Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapets och Adelns Ledamöter, obehindradt utöfva le rätt må desto hellre utsträckas till inträde hos' samtliga Riks-Ståndcn, som Rikets Ständer senast uppdragit nämndebeställning åt en man, hvilken ej tillhör någondera; har inom Constitutions-Utskottet fråga blifvit väckt om serskildt medgifvande för Justiliss-Ombudsman, att deltaga uti Riks-Ståndens öfverläggningar, äfven på den grund,- att Constitutions-Utskottet redan, i Constitulions-Vtskoltets Memorial N:0 /fi. Memorial N:o 38, tillstyrkt, det Departements-Chefer inom Siats-Rådet må kunna öfvervara Ståndens plena, och att samma rättighet företrädesvis torde höra tillerkännas Folkets Ombudsman. Med gillande af de skäl, hvarpå denna motion stödjes, får Utskottet, till grundlagsenlig behandling, vördsamligen föreslå följande genom tillägg förändrade redaction af första perioden i 99 §. Regerings-Formen: “Rikets Ständers Justitice-Ombudsman må kunna deltaga i Riks-Ständens ofverl äggningar likväl, såframt han ej är Ståndets Ledamot , utan röst till besluten, samt, när lian det nödigt anser, öfvervara Högsta Domstolens, m. m.” Stockholm den 27 September 1834- N:o 43. Ankom till Expecl,-Utskottet den 3o Sept. 1834» Memorial j med föreslaget tillägg i 38 §. Riksdags-Ordningen. Enligt Riksdags-Ordningens 38 §. böra inom Banco-Utskotfet, der det med Rikets Ständers rätt besluter, Två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter tillstädes vara; men något dylikt stadgande igenfinnes icke för de fall, då Constitutions-Ulskottet, jemlikt Grundlagen, handlar med enahanda rätt.
har som landtbrukare ling, utan att ilade kraftprof, samt men följt därunder säkert som m e d tidens utveckföretaga några o c h det har Hon öfverdärför varit långUgglansryd blifvit en af de bäst iståndsatta o c h skötta egendomarne i K r o n o b e r g s län. mest Man kan där få höra de konservativa herrar, f ö r hvilka emancipationen » » kvinnoär en styggelse, s o m sin m e - ning tillkännagifva tala mindre att, » o m kvinnorna om sina rättigheter och i ville stället siktet, så fort ett samtal m e d innehåll omkring henne — o c h h o n har rika personlighetens förmåga att höja samtalet till sin nivå. intressen; H o n bibehåller alla sina vittra musik eller en g o d b o k äro hennes bästa vederkvickelser från med af arbetet. allt, som främjar kvinnans verkliga frigö- relse, men anser, att den praktiska utbildningen därvid är af lika m y c k e n vikt s o m den intellektuella, många ty, hundra år, » världen har alla kräftar män O c h denna djupa ägna en gammal aktning, fröken B. S. R a a b, b e - erfarenhet att, när kvinde icke kvinnorna hus, skulle den stått sig illa. » erkännande! » hade hon, utan att latin, som men säger Sophie fulla H o n följer tidens rörelser o c h är särskildt intresserad uträtta något dugligt, s o m t. e x. fröken BritteR a a b, då skulle de gärna ge dem sitt föres den innehållsV a r m t fosterlandsälskande ifrig kunnat stått i kunnat sköta sitt är h o n tillika en fredsvän, o c h sammanblandningen af krig och böner, religion o c h rustningar, med sitt blida, humoristiska leende » e n komedi, kallar hon » E n djup oeh innerlig kristendom är medelpunkten i hennes lif, oeh den förenas hos henne m e d vidd i blicken o c h fördragsamhet i sinnet.
för den utmärkt smakfulla och praktfulla inredningen af åtskilliga i slottet varande rum jemte en till dessa ruin ledande trappa förtjente och påkallade en noggrann restauration med anlitande af konstnärligt biträde, 37,500 R:dr. Af den från Öfver-intendents-embetel till Kongl. Majit ingifna underdåniga berättelse om förhållandet med ifrågavarande byggnad har Utskottet inhemta!, att de lägenheter, i hvilka ännu funnes spår efter den fordna prakten och sorn kunde till restaurering ifrågakomma, vore belägna i nordvestra delen al slottet och utgjorde trappan till de så kallade kungs-rummen, förgylda eller drabant-salen, mat-salen, audiens-salen och Erik XIVis sängkammare; att, ehuru de ursprungligen lika präktiga som smakfullt anordnade dekorationerne uti vissa rum befunnits särdeles illa medlarne, de likväl icke vöre så sköllade alt ej större eller mindre delar deraf återstode, tillräckligen bibebållne för att tjena till vägledning vid en med omsorg och erforderliga i ns ig ter företagen restauration; att emellertid förfallet fortginge årligen i tilltagande utsträckning, så att äfven dessa antydningar inom kort och såvida icke de redan till en del påbörjade restaurations-arbelena utan afbrott fortsattes, skulle gå förlorade samt ett troget och, så vidt möjligt, fullständigt istånd — sättande af dessa fornlemningar från en i många hänseenden märklig epok af fosterlandets historia sedermera icke vidare kunde verkställas; att äfven slottets utvändiga sidor vore mycket, forfallne och måste rengöras samt lagas, en del nya fenster insättas, skorstenarne repareras m. m., äfvensom slottets utmärkt vackra portaler behöfde rengöras och iståndsättas.
Föredrogos å nyo och biföllos nedan» skrifne ifrån Utskotten inkomna Memorial och Betänkanden , nemi.: ifrån ConstitutionsUtskottet: Om anmodan till Uag-Comitéen att i Tåg» förslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, som kunna emot Tryckfriheten föröfvas m. m*; ifrån Den 16 Juli. , . ifrån StatsUtskottet : 3:0 angående ersättning för 18.12 års Mantalsskrifning?, provision i Norrbottens Län; 2:0 rörande Riks Statens 3:dje Hufvud-titel, innefattande F;örsvars - Verket till Lands och Sjös; <3:0 angående Stats-Regleringen i allmänhet jemte Projectet till RiksStat för ar 1816 och påföljande åren intill nästa Riksdag; dock med förbehållen öppen talan i de mål , som härmed äga gemenskap, men icke ännu äro sluteligen afgjorda; ifrån Särskildta Utskottet.- om försäljning af Confisquerade varor. Ut supra. ■ Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Efter uppläsande af Höglofl. Ridd. och Adelns Frötocolls-Utdrag af den 14 dennes, innehållande inbjudning till instämmande uti dess beslut att Tjenstehjonens flyttningstid borde utsattas till den 15 October, samt för Stockholm, der tvänne flyttningstider äro, tillika till den 15 April, samt att uppsägnings tiden jemväl en -half månad borde förlängas, fann Prest-Ståndet för godt, att vid sitt förut lemnade bifall till Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottets Utlåtande härom förblifva. Ut supra. Ex Protocollo J■ U, Almqvist. S. B. Den 16 Juli. 1369 S. D. lifter ytterligare föredragning af Constifutions-Utskottets Memorial, orri utarbetning af förslag till en förbättiadRepresentation, biföll Ståndet hvad Utskottet hemställt, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj t i afseende på härtill nödiga Statistiska upplysningar, och lät for öfrigt vid Utskottets Utlåtande bero.
Personens tilltagande ålder utgör en omständighet, som i fråga om andra sysslor lages i betraktande, och denna omständighet måste äfven uppmärksammas, då det gäller att vid rektorsembetet bibehålla en person eller derifrån skilja honom. Hvad beträffar fördelarne af att tillsätta en person på 5 år, tror jag att det kan hafva några skäl för sig i ett land sådant som Nord-Amerika, der t. o. m. statens högsta styresman tillsättes på vissa år; men här i Sverige, der Konungen är oafsättlig, har man icke i allmänhet ansett tjenligt, att tillsätta embetsmän på vissa år. Förtroende-embetsmän tillsättas icke för vissa år, utan skiljas från sina embeten när talande skäl det påkallar, och så hafva R. St:r vid föreg:de riksdag ansett skolornas rektorer böra behandlas. Jag anser det jemväl vara skäl att nu omfatta denna grundsats, och jag styrkes i denna min åsigt deraf, att en ledamot af Utsk:t, Professor Carlson, när frågan ventilerades, yttrade att han under utländska resor och konferenser funnit meningen i såväl Tyskland, Danmark som flera andra länder vara den, att rektorer icke borde tillsättas på kortare tid, emedan detta verkar förlamande på deras kraft, hvarföre han på det högsta tillstyrkte aflåtandet af en skrifvelse sådan som den, hvilken nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfver - Dea 13 Juni 1. tn. Det torde vara att hoppas, att derest R. St:r besluta en skrifvelse i öfverensstämmelse med Utsk:ts hemställan, och K. M. behagar derå fästa nådigt afseende, de klagomål, som nu låta sig förnimma, afstadna och förhållandet ändtligen blifver tillfredsställande. Jag anhåller alltså om bifall till (Jtsk:ts hemställan i denna punkt. Gr. Sparre, Erik: Efter min tanke har en reservant inom ötsk:t, Frih.
Dessa medel bestå hufvudsakligen af: samlade arrendemedel, som förefunnos vid Institutets anläggning till belopp af omkring 63,000: — anslag från sjette hufvudtiteln, enligt nådigt bref af den 15 December 1849, 17,672: — anslag till en eldria 3,000: — dito till en mejeri-skola 3,000: — dito till ladugårds-byggnader och för mejeriet 37,500: — Tillhopa i rundt tal 124,200: — Räntan å sistnämnda belopp, utgörande vid pass 7,000 R:dr, och tillagd ofvaunämnde 38,603 Ii:dr 30 öre, blir då den summa, som dessa 60 lärlingar och elever i sjelfva verket kostat under året. Då, såsom utgifter för landtegendomarne nybyggnads-kontot blott upptager ett belopp af 211 R:dr 5 öre och grundförbättrings-konto : för tegelrör 210: — » dikning 227: 68. samt för dagsverken 85: 91. eller tillsammans 523: 59. och inkomsterne äro dragne af 1858 års skörd, som var ganska riklig, har det måst fästa Revisorernes synnerliga uppmärksamhet, att behållningen pä egendomen blifvit så ringa. Till denna behållning har den jord, som varit utarrenderad, bidragit med 3,024 R:dr, hvaremot afkastningen af den jord, som brukats af Institutet, blott lemnat 2.661 R:dr 62 öre, eller hufvudgården 1,094 R:dr 53 öre och Granbergs utgård 1,567 R:dr 9 _ 175 - öre. Sammanlagd är likväl summan af denna behållning mindre än den, som Ultuna gaf för merj än 50 år tillbaka, då för berörde egendom i årligt arrende erlades 603 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn.
Furage-passevolans-afgiften, som de rustande vid indelta kavalleriet erlägga till statsverket, emot befrielse att vid möten och mönstringar samt under marscherna dit ryttare-hästen underhålla, utgår, jemlikt Kongl, kungörelsen den 27 Mars 1830, med 25 Ldl. hö, 1 tunna bafra och 5 Lfil. råghalm, antingen in natura eller i penningar efter Länens markegång, hvarom öfverenskommelsen senast blifvit förnyad genom Kongl. Brefvet den 3 September 1844, ehuru ett mindre antal rusthåll, som då vägrade ingå på denna passevolans, sjelfve besörja hästens utfodring vid dessa tillfällen; och har ifrågavarande afgilt, som förut med sin verkliga uppbörd årligen ingick till anslaget å 4:de Hufvud-Iiteln för indelta Arméens möteskostnader, numera, till följd af Rikets Ständers beslut vid 1850 och 1851 årens Riksdag, blifvit ersatt med ett efter tio års medel-markegångspris förslagsvis beräkoadt anslag al 33,940 R:dr Banko. Om furage-passevolansen eller den deremot svarande natura-praestationen kommer att upphöra, samt ryttare-hästens utfodring att af statsmedel bestridas, anser Kongl. Ma;jt en lika lättnad i rustningsbesväret vid de beridna Kavalleri-Regementena böra Bih. till /? St. Prop. N:o 4. tillgodokomma både effektivt rustande nummer och sådana nummer, hvilka dels erlägga vakans-afgift antingen för karl eller för häst eller för beggedera, och dels, i stället för rustning, utgöra bingslhållning, enär furage-passevolansen påtagligen ingått i beräkning vid bestämmandet al vakans-algiften eller hingst-håll ni ngs-pnestationen.
Dessutom förekommo nu i Revisorernes berättelse, enligt hvad i den upläste skrifvelsen blifvit af Fullmäktige framställdt, vissa frågor, som det vore angeläget att vid denna Riksdag underställa R. Stms pröfning, och då Grundlagen icke innehöll hinder för R. St:r, att afgöra frågor, som förekommit uti under deras sammanträde afgifne RevisionsBerättelser, hade Hr Gr. o. Landtm, ansett sig af det i förenämnde § intagna stadgandet om berättelsens öfverlemnande till näst derefter sammanträdande Ständer vara oförhindrad föredraga detta ärende och framställa propos. till dess remitterande, helst det berodde på Ständerne att, om de så för godt funno, ändra Instruktionens stadganden, enär denna Instruktion icke blifvit af K. M. stadfästad, utan var endast af Ständerne utfärdad, ehuru den blifvit i Författningssamlingen intagen. Uppå härefter framställd propos. blef Fullmäktiges förev:de skrifvelse kommunicerad de öfrige RiksStm och remitterad till StatsUtsk. Äfvenledes föredrog Hr Gr. o. Landtm, den af R. St:rs år 1857 församlade Revisorer afgifna och till RiddarhusArkivet aflemnade berättelsen, angule verkställd granskning af Bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, och beslöts att denna berättelse skulle kommuniceras de öfrige RiksStm samt remitteras till BankoUtsk. Föredrogs till justering Exped:sUtsk:s under N:o 180 afgifna, den 0 dennes på bordet lagda Förslag till R. Strrs underd. skrifvelse till K. M., ang:de lån till Gefle-Dala jernvägs aktie-bolag. En ledamot hördes begära att delta Förslag måtte få hvila på bordet, och i anledn. deraf erinrade Hr Gr. o. Landtm, att detsamma redan under sednaste plenum hade inkommit och då blifvit bordlagdt; hvarefter yttrades af Hr Bildt, Didrik Gillis:
Nu vore angelägnast, att Utskottet communicerade Kongl. LandtbruksAcademien den önskan, att Kongl. Acadepiiens utlåtande måtte Kongl. CommebceCollegium skyndsamt meddelas, på det ifrågavarande privilegium må utfalla så snart, att, medan ännu Riksens Ständer äro tillsammans, ett försök med bemälte machine må kunna göras. Till utrymme åt detta försök önskade jag, att Utskottet anhölle hos Kongl. Academien om någon plats under Kongl. Academiens disposition. Förslagsvis kan uppgifvas, att priset på en sådan machine, hvilken kail torka 5o tunnor om dagen, blir 45o å 5oo R:dr B;co; hvilket pris torde förökas med 2 R:dr B:co för hvarje tunna säd, som machinen dagligen bör kunna torka. Hvarefter Friherre Rålambs ifrågavarande motion, jemte Friherre Ridderslolpes i anledning deraf afgifne yttranden, till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterades. Till remitterande föredrogs Herr Montgomeries, Gustaf, den i5 dennes f. m. på i84 Den 2g December e. m. bordet lagde Motion, angående åtgärder, lill förekommande af de missbruk, hvartill den nuvarande enskilta assignationsrätten på Banken, genom öfverassignering, kan föranleda. Herr Montgomerie, Gustaf, anförde skrifteligen: Till min vördsamma motion om nödvändigheten för Rikets Ständer att fästa deras uppmärksamhet på de möjliga missbruk, hvartill den nu varande enskilda assignationsrättigheten på Banken icke blott kan föranleda, utan verkligen föranledt, har jag bordt härmed tillägga de åtgärder och kontroller, jag tror väsendtligen bidraga till förekommande af dessa missbruk. Att förebygga både öfver-assignerings och förfällsknings missbruket, finnes, mig veterligen, blott tvenne antagliga och lätt verkställbara sätt. Det första är, att Banken later trycka blanketter till assignaterna, med samma insignier, som på de vanliga sedlarna, hvad sjelfva de inre stämplarne beträffar, men i öfrigt med de ord och uttryck, som i vanliga assignationer nyttjas, och på det
Det var icke endast den summa K, M. anslog, som blef lill ändamålet användbar för att lindra nöden, del var äfven en enskilt teslaments-gifvare inom Upsala, som skänkte en betydligare summa, för alt endast dertill användas, men hvilken, derigenom att tillskott af Statsmedel äfven gjordes, blef användbar för att vid tillfället lindra en nöd, som hade upstått, och hvars verkningar sträckte sig längre än till endast Upsala stad. Arbetsförtjenst bereddes icke endast åt nödlidande der i orten, utan sysselsatte äfven folk ifrån Westmanlands och Gefleborgs län med stenhuggning. Alla dessa skäl tycktes mig böra föranleda dertill att raan icke fullföljde den anmärkn. som Revisorerne - Den 1 Februari f. m. 257 sorerne gjörl, och jag förenar mig med dem, som yrka afslag ä SlatsUtsk:s förslag i denna punkt. Hr Ribbing, Arvid: Det kan icke undfalla den, som åhört denna diskussion att de Herrar, som yttrat sig för afslag å delta betänk, just talat för bifall till detsamma. De skildra nöden och behofvet såsom hafva de varit så stora, vid ifrågavar. utgifts anordnande af K. M., att det derföre borde ifrågasättas om denna skrifvelse borde afgå. De bevisa derigenom, att medlen blifvit dragna från de ändamål, hvartill de blifvit begärda. Men då Utsk. på ett så beskedligt sätt har gått tillväga, så skulle jag tro att det vore ett ogillande af Revisorernes behöriga och skäliga an märkn. alt nu afslå denna punkt. Det är ju klart och tydligt alt de, som motsätta sig bifall, tala icke för de nödlidandes behof, utan för komnnik^tionernas och vägarnes framtida bästa, och i sådant fall skulle naturligtvis det embetsverk, som är inrättadt för vägoch vattenbyggnader, varit bordt. Jag vet icke om så skelt, men jag tror det icke. Vid sådant förhållande tror jag, alt denna diskussion har blifvit alltför långt utdragen. Jag anhåller om bifall till betänk.
REDAKTÖR UTGIFNINGSDAGAR: KR. 5: - IDUNS MODETIDN. HOFBOKTRYCKERI. HALLWYLSKA PALATSET: STORA SALONGEN. fe m » P e n g a r, j a! G. CLASON. konstnärlig smak inredda hem. Förbi s a m m e konst närs stämningsfullt vackra bronsstatyer Morgon och Afton, s o m här sörja för det elektriska ljusets spridning, träda vi in g e n o m de rikt skulpterade dörrarna. Lätt, luftig o c h ljus PROFESSOR JULIUS KRONBERG. GUSTEN LINDBERG. — Vi fortsätta u p p f ö r den ståtliga trappuppgången. 2 — •A. Blomberg foto. HALLWYLSKA PALATSET: FASADEN AT HAMNGATAN. o c h d e M. Och så till d e n stora salongen, festsalen! D ä r märkas vidare delikata öf verstycken af K r o n - berg, det ena öfver dörren, det andra öfver en s p e g e l. m. — Alla g o b e l i n e r äro dels utförda, dels restaurerade hos Handarbetets Vänner. Den Prompt H a l l w y l s k a ättens stolta valspråk comme 1 ' aigle, pur comme Vor. GURLI är: LINDER. » LINIEN ». österrikiska arfländerna, o c h ätten v o n H. v o n H. En, den s o m grefve Walther v o n H. - 1 A. Blomberg foto. HALLWYLSKA PALATSET: GARDSINTERIÖREN. På det sistnämnda bör hufvudvikten läggas. Hon har funnit sin » karaktäristik ». eller grefvinnan Y? LIKVAGNSKUSKEN. FÖRIDUN AF SNORRE. H VARJE DAG jag från mitt fönster såg Dystra, sorgliga begrafningståg, Vagnen med den svarta fjäderbusken, Och på vagnen troget alla da ' r, Körande sitt säkra svarta par, Satt den samme gamle likvagnskusken.
Manne det ej skulle kunna hända, att, innan Financeplanen hunne på de antagne grunderna uppgöras, samt alla erforderliga försigtighetsmått mot möjliga missbruk vidtagas, enskifta vinningslystnaden iagttpge tillfället att begagna denna mellantid till speculatioaer på andras ofärd, Den 7 April /'. ra. *7 Slutligen vill jag blott hemställa; huruvida det kan vara lämpligt eller ens lagligt, att al' Utskotten begära uppgift på de allmänna grunder, hvarefter de ärna utarbeta den redan förut affordrade Financeplanen. Enligt Regeringsformens 56 §. skall nemligen hvarje allmän fråga af vederbörligt Utskottet utredas, innan den får af Ständerne till algörande upptagas. Nu har frågan om Finaneeregleringen redan blifvit till Statsoch BancoUtskotten remitterad: följaktligen kan det ej af Siänderna afgöras, förr än Utskottens utlåtande deröfver, nemligen sjelfva Financeplanen, inkommer. Men genom ett preliminairt afgörande af grufti derna för denna Financeplan, skulle ju Stäodern till afgörande upptaga sjelfva hufvudfrågan, innan densamma hunnit från Utskotten återkomma. Skulle deremot med allmänna grunder bär menas en utförlig Plan, blott med undantag af Reglementariska detaljer så instämmer äfven jag uti den värda Motionairens mening, och löreslårj, att alla sådana reglementariska detaljer, sorn äro för hufvudsakens bedömande öfverflödiga, måtte utelemnas i den Financeplan, som Utskotten skola till Riksens Ständer uppgifva* Nio 5. Friherre Wirsén, Guflaj Fredrid jPeltagande i öfverläggningarna inora Stafse 88 Den 7 April f. m. och BancoUtskottens sammansatta beredning, Qm de till Utskottens behandling remitterade .Financi.-le mål, kanner j^g visserligen, för min enskildt* del, mycken törbindelse till min aktningsvärda vän.
Hvad åter sjelfva hufvudfrägan vidkommer, anser jag Riksens Ständers föreskrifter och Reglementen så bestämdt yrka uppköp af Silfver till förökande af Bankens Metalliska Fond, till ett belopp svarande emot en proportion som 5 till 8 emot Sedelstocken, hvartill de äfven anvisadt medel, tillräcklige äfven ock med en uppstegrad Cours af 136 skill, och 5 å 6 skill, derutöfver i umgälder, att jag icke annat kan än för min del hänvisa till de stadganden Rikets Ständer åt Herrar Banco-Fullmägtige lemnat. Men anser det ock af högsta vigt, och ovillkorligt, det ej delta Yexelköp under nu varande oförmånliga conjunctur må äga rum; hvilket ofelbart skulle medföra de menligaste följder på Coursförhållanden etc. 48 - Herr Grosshandlaren von Aken: Banco-Fullmägtige äga, i min tanka, uti 4: de Art. rörande speciela förordnanden angående Bankens befattning intill nästa Riksdag §. §. 2, 5 och 7, pag. 44 > fullkomlig ledning för deras omdömen i anseende till de förberedande åtgärderne för Silfvers anskaffande till det nödigt ansedda förhållandet af 5 till 8 mot utelöpande Sedelstocken. De bade bordt, efter min öfvertygelse, under jemn fortsättning af inköp deraf, öka Bankens Silfyertillgång, enär uppköpssättet ej stått i strid med erhållne föreskrifter, hvilket jag ej kan finna ännu inträffat; så mycket mindre, som De medgifva sig äga 270,000 R:dr B:co att betacka expenserne, eller hvad Silfret skulle kosta utöfver 128 skill. Att Coursell, vid den af Dem till Riksens Ständers Revisorer gjorda framställning i detta ämne, skulle taga faveur, var en naturlig följd •—■ och för Revisorerne, alt vid ett sådant förhållande yttra sig om det mindst skadliga för Banken, att underhandla med Contrahenter inrikes eller utrikes 0111 Silfver, på längre eller kortare betalningstider, mot betalning i utländskt mynt, — är väl af den ömtåligaste beskaffenhet.
Voteringen bar utfallit med 88 ja och 3i nej; i följd hvaraf beslutet kommer alt expedieras, i enlighet med ja-propositionen. 25: te Voteringen. (enligt 48-'de punkten») Den, som, med godkännande af Utskottets tillstyrkan af hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, bifaller, att förslags-anslaget till fångars vård, skjuts, underhåll, medicamenter m. m. okas med 100,000 Rtdr och således bestämmes till 345,38o R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, _ Nej; Vinner nej, kommer anslaget alt förhöjas med 180,000 R:dr, och således uppföras lill 425,38o R;dr. Som voteringen utfallit med 78 ja emot 4° nej> samt en casserad sedel; så kommer nu ifrågavarande anslag att okas med 100,000 R:dr, och således bestämmas lill 345,38o R:dr. s6:te Voteringen. (enligt 4ptde punkten.) Den, som bifaller Stats-Utskottels hemställan, att anslaget till extra utgifter nedsättes lill 5o,ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Vinner nej, kommer samma anslag alt bestämmas till dess närvarande belopp eller 100,000 R:dr, Voteringen har utvisat 7r ja och 48 nej; i följd hvaraf anslaget lill Exra Utgifter kommer alt nedsättas lill 5o,ooo R:dr, iG Förstärkta Stats-Utskotlets Memorial, N-o 33g K zy.cle Voteringen. Renligt 5o:de punkten.)