Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ekmans mot berörde moment algifna reservation; så hafva, efter skedd inbjudning, Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet instämt uti Borgare-Ståndets beslut, under det att Preste-Ståndet, vid det förhållande, att frågan redan blifvit af tre Riks-Stånd afgjord, ansett inbjudningen böra läggas till handlingarne; och då Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden sålunda sammanstämmande beslutat ifrågavarande redaktionsförändring, kommer föreskriften i 35 punkten 1 momentet att undfå följande lydelse: 7:o Vid Diskont-verken i Stockholm och Göteborg utgifvas lån mot lånsökandes förbindelse och pant, enligt medföljande, på Diskont - 8 Banko-Utskottets Utlåtande M 31. verket öfverlåten vågattest, af nedannämnde, på vågar inom riket upplagda effekter af Svensk tillverkning, nemligen: smidt och valsadt jern, jernmanufaktur, stål, messing och koppar af alla slag, samt alun och bly; börande uti vågattester från Stockholms och Göteborgs vågar panten upptagas till namn, sort och vigt. samt uti attester från öfriga vågar äfven till stämplar, dimensioner, stång eller stycketal, med uppgift tillika huruvida panten finnes antingen i sjelfva våghuset eller å annat förvaringsställe. Beträffande utlåningen med omsättningsrätt hade Utskottet i 43 punkten 1, 2 och 6 momenten framställt följande förslag: »Mom. 1. Lån från den härtill anslagna fond meddelas företrädesvis mot säkerheter, som grunda sig på inteckning i fast egendom samt för öfrigt mot borgen eller hypotek, bestående af enskildes skuldsedlar af löpande egenskap.» »Mom. 2. Inlemnas till någotdera Diskont-verket ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning, anmälan derom ingått, under iakttagande af hvad i 30 punkten 2 mom. finnes föreskrifvet;» och »Mom. 6.
M:t funnit böra bestämmas till en bataljon af 360 man, på 3 kompanier, med erforderligt befäl, enligt det af Chefen för Ingeniör-korpsen uppgjorda förslag, har E. K. M:t, med förnyande af sin vid förra riksdagen i ämnet gjorda framställning, i Nåder föreslagit Rikets Ständer att medgifva uppsättandet till en början af endast ett Sappör-kompani af 120 män, jemte befäl af i Kapiten, 2 Löjtnanter, 1 Under-löjtnant och 3 Under-konduktörer samt att till detta kompanis aflöning och öfriga underhåll bevilja ett årligt anslag af 17,500 Ridr, deraf E. K. M:t ansåge ett belopp af 3,914 Ridr eller hvad som beräknats vara erforderligt för manskapets beklädnad, böra afskiljas och tilläggas anslaget till Försvars-verket i allmänhet, samt återstoden, 13,586 Ridr, sammanföras med anslaget för Ingeniör-korpsen, hvilken korps, om den alltså kommo att med trupp förses, lämpligen kunde upptagas under rubriken värfvade Ij a a ti i fö rsvars-I* epnrtem ente t. m Departements-Chefen Departementets Kansli-Expedition, 1852 ars anslag. Tillkommer: från anslaget till Skrifmaterialier m till Departementets Kansli-Expedition Departementets Kommando-Expedition Krigs-Kollegiurn, 1852 års anslag Tillkommer: från anslaget till Skrifmaterialier oel Expenser för Krigs-Kollegium m. 11. verk Generalitets-Staten Topografiska Korpsen Artilleri-Staben Öfver-Kommendants-Expeditionen i Slockholm Kommendants-Staten Krigs-Akademien Allmänna Garnisons-Sjukhuset Rese-Stipendier för Militär-Läkare ÄiMlcltSa Arméen. Kavallerioch Infanteri-Regeinenterne (derunder för slag s-ansla. lands rotering 1,900 li:dr): Penningar, 1852 års anslag Tillkommer:
1 afseende på tillkomsten af detta Dana-arf, har Utskottet af handlingarne inhemtat: att, sedan, uti den vid Piteå Rådhus-Rätt anhängiga Rättegång emellan Majoren N. J. Turdfjell och Majoren Bethens Enka, å ena, samt Garfvaren J. F. Högström, i egenskap af Förmyndare för Ynglingen Joli. Nordmark och myndig förklarade Brita Sundström, å andra sidan, rörande klander af det muntliga Testamente, Tullförvaltaren Olof Grans aflidna Enka, M. Chr. Blomberg, skall upprättat till förmon för nyssnämnde Nordmark och Sundström, Kongl. Maj:t och Kronan, såsom mellankommande part, yrkat, att, med de andras uteslutande från eganderätt till Enkan Grans qvarlåtenskap, densamma måtte såsom Dana-arf Kronan tillfalla, hade Rådhus-Rätten, genom Utslag den 7 Maji 1827, förklarat omyndige Johan Nordmark och Brita Sundström, enär de varit upptagne såsom fosterbarn hos Tullförvaltaren Gran och hans hustru, samt denne sistnämnde för flera på ed hörde vittnen yttrat, att Brita Sundström och Johan Nordmark skulle, efter hennes död, till hälften hvardera, komma i åtnjutande af hennes qvarlåtenskap, berättigade att densamma på berörde sätt sins emellan skifta, och till följd hvaraf Kronans 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o i3. rätt till Dana arf lomme att förfalla.
Banco å i 28 sk • 9333: 16: Extra medel och uppbörder : Då sådana under de föregående åren influtit, föreslår Kgl. Maj:t, att de må, såsom en ny Inkomst-Titel, på Riks-Staten upptagas, beräknade lill ett emot de förra årens inkomst svarande medel-belopp af js,0oo: — —- , Summa Statsverkets ordinarie inkomster 3,749,470: Till uteslutande ifrån inkomst - beräkningen föreslår Kongl. Maj:t följande obetydliga summor : 1:0. KalkugnsGottlandj som vid r823 års Statsreglering upptogs till i5o R:dr om året och under intet - Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. No 2. 129 tet af de påföljande åren upp gått till detta belopp. Den härigenom för de skattskyldiga uppkommande minskning kail lämpligen afses vid deras taxerande till bevillning. 2:0 Räntemedel å Wermländska Landtviirns - Casselli s uptagna till 288 R:dr; i följd hvaraf Rikets Ständer komma att förordna om capitalets användande på ett med dess ursprungliga föremål öfverensstämmande sätt. 2:0 Statsverkets extra ordinarie eller Bevillningsinkomster. 1 :o Sjötulls-medlen : Kongl. Maj:t anser denna vigtiga Inkomst-Titel kunnaberäknas till ett högre belopp än förut, enligt det förslag till Taxa, som kommer att serskildt till Rikets Ständer öfverlemnas; men så väl till betryggande af denna beräkning, som för att Bill. till R. St. Maj-Is Nådiga Propos. No 3. tunna lämpa afgifterna efter inträffande förändringar uti handelsoch reciprocitetsförhållanden, föreslår Kongl. Majit, att Rikets Ständer ville intill nästa Riksdag åter medgifva Kongl. Majit deri rättighet, Kongl. Majit förut till Rikets bästa utöfvat, att inom. 33i procent förhöja tullen & inkommande och utgående varor. Tull-inkomsten upptages:
Enär i Utskottens Betankande uttryckligen är skiljdt emellan Statens och Kyrkornes enskildta medel , så anser jag Herr Ribbings förslag vara olämpligt , och endast föranledande till jemkningsförslag från Utskotten , och nya öfverläggningar. Jag får derföre anhålla om votering , i fall ej Ridderska pet och Adeln skulle vilja förena sig uti bifall å Betänkandet. Herr von Hartmansdorff: Då votering 5iS Den 10 December e. m. blifvit begärd, anhåller jag att Contrapropositionen måtte blifva på Herr Ribbings förslag. Herr Gref ven och Landt-Marskalken framställde derefter följande Voterings-proposition : Den som bifaller Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomis - Utskottens Utlåtande , om ändring i nu gällande föreskrifter, angående förvaltningen af kyrkornes räkenskaper m. m. Voterar J a; ~ t Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln afslå Betänkandet , med förklarande , att Kyrkoräkenskaperne trenne veckor förr än de till Lands-Contoiren böra ingå, skola öfverlemnas till Församlingen, som det tillhörer, att genom valde Revisorer, inom sistnämnde tid, desamma granska, dervid göra anmärkningar, och i den ordning Kongl. Förordningen om Socknestämmor och Kyrko-Råd af den 26 Februarii 1817 utstakar, utföra de Besvär, hvartill de kunna finna sig befogade; dock bör alltid den allmänna granskning af Räkenskaperna, som Lands-Contoiret enligt Kongl, instruetionen af den 12 April 181$ åligger, föregå det Den 10 December e*rn. 5ig Konungens Befallningshafvandes beslut i ämnet, som kaa varda påkalladt. Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Ordningen blifvit uppläste , börjades Voteringan klockan 9 eftermiddagen, och befunnos vid Voterigens slut kl. Jtill 10 eftermiddagen, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, Rösterne fiafva utfallit, som föijer: Ja — 21.
Då sålunda under dessa perioder underhållskostnaden måste blifva beroende af den nybyggnad till flottans kompletterande, som vid hvardcras början blifvit verkställd, har Komitén ej ansett sig böra uppgöra något i detalj gående förslag öfver fartygens underhållskostnad för mer än den första perioden. Utom för de i Bilagan N:o 13 omförmälda transportm. fl. smärre fartyg, innefattar den upptagna kostnaden för fartygens underhåll icke den för deras förnyelse. Underhållet af de nybyggda fartygen kan under kompletteringsperioden ej uppgå till något betydligare belopp samt icke med någon noggrannhet beräknas, då föga erfarenhet hittills vunnits om den årliga underhållskostnaden för och varaktigheten af sådana fartyg, af hvilka flottan, enligt Komiténs förslag, skulle hufvudsakligen komma att utgöras. Komitén har emellertid, på så tillförlitliga grunder den haft att tillgå, uppgjort en beräkning (Bilagan N:o 15), hvaraf synes, att underhåll i detta ords vidsträcktare bemärkelse, innefattande tillika 24 förnyelse, af en sådan flotta, som Komitén föreslagit, skulle erfordra en årlig summa af 734,441 R:dr. Sättet för de Då, med undantag blott af en enda fartygscert, alla de nya krigsfartyg, Ko"<™»ia/nfoj” m^®n ^ anskaffning föreslagit, skulle byggas af jern och, hvad de största beträffar, deras byggande vid flottans etablissementer skulle föranleda alltför kostsamma anläggningar derstädes för materialiernas behöriga apterande m. m., samt de öfriga ej skulle blifva af större dimensioner, än att de utan svårighet kunna åstadkommas å redan i Riket befintliga enskilda verkstäder, har Komitén trott samteliga jernfartygens tillverkning företrädesvis böra öfverlemnas åt den enskilda industrien, dock ej så uteslutande, att icke, derest sådant finnes lämpligt och för Kronan fördelaktigt, byggnaden skulle kunna ega rum å dess verkstäder.
Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets Memorial, N:o 323» angående skiljaktiga beslut i frågan om de serskilda tillgångar, som erfordras, då Riks-Markegångs-priset, pa den under lönerne inberäknade Spannmål, öfverstiger Sex Rdr Banco tunnan. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N;o 5 r, med Förslag till ändringar i Tryckfrihets-Förordningen och till ny redaction af samma Grundlag, beslöt Ståndet, att ifrågavarande Förslag må, jemlikt 56 §. Regeringsformen, hvila, såsom ett Proc, Utdrag den i3 och 16 Nov. 182g. gt fett Rikets Ständers Utlåtande, hvaröfver vid nästa Riksdag skall beslutas* S. D. A ny o föredrogs och, på grund af dervid gjorda anmärkningar, återremitterades Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande, N:o 158, i anledning af väckt fråga om förändring i Preste-Tiondens utgörande pä Gottland. Den tö November 1829. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till ExpeditionsUtskottet i Herr Bråketihjelms, Per Reinholdt anförande, innefattande anmärkningar vid ExpeditionsUtskottets, under N:o 216, afgifna och, den rr dennes f. m., till Utskottet återremitterade Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition örn anslag för tJndervisningsVerken i Riket, jemte de af Herr Prinzellskjold, Axel, och Herr Bråkenhjelm, i anledning deraf, denna dag, afgifna yttranden. Bi/i. till R.-St. Utdrag den iG Hov. 182g, S. D.
Memorial, i anledning af erhållen ålerremiss ä Betänkandet N:o 242 angående väckt fråga om ersättnings beviljande åt Advokatf skalen i Kongl. Kammar-rätten, Protokolls-sekreteraren C. Printzensköld för del aktorais-arjvode, hvaraf han gått i mistning genom den, Presidenten J. P. af Billberghs Sterbhusdelegare, medgifna befrielse från Presidenten i lifstiden ådömd ersättningsskyldighet för en del af aflidne Tullförvaltaren M. F. Finérs iråkade balans. (I. A.) Förenämnda Betänkande, deruti Stats-Utskottet hemställt, att ofvanomförmälda fråga om ersättning åt Protokolls-Sekreteraren Printzensköld icke måtte i det skick, hvaruti samma fråga för det närvarande sig befunne, till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda, är återremitteradt af Preste-Slåndet; men som ifrågavarande Betänkande blifvit af de tre öfriga Riks-Stånden bifallet och således, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, utgör Rikets Ständers beslut, linner Utskottet den erhållna återremissen icke kunna till vidare åtgärd föranleda. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 22 Sept. 1834, kl. 9 f. m. Memorial, angående tiden för nästa revision af Stats-. Bankooch , Riksgälds-verkens förvaltning och räkenskaper. (I. A.) I anledning af stadgandet i 68 §.
Dito nybyggnad Båtsmannens förseende med kojer och täcken Beklädnad åt mariner, kanonierer, matroser och skeppsgossar 120,526: 49. Spaumål 37,800: -— Diverse anslag: Exercis af Flottans bemanning - 275,624: 35. Gemenskapens vid Flottans kårer natura-un derhåll 190,892: 53. Spanmålsupphandlingsoch bagerikostnader 29,370: 68. Reseoch traktainentspenningar 17,933: 59. Skrifmaterialier och expenser m. in. för Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets ; Kommando-expedition 5,352: 97’. Skr fmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition 926: 89. Skrifmaterialier och expenser m. m. för Flottans stationer och depot 24,437: 37. Extra utgifter 15,298: 73. För handeln, lotserioch fyringsstaterna samt sjö karteverket - 465,365: 73. Balans till år 1861: Förvaltningen af ina förslag öfver fartygens tillstånd för innevarande års 2:dra qvartal, Enligt de sjöärendena inkomna består Kongl. Flottan för närvarande af följande fartyg. Ångfartyg-. 2 skrufliuieskepp i tjenstgöringsståqd, om tillhopa 144 kanoner; — 89 — 1 ångfregatt, ny, om 22 st. 6i tums bombkanoner; 2 ångkorvetter i tjenstbart skick; 1 ångkorvett ur tjenstgöringsstånd; * 2 chefsfartyg i tjenstbart stånd; 1 ångskonert i tjenstbart skick; 8 kanonångslupar i godt stånd, hvardera förande 2 st. 72-pundiga bombkanoner och 8 relingspistoler.
När jag på detta sätt ser saken, tror jag ingen våda kunna uppkomma af att tillsätta ett Utsk., och jag tror icke, att något annat sätt finnes att komma till slut med denna sak, såvida R. o. Ad. ej finner för godt att tillämpa 5o § Riksd.- Ordn.; men det har jag, för min del, icke begärt, utan jag har anhållit om sakens behandling enligt 3o § Ridd.Ordn., och att en sådan begäran är laglig, lärer ingen kunna bestrida, fastän det beror på R. o. Ad. att afslå eller bifalla min framställning. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag hade äran vara närvar., då det yttrande fälldes, som utgör föremål för denna öfverläggning. Det steg, Hr Gr. o. Landtm, då vidtog, var öfverensstämmande med min rättskänsla, och jag tager mig friheten att nu gifva min gärd af tacksamhet åt Hr Gr. o. Landtm, för detta steg, hvarigenom Riddarhuset befriades från vidare uttryck i en anda, som alltid borde vara främmande för detta Stånd och jemväl för hvar och en annan Corporation, som vill bevara sin värdighet. Jag fattade uttrycket så, som om talaren förklarat sig färdig att ådagalägga, det rena skälmstycken blifvit begångna. Jag säger, att jag fattade det så, och det är min skyldighet att redogöra för, huru jag uppfattade det; men det är endast min individuella uppfattning, jag tillkännagifver. Att meningen icke lärer varit sådan, synes af hvad ur prot. blifvit uppläst, äfvensom af hvad Frih. af Nordin såsom motionär tillkännagifvit och yrkat. Likväl, om också icke meningen varit sådan och uttrycken ej bort föranleda en sådan uppfattning, som min tankekraft gjorde, är dock uttrycket nog skarpt för att påkalla en skyndsam expedition; ty inom hvilken krets kan väl ett sådant uttryck få fällas, utan att den person, som fällt det, genast skiljes från kretsen? Jag hemställer till hvar och en af Herrarna, huruvida någon i sitt sälskap ville hafva en person, som påstår, att rena skälmstycken blifvit begångna af en auctoritet, hvaraf sälskapets medlemmar varit eller uro ledamöter.
I anledning af de nu gjorde framställningarne om ytterligare förhöjning af post-skjuts-legan, får Utskottet anföra, att som, vid det förhållande att posthemmanen, för post-skjutsningens utgörande, hafva sig tillagde vissa förmoner och friheter från andra besvär, beloppet af den kontanta ersättning, som må anses böra för post-föringen lemnäs, icke får mätas endast efter värdet af sjelfva forslingen, utan nämnde förmåner och friheter vid ersättningens bestämmande jemväl måtte tagas i betraktande; fördenskull ock då frågan icke är i det utredda skick, att Utskottet kan bedöma huruvida post-förings-besväret motsvaras af posthemmanens förmåner och friheter, tillika med den kontanta ersättning, som nu utgår, eller om någon ytterligare tillökning i denna ersättning må vara af behofvet påkallad; men anhållan om utredning i detta hänseende, såsom förut nämndt är, redan blifvit i underdånighet gjord hos Kongl. Majit, som i anledning deraf, under den 17 September 1851 i Nåder förklarat sig vilja framdeles, uppå förnyad anmälan, taga i öfvervägande, huruvida skäl må förefinnas att anbefalla den af Rikets Ständer sålunda äskade undersökning; alltså finnér Utskottet sig icke ega skäl att, efter den nyligen beviljade tillökningen i post-skjutslegan, nu tillstyrka någon åtgärd till beredande af ytterligare sådan tillökning, utan anser Kongl. Majits beslut i anledning af Rikets Ständers nyssnämnde framställning böra dessförinnan afvaktas; hvadan Utskottet vördsamligen hemställer, att de väckte förslagen om förhöjning i post-skjuts-legan må för närvarande lemnäs utan afseende. C) Beträffande Riksdagsmannen Lars Mattssons yrkande, att den posthemman ålagde bevillning af 2 Ridr Biko skulle upphöra, så får Utskottet, i an - Allm. Besv.- och Ekon.-Ut sk. Betänk., A:o 91. 13 ledning af motionärens derjemte gjorde uppgift, att den sökta befrielsen blifvit af Rikets sednast församlade
Ytterligare har man ansett att det skäl, som Utsk. anfört i afs:de på afbigsenheten, icke har någon giltighet. Jag tror att den talare, som framställt denna anmärka, har rätt deruti, att aflägsenheten icke är af någon vigt för forskare och parter. Men det fin-' nes andra, för hvilka det är vigtigare att Archivet befi tines i närheten. Det är nemi. icke blott för Kansli-expeditionerna utan äfven för Collegierna ofta ganska maktpåliggande att utan dröjsmål erhålla handlingar, då det ganska ofta händer och äfven har handt att sakens afgörande beror på handlingarnas snara erhållande. Afven i detta afs:de ligger således ett skäl mot KiksArchivets upförande på den föreslagna platsen. Jag kan för öfrigt icke finna annat, än att Archivets handlingar gerna kunna förvaras på sitt gamla ställe intill nästa Riksdag. Det nu,v:de huset är visserligen i dåligt stånd; dock icke så, att bandlingarne icke ligga lika säkert som förut, och jag kan derföre icke finna att någon så särdeles stor brådska är af nöden, helst då penniugebristen i statskassan är så stor som f. n. Det kan väl också icke förnekas att det är bättre att erhålla ett RiksArchiv, som är val beläget och starkt byggd t, än ett, som i anseende till afbigsenheten är illa beläget och i anseende til! grunden mindre säkert, och som skulle förorsaka Staten en större kostnad än om det lades på ett annat ställe. Jag afstyrker således K. M:s Propos. samt anhåller om bifall till Ulsk:s Betänk. Frih. Cederström, Rud.: När det är fråga om anslag till så stort belopp, sora ifrågav:de, måste man se sig före, att det blir användt på ett sätt, hvarigenom det afsedda ändamålet vinnes. Men osäkerheten i detta afs:de måste för mig vara så mycket mer framlysande, som K. M:s Propos. är alternativt inrättad, hvilket i allmänhet icke vanligt är, och tyckes vittna om någon tveksamhet i fråga om bästa utvägen till målets ernående. K. M. har nemi. föreslagit R.
Utsk:t har egentligen icke gjort annat, än till Preste-St. hemställt om afseende från ett af nämnde Stånd beslutadt tillägg, som ej af 512 Den 21 Mars. de två öfriga Riks-Ståndon ansetts nödigt bifoga Utsk:ts förra hemställan, som nu alltså i olörändrad form lill samtlige RiksStånden framträder. Hvar finnes väl häri det aldraminsta skäl för R. o. Ad., (sorn efter lång diskussion och derpå inträffad votering afslagit besagda hemställan), att nu bifalla densamma? Ett sådant vankelmod kan jag ej tilltro detta Stånd, och afstyrker allt afseende på Frih. Alströmers anhållan; hemställandes jag, att R. o. Ad. ville vidblifva sitt fattade beslut, samt till Utskits förslag, nu som förut, neka. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels att R o. Ad., med frånträdande af sitt förut fattade beslut, skulle bifalla IJtskrts förev:de hemställan, och dels att Ståndet mätte vidblifva sitt förra beslut och afslå samma hemställan; framställde Hr Gr, o. Landtm, först propos. på det förra beslutets frånträdande och antagande af Utsk:ts förslag, dervid svarades många nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på vidblifvande af R. o. Ad:ns förut lättade beslut och afslag å Utsktts hemställan, då svaren utföllo med många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande, Vid ånyo skedd föredragning af Allm. Besv.-o. Ekon.-Utsk:ts den 10 och 17 dennes bordlagde Mern. N:o 66, med förslag till voteringspropos. i ani. af Riks-Ståndens fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Mern.
Beholvet af en sådan inrättning, hvarom jag talat, anser jag derföre vara gifvet; återstår således endast att utreda, huru detta behof skulle kunna fyllas. Jag liar då föreställt mig, att en för det åsyftade ändamålet lämpad byggnad, beräknad för 50 sängar, borde kunna upföras för 100,000 rdr rmt, helst den bör vara belägen utom stadens tullar, hvarigenom den erforderliga byggnadstomten skulle kunna erhållas för en ringa summa, i händelse icke, hvilket jag dock tager för gifvet, Stockholms-kommunen kostnadsfritt uplät en sådan. För inredningen med sängar, sängkläder, linne och öfrige inventarier skulle säkert en summa af 25,000 rdr vara tillräcklig, och det årliga underhållet, med löner åt läkare, förestånderska och den öfriga personalen torde kräfva en summa af 1 5,000 rdr, hvilken dock, under antagande, att en del patienter borde erlägga någon mindre afgift, skulle kunna nedsättas till 12,000 rdr. Man skall måhända göra den anmm, att det tillhör Stockholmskommunen, och icke Staten, att förse Stockholms stad med en inrättning, sådan som den ifrågavuie. Men då, såsom jag haft äran antyda, det icke ensamt är Stockholm, som skulle befolka densamma, utan sjuklingar ifrån hela landet skulle deruti intagas, så synes en dylik fordran icke vara med billighet och rättvisa förenlig. På grund af hvad jag sålunda i korthet haft äran anföra, vågar jag vördsamt anhålla, Den 26 November f. m. 413 litt II. St:r behagade, för inrättandet af en vårdanstalt för obotliga sjuke, anslå 100,000 rdr rmt tillbyggnad, 25,000 rdr till inredning och inventarier, samt 12,000 rdr ärligen till underhåll och nödiga löner. Jag anhåller om remiss af denna min motion till StatsUtskit. Ilemitterades till StutsUtslct. Vidare upliiste Hr Cederschiöld följande motion: Den enkla berättelse, jag nu går att meddela, skall säkert icke behöfva någon prydligare infattning, än jag kan ge den, för att tillvinna sig 11.