Jag trodde att detta yttrande redan på förhand var tillräckligen vederlagdt genom den af Hr Anckarsvärd upplästa punkt i ingressen till Konungens propos., der Konungen i bestämda ordalag åberopar de handlingar, som åtfölja den nåd. proposm, och det i tydlig afsigt, att StatsUtsk. och R. St. på dessa handlingar mätte fästa afseende, der de finna det antingen billigt eller med Statens tillgångar förenligt; menför den händelse, att här skulle uppstå någon tvekan om rättigheten att behandla ärendet, så begagnar jag samma rättighet, som den siste talaren, under åberopande af 56 §:n Riksd.Ordn., och upptager, om det så behöfves, såsom min enskilda motion, föranledd af under riksdagen inträffad händelse, frågan om den löneförhöjning för professorerna vid institutet, som StatsUtsk. föreslagit. En D c 11 5 Maj f. m. En annan principfråga är äfven ilen, huruvida StatsUtsk. ägt rätt alt föreslå R. o. Ad. alt vid förslaget om ett Ökadt anslag fästa något villkor.
Dessutom, då väsendtligaste delen af den årliga inkomsten utgöres af räntor å donerade kapitaler, hvilka sednare icke få förskingras, följer ock, att ett fortgående anlitande af kapitalfonden icke allenast med hvarje år förvärrar inrättningens bekymmersamma ställning, utan ock står i strid med testatorers vid gåfvorna fästade förbehåll. Att tillvägabringa en minskning i Lazarettets utgifter, genom nedsättning af det befintliga sängantalet, vore desto mindre välbetänkt, som tilloppet af sjuka dagligen snarare ökas än minskas, så att vidtagandet af en dylik åtgärd vore högeligen att beklaga. Att åter söka bereda ökade tillgångar genom höjandet af afgifterna för betalande sjuke är visserligen ifrågasatt, men erfarenheten har redan förut visat, att derigenom ingalunda beredes en, i förhållande till den högre afgiften, ökad inkomst för Lazarettet; ty de betalandes antal minskas, i samma mån som afgiften höjes. Andra utvägar, säkrare ledande till dej. vigtiga ändamålet, måste således utfinnas. R. H. St:r hafva dessa i sin hand, och jag tvekar desto mindre att derpå fästa R. Stms upmärksamhet, som å ena sidan den påkallade hjelpen gäller en af våra yppersta institutioner, och å den andra, denna hjelp, till hvars meddelande Staten, såsom jag skall hafva äran visa, ulan afseende på det allmänna deltagande ifrågav:de välgörenhetsinrättning ovilkorligen förtjenar, äfven har en viss förbindelse, kan, om så finnes lämpligt, åstadkommas utan Statens betungande. 316 Den 1 December 1. m. Det understöd, hvarmed Staten för det närv:de direkt bidrager till SerafimerOrdensLazarettets underhåll utgöres af: Ersättning för det indragna LazarettsLotteriet
Med granskning af de traktaten vidfogade tariffer hafva redan flere sysselsatt sig; jag vill derför endast i allra största korthet påpeka några omständigheter, hvilka jag anser innebära ett afvikande från grundlagens föreskrift. På några ställen förekommer nemi., att regeringen höjt tullsatserna å vissa varor. Tills dato har det emellertid varit en allmänt antagen grundsats, hvilken äfven regeringen hyllat, att Konungen icke eger höja andra tullsatser än den å spanmål, en grundsats, som i tydliga ordalag är uttalad i R. F:s 60:de §. Gå vi nu till tariffen R. vid rubriken »papper», hvarunder äfven liriieradt papper innefattas, så befinnes att Papper, aila andra slag, derunder begripet linieradt papper, drager en tull af 12 öre pr 'tt år 1865—66. 10 » » » » 1867. 8 » » » » 1868 o. s. v. under det att, enligt 1863 års tulltaxa deremot, papper med tryckta linier skall tullbehandlas såsom tryckpapper, d. v. s. endast draga en tull af 6 öre pr fb. Enligt 1863 års tulltaxa drager »olimmadt» papper en tull pr li af 6 öre; men enligt 1865 års taxa, måste detta slags papper hänföras till »alla andra slag» och sålunda draga en tull af 12 öre pr ft. Om skrifpapper med tryckta linier infördes, skulle det: 1863 förtullas såsom tryckpapper eller med 6 öre pr fb, hvaremot samma papper, enligt 1865 års tulltaxa, skall förtullas med 12 öre pr U. Böcker med linieradt papper drager tull, om det linierade papperet vore skrifpapper Enligt 1865 års tulltaxa lika tull med papperet, med tillägg af 20 proc.; 476 Den 8 Februari e. m. Enligt 1863 års tulltaxa deremot lika tilli med tryckpapper, med tillägg af 50 proc. Om jag nu införskrifver en räkenskapsbok, med skrifpapper och tryckta linier, vägande 15 så kostade denna bok:
Under de derpå följande 5 åren, från och med t8f6 till och med i85o, a) erhåller, utom bergslag, hvarje Svensk man rättighet att fritt och ulan andra vilkor, än styrkt eganderätt till byggnadsplats, iagttagande af Lagarne om vattudämsel samt uppgift till vederbörande Embetsmyndighet, anlägga, förändra eller utvidga jernbruk, samt derifrån vågföra allt det stångeller manufactur-jern, som möjligen kan af honom tillverkas; bj inom de nu varande bergslagen beviljas oinskränkt smidesrätt för alla existerande verkstäder; dock endast med det vilkor, att samtlige hytte-egarne inom Bergslagen det medgifva, och sig förena om bergslags-privilegiernes upphörande, hvarefter de till bergslagen hörande hemman, skola skattläggas och roteras till lika belopp, som hemman inom närmaste Landslag. 3:0 Efter år i85o medgifves äfven för de sålunda till Landslag öfverflyttade Bergslagen, samma fria och obegränsade anläggningsrätt för nya verkstäder, som under de föregående fem åren blifvit Landslagen förunnad. Det vilkor Utskottet föreslagit att fästas vid beviljandet af den oinskränktare smidesfriheten, äfven för Bergslagen, nemligen att de då skola, med frångående af sina hittills åtnjutne Bergsmanna-privilegier, öfvergå till natur af Landslag, och sålunda åtaga sig de skatteoch rolerings-bördor, _som Landslagen äro underkastade, anser Utskottet vara lika billigt, Allm. Besv.- och Ekon,-Utskottets Betänkande, IV'. olog. 2f som, enligt med hvad hittills blifvit iagtlaget, i de fall, då Bergslag önskat fr ån sin uteslutande blåsnings-skyldighet, sjelfva grunden för privilegierne, blifva befriade.
Majit täcktes, efter föregången pröfning deraf, låta, med upphäfvande af hittils gällande Författningar om Prestval, en ny Prestvals-förordning i nåder utfärda. 7 Art. 3p, 42 0(d» 45 §§• af berörde förslag innehålla, dels att hvarje väljandes namn skall vid valförrättningen två gånger Ijudeligen uppropas, samt att, när omröstningen är slutad och hvarje Profpredikants röstetal blif vit (i bägge längderne utförd t, skola de såsom justerade anses och underskrifvas, dels att valförrättare!!, som jemte Kyrkorådet intager rum i Choret, hör anmoda församlingens sexman eller äldsta, att i Cboret framträda, lill biträde vid upplysningars meddelande och verkställande af de föreskrifter, hvilka för ordnings bibehållande under förrättningen nödige pröfvas. Vid sådant förhållande, och då dc olägenheter Herr Doctor Ruus önskat afhulpne, genom den nya Prestvals-förordningen, hvilken oförd röjeligen torde komma att lill allmän efterlefnad kungöras, lära blifva undanröjde, anse UtskolLen icke lämpligt tillstyrka Rikets Ständer att besvära Kongl. Majrt med underdånig skrifvelse i detta ämne, utan hemställa, att de af Herr Doctor Ruus gjorde framställningar icke mä till någon åtgärd föranleda. Hvad angår Johan Ben tssons och Eric Ericssons förslag, att rösträttighet borde efter förmedlade hemmantalet beräknas, så, enär Rikets Ständer, vid sisth Riksdag, uti 5 Art. 16 §. af ofvsp omförmälde förslag till ny Prestvals-föro!dniug, uttryckt sin tanka, alt oförmedladt mantal borde vara beräkningsgrund för en dylik rättighet, anse Utskotten icke Lagsamt Allm. B< sv. och Oecon.o Vult Betänkande N:o l/f »3 lämpligt tillstyrka Rikets Ständer att, vid innevarande Riksdag, förändra sitt förra beslut, hvartill dessutom icke några grundade skäl förekommit, utan hemställa, att Johannes Bengt sons och Eric Ericssons ifrågavarande yrkande icke md Lifa las.