Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Väggfasta möbler samt sängar, soffor och stolar fingo icke förses med äkta förgyllning; ej heller var det tillåtet att med heloch halfsidentyger eller silkessammet bekläda sådana husgerådssaker, väggar, vagnar och slädar eller till sådant bruka silkesfransar, snören, band eller något af silke gjordt o. s. v. Ett undantag gjordes dock för officerarne, » som lagligen äga bruka sådant till sin mundering ». Böterna för öfverträdelse af förordningen voro 6 riksdaler 32 skillingar för första och dubbelt för andra gången. * Affärsöfverlåtelse. Almedahls fabriks Jörsåljningsmagasin, beläget i Brunkebergs hotell härstädes och sedan många år tillbaka välbekant för den köpande allmänheten, har från den 1 dennes upphört med sin verksamhet. Försäljningen af de inom hela landet värderade fabrikaten har i stället från nämnda dag öfvertagits af den för Iduns alla läsarinnor välbekanta och välrenommerade firman K. M, Lundbergs Bosåttningsmagasin, till hvars annons i detta nummer vi för öfrigt hänvisa. IDUN 1894 Hundraåringens runa. Tidigt i lördags morse afled Barkeryds pastorats äldsta medlem, Margareta Ahdersdotter på Ingarpsberg. Gamla Margareta var född i Bästhult af Barkeryds församling den 10 fehruari 1795 af hemmansegare Anders Johansson och hans hustru. Vid 17 års ålder ingick Margareta äktenskap med hemmans egare Sven Israelsson i Ormaryd. Makarne ha haft fem barn, af hvilka fyra nu lefva och ha ut grenat sig till 5 led med tillsammans 115 medlemmar, af hvilka omkring 80 äro i lifvet. Sonen Sven Magnus, född 1816, flyttade 1836 till Amerika, led skeppsbrott vid framkomsten, men lyckades i utblottadt tillstånd rädda sig i land. Genom egen energi bröt han sig en bana, är nu en af Newyorks förnämste bankirer och anses vara ägare till en efter svenska förhållanden ofantlig förmögenhet. in sig ett aktadt namn s o m en bland de främsta på sitt instrument. De båda konstnärerna hafva, i stället för att konkurrera med hvarandra härstä- des, beslutit att tillsammans uppträda inför vår publik. honom.
Man befarar, att den sökta kontinuiteten i första kammarens verksamhet, genom ledamöternes val för nio år, skulle belt och hållet förfelas till följd af den tillåtna afsägelsen från befattningen. Förbud emot sådana afsägelser visa sig i allmänhet föga verksamma, enär föregifna skäl för befrielse oftast i alla (all antagas. Men å andra sidan ådagalägger erfarenheten, att sällan saknas män, sorn äro villiga att åtaga sig uppdrag, lemnade af det allmänna förtroendet, och ännu sällsyntare äro exemplen på män, som efter att en gång hafva börjat deltaga i det politiska lifvet, inom kortare tid än nio år vilja åter derifrån, utan vigtiga skäl. afträda. Den allmänna menniskokarakteren skulle undergå en förändring, om icke af dem, som bekläddes med det högsta medborgerliga förtroende och stor politisk magt, flera skulle vilja bibehålla sin ställning efter de nio årens slut, ände som ville förut derifrån afgå. Det har vidare blifvit anmärkt, att den första kammarens motståndskraft skulle vara alltför svag, för att kunna förvara och bibehålla de konservativa garantier, som i kammaren blifvit inlagda. Men huru en öfre kammare med en starkare motståndskraft skulle kunna bildas, återstår att uppgifva. Jag kan icke inse annat än att den första kammaren skall blifva åtminstone så nära jemnstark med den nedra, att den utan all tvekan kan begagna sitt lagliga veto emot hvilka påtryckningar som helst. Detta är deremot icke fallet med de, vare sig organiskt eller artificiellt bildade, öfverhus, som man ser i andra länder endast svagt och undantagsvis våga sätta sig emot och hejda den nedra, kammaren. Äfven i fråga om den andra kammaren lägges det K. Förslaget till last, att det har »ett streck, som betecknar ett visst 210 Dea 18 Mari f. m. mått af penningar». Men huru många sådana streck har icke vår nuv:de R.-O. i sina föreskrifter om valen till Borgareoch Bonde-St:n, der skatter och mantal för de väljandes röster bestämma de mest olika värden.
Dâ dfcr, egendomligt nog, fanns någon kritikersom anmärkte, att Belon ej behandlat ämnet med tillräcklig utförlighet, svarade denne med att är 1553 utgifra sin bok i en tillökad upplaga under titel: Nature et diversité des poissons avee lems portraits. Samma år utgaf han på latin två böcker öfver samma ämne: De aquatilibus, och på franska sina högst intressanta skildringar från en resa i orienten: Les observations de plusieurs singularitex et choses memorables trouvées en Qréce, Asie, Inde, Egypte, Ambie et autires pays estranges, rédigées en trois litres. Två. år senare utgaf han en minnesvärd bok om foglames naturalliistoria: Sur la Nature des Oyseaux, och år 1558 ett praktiskt arbete: Les Remonstrances sur le défaut du labour et culture des phntes et de la cognoissance d ' iceUes, således en handbok i trädgårdsskötsel. Dessutom existerar af Belons hand en afhandling om barrträden: De arboribus coniferis, resiniferis, aliisque nonnullis sempiteme fronde virentibus. Belon synes ha egnat sin största uppmärksamhet åt fiskame, hvartill han hade rik anledning under sin levantiska resa, som egde rum åren 1547 — 1549. För att i få ord beteckna hans betydelse i denna gren af naturalhistorien kan sägas, att han efter Aristoteles var den förste som studerat hvad han skref om. Före Belon var det vanligt, att de naturalliistoriske för-fattame endast afskrefvo, omskrefvo eller, kommenterade den 8tore grekens arbeten, möjligen med några tillägg efter grekiska eller romerska reseberättelser. Belon behandlar ichtyologien helt och hållet sjelfständigt, han beskrifver fiskame efter egna iakttagelser, han ordnar dem efter sitt eget system. Antalet. af de fiskslag som han omtalar är visserligen icke stort — i, hans » De aquatilibus » beskrifvas endast 110 — men den sak
Således torde också reparationsverkstäderne, om man ser till framtiden, ingalnnda blifva af den storlek som nu är tillämnad. Det fir äfven en gifven följd, att om meningen är att de skola afse äfven hvad som kan behöfvas för den blifvande banan norrut som söderut, bör vid belägenheten af desamma tagas i betraktande, huruvida de en gång kunna utvidgas. Om man nu, såsom Hr Montgommerie, utgår från den förutsättning att det blott är fråga om banan söderut, så torde hända att man anser andra reparations-verkstäder böra byggas för de banor som skola gå norrut. Det är således svårt att f. n. fatta beslut om dessa reparations-verkstäder. Då nu dertill kommer, hvad jag förut nämnt, att R. o. Ad. förkastat frågan en gång, och man icke är bunden vid det förändrade skick, densamma genom beslut i Förstärkt StatsUtsk. erhållit, tillstyrker jag R. o. Ad. att, med vidblifvande af sitt beslut, afslå Utsk:s Betänk. Hr Printzensköld, Carl: Om Gr. Ugglas och Frih. Raab funnit StatsUtsIcs Betänk, vara af besynnerlig beskaffenhet, så tillåter jag mig att förklara, det jag finnner deras anmärkntr mot detsamma vara af icke mindre besynnerlig art. Dessa Hrr vilja icke, åtminstone synes det så af de resultater hvartill de sökt komma, erkänna, att några banor blifvit af R. St:r genom Förstärkt StatsUtsk. beslutade. Detta beslut innehåller likväl, att en jernbana skall anläggas från Stockholm söderut till Södertelje. Nu frågar jag: kunna vi, som sett jernbanor och som känna beskaffenheten af deras anläggning, förneka att till en bana hörer en bangård, för att derifrån föra lokomotiven ut på jernvägen ? När nu, på sätt nyss är nämndt, R, St:r genom Förstärkt 180 Den 2 September.
Skrifvelse, N:o 3j. artilleritrupps första uppsättning, derunder inbegripen utgiften för nödiga byggnader å stationsorten, beräknad till ungefärligen 8,000 r:dr samt den årliga utgiften för samma trupp till 6,695 r:dr 10 sk., af hvilken sistnämnda summa belöpte på: befälets och manskapets aflöning oell underhåll, värfnings-passevolans, ecklesiastikoch läkarevård m. m 3,729: 18. beklädnadens och malerielens underhåll 1,288: — befälets och manskapets inqvartering med servis 565: 24. deraf servis-kostnaden dock antagits komma att utgöras af den stad, i hvilken truppen förlägges; ved och lysningsämnen 104: — lega för exersishästar 733: 16. dessa hästars fouragering 275: —; hvarjemte departements-chefen yttrat den mening, att de till inqvartering, ved och ljus samt lega och fouragering af exersishästärne erforderliga kostnader borde utgå från de till dylika utgifter under riks-statens fjerde hufvudtitel uppförda anslag, så att nya anslag egentligen endast behöfdes, dels lill aflöning och underhåll af ifrågavarande artilleritrupp samt dess beklädnad och materiel med tillhopa årligen 5,017 rdr 18 sk., dels ock för en gång till bekostande af truppens första uppsättning med ofvanberörda summa af omkring 8,000 r:dr, hvilka utgifter lämpligen kunde bestridas med vakansafgiften för de rotar i Norrbottens län, som numera hållas vakanta till organiserande af en artilleristyrka i provinsen, äfvensom af den för samma ändamål redan samlade så kallade Norrbottens hästjägare-sqvadronsfond; och har E. K. M., som i sammanhang med pröfningen af den utaf bemälde departements-chef afgifna plan till ordnande af landtförsvaret i allmänhet, för
PrestStandets deltagande med öfrige Husägare uti uppbyggande och reparation af Kyrkoherde' CapellansKlockareRectorsoch Schole-Byggnader i Städcrne, sarut erhållen del af Hederwärda BondeStandcts Protocolls Utdrag för dm 2y:de i förleden manad, Utwifande, att Ståndet wäl funnit, dek Utskottet bade af Ståndets framställning om inrättningen af omnämnde Utskott och de öfrige Standens dertill lemnade bifall, haft anledning tift desi yttrande; Men att Ståndet dock, enär motionen agde gemenskap och stöde i nara sammanhang med De ämnen, som af samtelige Riks, Standen blifwik öfwerlemnade till Utskottets handläggning, i samma enon som Bönder kunde äga eller förwärswa Hus Hc . PH 948 Den z Julis. och Jord i Staden, ansett lämpeligt, alt afwen hwad Herr Radmannen K tellan der i fraga stäldt, matte at kltstottet uppdragas; Bestöt Borgare Stander, alt pa de af Bonde-Standet anförde stäl,^ sörena sig i samma beslut; Äfwen sein BorgarcStandet wille härigenom inbjuda Högloft. Ridder, stapet och Adeln samt Högwördige Prest-Standet, att deruti instämma. su^rs. Lx protocollo, . ch Leidström. LillK:gl.Maht vni rätta förständetaf^ puncteii uti Kongl. Majus Nädiga Förordnaf d. 2; Jan.rörande söröktej afgifter till Wadstena Krigsmanshus. H anledning af hos Bonde-Standet wäckt fraga om rätta förståndet af Kongl. Majtts Nådiga Kungörelse af den az Januarii i8n, angående för, ökade afgifter till Wadstena Krigsmanshus, Cafta, fa Riksens Ständer till Eder Kongl. Mast öswerlcmna sitt deroswer fattade bestut.
Voterings-resultat » Femte Hufvud-Titeln, Sjöförsvars Departementet » Sjette Hufvud-Titeln, Departementet Register öfv. Rih. t. R. St. Prot. 1853—1854. ti« | 1 w ongl. Proposit er Skrifvelse!’ C/j 1 p 1 Ö ] (q i Afdelning. Utlåtande, Betänkande eller Memorial. Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. iksdags-Beslut ' i i Ridd. o. PrcsteBorgareBondeN:o ~N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Svar på återremiss V oterings-propositioner Voterings-resultat . Se vidare Statsreglering, Ordinarie, Sjunde Hufvud-Titeln, Finans-Departementet Svar på återremiss Voterings-propositioner . Voterings-resultat, » » Åttonde Hufvud-Titeln, Ec clesiastik Departementet Svar på. återremiss Voterings-propositioner . V oterings-resultat » Nionde Hufvud-Titeln, Pensionsoch Allmänna Indrag-j nings-Staterna Svar på återremiss Voterings-proposition Voterings-resultat » ang. verkstäld, samt ang. - det för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga Bevillnings belopp , » upprättad ny Riks-Stat, se Riks-Stat. extra, Fjerde Hufvud-Titeln Svar på återremiss Voterings-proposition Voterings-resultat » Femte Hufvud-Titeln » Sjette d:o Svar på återremiss » Sjunde Hufvud-Titeln . Svar på återremiss Voterings-proposition Voterings-resultat Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Samling. Afdelning. eller Memorial. Voterings-propositioner Voterings-resultat Stats-Revision, tiden för nästa, se Revision. Stats-Räds-Protokoll, se Protokoll. Stats-Verkets Inkomster, beräkningen af Svar på återremisser . Voterings-proposition. Voterings-resultat » tillstånd och behof, Kon Maj:ts Proposition om Stenkol, ang. mätarepenningar för, se Mätarepenningar.
Stat uppförd bästoch båt—lega samt beklädnadsoch bevärings-anslag för tjenstemän och betjente vid Tullverket; beslagare-andelar i så väl varuvärde, som böter för förbrutet dömdt, i Riket olofligen iufördt, gods; Förmyndare-arfvoden; Häradsskrif vares - Bevillnings-Ulskoltels Betänkande J\i 3. 33 vares debetsedels-lösen; Kassörers missräknings-penningar; Landt-Räntmästares remisslage; Presterskapets Proste-tunnor jemte den så kallade Gärden och Taxen; Rese-underbåll och arfvoden i och för Riksdagar, samt Revisioner af Stats-, Bankooch R iksgiilds-verk en; arfvoden, som utgå enligt 118 § af denna Förordning; det afdrag, som, då Embetsoch Tjensteman tillträder lön, innehålles under namn af begrafningshjelp; de af Officerares och Landshöfdingars löner utgående ackords-, ränteoch amorterings-afdrag; den ersättning, som under namn af inqvarleringspenningar, utgår till indelta Armöens Befäl, för bristande karaktershus å deras boställen, samt Officerares hästoch fourage-medel; 2:o Lotsar och Lotsdrängar; Arbetsfolk, så å landet som i Städerne, b vilke icke äro lagstadde och ej heller njuta ständig, utan endast tillfällig arbetslön; lagstadde drängar på landet och i städerne, torpare, lärlingar i handel, handtverk, manufakturier och fabriker samt allmogens hemmavarande söner och magar, så vida de ej drifva sådan handtering, rörelse eller näring, för hvilken Bevillning eger runi; 3:o Personer, hvilka angifvit nyttiga uppfinningar, för den belöning, sorn i sådant afseende åtnjules; 4:o Jern-Kontoret, så länge dess vinst-medel användas till allmännyttiga ändamål ; 5:o Kronans och Statens jemte andra, till allmänt behof anslagna, byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller korporationers verkliga förmån inflyta; Barmhertighets-inrättningars egendom; den del af Städernes jord, som är upplåten eller hvaraf afkastningen användes till aflöning åt sådane Städernes Tjenstemän, hvilka till Bevillning för deras löneinkomst sjelfve taxeras; distrikt-och sockenmagasin, äfvensom boställshus, antingen boställs-innehafvaren desamma bebor eller icke; 6:o Skole-inrättningar, för den afkomst, som de, i följd af gåfva eller testamente, åtnjuta från jordegendomar på landet, så länge den för dessa egendomars fulla värde belöpande bevillning af desaminas egare betalas; dock att de Tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma erlägga Bevillning, då den öfverstiger Femhundrade Il:dr Ii:mt efter stadgad förvandlingsgrund;
Hon roade sig en smula på din beja, kvinnorna äro nu en gång sådana, när Nej, låt oss tala om Helena. Du tänker Skälet, jag vill veta skälet! Är det att återse dig efter hvad som, passerat. Smickra kostnad, på bekostnad af dina ideal. Nå de se några vackra ideal, kunna de inte motstå frestelsen att smycka sig med dem, liksom de, när de se en ros, inte kunna låta bli att bryta af den och sätta den i håret på sig. Då rosen vissnat, kasta de bort den, och busken som burit den, den, min vän, är dem fullkomligt likgiltig. Det är kanske förödmjukande för busken, men det är nu en gång så. Åh nej, för Helenas skull behöfver du inte hålla dig borta, för hennes skull tål jag inte 174 att du håller dig borta, tål jag inte, att du tar på allvar, hvad som endast var ett skämt. RICHARD. Ett skämt, som kostade mig TORSTEN. Hvad då? Några ideal! RICHARD. Åh, mina ideal! TORSTEN (går tätt inpå honom). annars? Hvad annars, hvad kostade det dig (Deras blickar mötas och fästa sig vid hvarandra.) RICHARD. haft sina följder äfven för dig! Aha, Torsten, det ser ut, som om skämtet TORSTEN. undan, sätt in din person i kampen, jag Så låt det bli allvar då! Håll dig inte kan inte slåss med en frånvarande. Du visste nog, hvad du gjorde, du, du visste, att intet lockar så en kvinnas tankar som det okända, Men om de där tankarne, i stället för att sväfva ut i rymden och där söka dina ideal, därför höll du dig undan, gjorde dig osynlig. finge möta dem i kött och blod, då kanhända 175 kom med dina ideal, låt oss strida, man mot man! RICHARD. jag vill icke strida med dig. Jag har icke längre några ideal och TORSTEN. nu vill jag fullfölja den! Det var icke jag, som började striden, GROT (inkommer, klädd i hatt och ytterrock). Ursäkta, jag kom att tänka på en sak TORSTEN. Nej, jag skall gå nu.
R:dr, för hamnbygg nadsarbeten derstädes, emot årlig inbetalning af 5 procent å lånesumman; börande häraf godt göras 3 procents ränta för kapitalåterstoden 16,602: 50. » staden Westerås, å 30,000 R:dr, för utvidgning och förbättring af stadens hamn, emot återbetalning af 6 procent å nämnde summa, hvarvid beräknas 4 procents ränta å återstående kapitalet 23,665: 82. » staden Kristinehamn, å 36,000 R:dr, för uppmud dring af hamnen och segelrännan vid denna stad, emot enahanda återbetalningsskyldighet 29,451: 91. » staden Wadstena, å 48,000 R:dr, för hamnanläggning derstädes, emot dito 39,310: 36. » samma stad, för dess hamns fullbordande, å 15,000 R:dr, emot dito dito 14,065: 34. » staden Falkenberg, å 47,000 R:dr, för hamnbyggnad, emot dito dito — » staden Strömstad, å 15,000 R:dr, för fullbordande af hamnanläggningen vid nämnde stad, emot dito 15,000: — » staden Karlstad, å 100,000 R:dr, för anläggning af hamnbassin invid samma stad samt en kanal derifrån till Kanike-näset vid Wenern, emot dito dito ... — » staden Söderhamn, å 15,000 li:dr, för upprensning af farleden genom den staden närmast belägna skärgård, emot erläggande af 8 procent ä lånesumman, hvarvid beräknas 2 procents ränta för återstående kapitalbeloppet 7,976: 21. R:dr, emot dito dito 18,661: 92 » slussanläggningar i Klara eif vid Deijefors och Forshaga i nedre Ulleruds och Grafva socknar i Wermland, å 150,000 R:dr, emot dito dito 147,000: — till Hanekinds och Gullbergs härader i Östergöthland, å 20,000
Erikson, C, Skollärare vid Tumba bruk, angående förhöjning i den åt honom anvisade lön 6 1 7 — b. 9 Dec. b. 9 Dec. g. 13 Dec. g. 9 Dec. Eriksson, Anna Catharina,Vaktqvinna vid straffoch arbets-fängelset å Norrmalm, om pension åt 1 4 1 74 6 Se Nionde HufvudTiteln. CO cj tt e 2. cu N:0 § 47 39 7812 — 24 — E. 3. «TtJ N:o Ersättning, om rätt till sådan för flyttning af hus, stående på mindre än 100 alnar afstånd från jernväg Eskilstuna, om befrielse för nämnda stad samt Osteroch Wester-Rekarne hä-i rader från lifgifvande af ett årligt ersättningsbelopp för begagnandet af kronocell-J fängelset i staden 1 — Essevik och liörbäckskil, angå-, ende kanalanläggning mellan 1 — Evangeliebok, om utgifvande på finska språket af en sådan med de nya predikotexterna; — Examina och lärdomsprof' förj prester, om ändring i de föreskrifna ' —- I anledning af återremiss — Expeditionslösen, om ändringar i gällande förordning angående — » om nämndemäns rätt till andel deri ; — Expeditionssätt, om dess förenkling inom länsstyrelserna — Exposition i Paris, om anslag till Sveriges deltagande i en år 1867 tillämnad. Se Stats Se Preste Ståndet. b. 3 Jan. b. 10 Febr. Borgare Ståndet.
Jag tillstyrker bifall till Utsk:ns förslag i denna del. Den härefter till bifall å Utsk:ns i afseende på förevar:de § gjorda förslag framställda propos:n besvarades med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. § 90. Frih. Raab: Jemte det jag i allo gillar Utsk:ns afslag på motionen, anhåller jag att få fästa upmärksambeten derpå, att det är af vigt, att Kontrollörers befattningar icke sammanblandas med allmänna åklagares. 26 § i OrdningsStadgan innehåller, att Kontrollörer icke skola åklaga sjelfva, utan öfverlemna målet till allmän åklagare, och det synes mig icke nyttigt att Kontrollörer befatta sig med dessa i allmänna opinionen mindre väl anskrifna åtal. Jag beklagar att motionen blifvit väckt. Hr Hjärne: I sitt sista yttrande bar Frih. Raab vändt sig direkte till mig, men Frih:n har misstagit sig, ty det var icke jag, utan Frih. v. Knorring, som väckte motionen. Jag kan med intyg af Hr Liljenstolpe och Gr. Frölich visa att jag, då jag första gången var närvar:de som Kontrollör, erinrade dem att Kontrollörer icke skola upträda som åklagare, och jag får nu förklara, att jag aldrig önskat eller önskar, att Kontrollörerna skola erhålla ett sådant åliggande. Frih. Raab: Jag fägnar mig af att hafva vunnit understöd af Hr Hjärne, och får förklara, att jag vändt mig mot honom just för det ändamålet. Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. Utsk:ns i fråga om denna § afgifna yttrande. §§ 96, 101, 102 och 103. Utsk:ns i afseende på dessa §§ afgifna yttranden och förslag biföllos. Vidare förekom och bifölls Utsk:ns yttrande i fråga om Lektor Sondéns förslag rörande granskningen af Kontrollörernas protokoll. Frih. Raab: R. o. Ad. har nu genomgått Utsk:ns förslag till bränvinslagstiftning.
På sätt Utskottet ofvan uppgifvit, är redan, genom Kongl, cirkuläret den 11 Februari delta år, föresluifvet, alt bouppteckningar, raorgongåfvobref samt afhandlingar om lösöreköp skola i ett serskildt protokoll intagas, och dermed är äfven motionärens syftemål lill en stor del uppfyldt. Visserligen skulle det påyrkade serskilda protokollet erhålla en större omfattning eller, enligt motionärens förslag, sträckas lill, utom de uppräknade, alla andra afhandlingar; men om än motionären härunder ej förstått sådana afhandlingar, sorn tillhöra redan befintliga serskilda protokoll, är likväl förslaget till sin syftning allt för obestämdt, helst det icke lärer kunna bestridas det ju åtskilliga andra afhandlingar förekomma, än de, hvilka ega den allmänna vigt, som föranledt stadgandet om deras intagande i serskildt protokoll. På dessa grunder lillstyrkes vördsamt att ej eller herr Malmstedts andra förslag mätte bifallas. Ank. till. Exp. Utsk. den 13 Jan. kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående föreskrifters meddelande i afseende på beskaffenheten af länsmäns fullmakter. Uti ett af hederv. Bonde-Ståndet, under den 18 sisllidne December, lill Lag-Ulskollet remitteradt, och den 30 i samma månad till Ulskollet ankommet memorial, har riksdagsfullmäktige!! Petter Pehrsson från Jönköpings län yrkat, del stadgas måtte, att för alla länsmän skela utfärdas sådana fullmakter, att de icke utan laga ransakning cch dom kunna afsättas, enär dessa tjenstemäns sjelfständighet förminskades genom de godtyckliga förord - 8 Lagutskottets Utlåtande N:o 5. nanden, som landshöfdingarne vanligen hittills dem meddelat; men sorn bestämmelsen af sättet och vilkoren för omförmälde tjenslcmäns utnämnande, enligt Utskottets omdöme, icke kan hänföras till de ämnen, som ligga inom Utskottets i 53 och 87 §§ Regerings-formen samt 33 §.