Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Varder till Ledamot af Låne-kontors-direktion någon vald, som sjelf häftar för skuld eller annan förbindelse till Låne-kontoret, godtgöre han, efter sitt inträde i Kontorets förvaltning, denna skuld till fulla beloppet genast den är förfallen, så vidt lian vill vid nämnde förvaltning qvarblifva; Direktörerne dock obetaget att innehafva eller upptaga lån hos Banko-diskont-verket i Stockholm; och må hvarken Direktionens Ledamöter eller Kontorens tjenstemän och betjening skuldsätta sig hos något af Låne-kontoren genom egna lån eller andra förbindelser till betalningsansvar; egande likväl tjenstemännen och betjeningen frihet, Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. 27 att på godkända aktier eller gällande publika papper, erhålla lån hos Banko-diskont-verket. Jemf. <$* 82j mom. Direktionen öfver hvartdera Diskontverket sammanträder in pleno för ärendenas behandling någon viss dag i hvarje vecka eller oftare, derest göromålen sådant fordra, med undantag allenast för den korta tid vid hvarje halfårs slut, under hvilken Verkets låne-operationer, i anseende till räkenskapernas uppgörande, oundvikligen måste hvila. Vid alla Direktionens sammankomster hör ordentligt protokoll föras. För besluts fattande i Banko-diskontdirektionen fordras, alt minst 5 Ledamöter af Direktionen äro närvarande. Jemf. § 81 j mom. 4^ punkt. 1. För hesluts fattande i Låne-kontorsdirektionen fordras, att minst 3 Direktörer, Banko-om hudet iuberäknadt, äro närvarande. 19:o. Mom. 1. Direktionen öfver hvartdera Diskont-verket behandlar in pleno alla de frågor och ärenden, som tillhöra Direktionens handläggning. På
Punkten 12 grundar sig på Rikets Ständers beslut, i anledning af 5 12 Banco-Utskotlets Memorial N.-o 112. punkten i Utskottets Utlåtande N:o 16, pag. 82, med allenast det tillägg, i fråga om upphandling af guld, att priset ej får öfverstiga det fastställda utvexlingspriset, hvarigenom Banco-Slyrelsen, som hittills, enligt §. 14, mom. 5, pag. 53, i i83o års Banco-Reglem., ej egt att köpa guld efter högre beräkning, än det ,'ör Ducater årligen bestämda invexlingspris, måste anses hafva erhållit all den frihet, som vid dylika köp kan vara af nöden, ntan alt likväl någon förlust för Banken härigenom möjligen bör kunna uppstå. Punkten i3 är lika lydande med §. i5, mom. 6, (pag. 56) i i83o års Banco-Reglem. Punkten 14 är i allo lika med Högloft. Ridd. och Adelns samt Hederv. Bonde-Ståndets af öfrige 2:ne Riks-Stånd, efter inbjudning, i Mein. N:o 3o, bifallna redaction af 3 punkten i Utskottets Utlåtande N:o 16, pag. 82. Dock har hos Utskottet under öfvervägande kommit, huruvida icke några närmare reglementariska stadganden voro nödige och lämplige, i anledning af det Rikets Ständers allmänna beslut, som innefattas i berörde punkt, hvarföre äfven Utskottet anmodat Fullmägtige att, efter sakkunnige affairsmäns hörande i detta ämne, utlåtande afgifva, samt tillika upplysa, huruvida Fullmägtige ansågo de Banken tillhörige Statsobligationerne kunna i deras närvarande form anses användbare för det af Rikets Ständer afsedda ändamål, eller att tjena såsom hypolhek för utländskt Crediliv.
Såsom af ofvanstående tabell inhemtas, inoch utbalanseras i räkenskaperna äfven kostnaderna för de redan färdiga fängelse-byggnaderna, ehuru, enligt Revisorernes tanke, dessa kostnader rätteligen bordt, efter byggnads-arbetenas fullbordan, ur räkenskaperna afföras. Vid dessa redogörelser hafva Revisorerne för öfrigt ej funnit annat att erinra, än att register öfver der förekommande särskilda konti saknas, äfvensom att de år, hvilka redogörelserna omfatta, icke annorstädes än å banden finnas angifna; hvilken ofullständighet i räkenskaperna torde för framtiden böra rättas. Efter de af Fångvårds-stvrelsen afgifna underdåniga berättelser, få Revisorerne anmäla, att under år 1852 trénne nya cellfängelser blifvit fullbordade och för fångars emottagande öppnade, nemligen: i Kalmar, för Kalmar läns fångar, i Stockholm, för dess ransakningsfångar, samt i Eskilstuna, hvilket sistnämnde fängelse, uppfördt såsom ransaknings-fängelse för Eskilstuna stad jemte Vesteroch Oster-Rekarne härader, jemlikt Kongl, brefvet den 12 Maj 1852, blifvit bestämdt att begagnas såsom kronohäkte såväl för Eskilstuna stad och ofvannämnde härader, som äfven för andra angränsande delar af Södermanlands län, samt att deremot, under loppet af år 1853, icke något nytt läns-cell-fängelse blifvit fullbordadt, men att, sedan det uti staden Carlshamn uppförda cellfängelse blifvit färdigt, och, genom Kongl, brefvet den 27 Oktober 1853, i nåder stadgats, att detsamma skulle få begagnas såsom kronohäkte för Listers och Bräkne härader samt städerna Sölvesborg och Carlshamn, Styrelsen, efter det nödiga förberedande åtgärder blifvit vidtagna, förordnat, att samma fängelse skulle med början af innevarande år, i nämnde afseende, till fångars emottagande öppnas. Slutligen hafva Revisorerne låtit uppgöra och få här meddela följande utredning öfver de af Rikets Ständer å extra stats-regleringen beviljade anslag för fängelsernas ombyggnad och förändrade inredning.
Distrikt-Magasins-fonden i Länet skulle, enligt Kongl. Brefvet af den 27 April 1825, utgöra - 20,000 tunnor korn Deraf afgår hvad Jemtlands Regemente öfvertagit, som sedermera, enligt Kongl. Brefvet den 16 Februari 184-2, i nåder fått afskrifvas 720 t:r 6f# k:pr Odisponerad Distrikt-Magasins span mål 495 „ 4 „ 1,215 t:rlOffk:pr Hvarigenom således Distrikt-Magasins-fonden vid 1841 års slut _ utgjorde 18,874 t:r 21& k:pr Derå skuld till Kongl. Maj:t och Kronan vid 1841 års slut, som genom då ännu ej förfallne tiondedels afbetalningar borde, återgäldas 3,188 t;r 6f k:pr. Berg-Verken. Bergsrörelsen, ehuru den i anseende till de svåra transportförhållandena troligen icke kan uppdrifvas till någon för Länet i det hela särdeles betydenhet, är dock för de närmast omkring Bruken belägne trakter af stor nytta, både genom spridning af penningar och beredande af arbetsförtjenst. Vid Huså Kopparverk har år 1837 tillverkats 353 SkU. Koppar eller i medeltal för dessa fem åren 403 SkU. Stapelstadsvigt. Såsom en ovanlighet bör omnämnas, att för Brukets räkning en ångbåt al 8 hästars kraft år 1840 blifvit byggd, som på den straxt invid, 1,500 fot öfver hafsytan belägna, vidsträckta Kall-sjön med mycken fördel begagnas till bogsering af 2:ne kol-jakter, hvilka från sjöns stränder, utom allehanda andra effekter, äfven afhämta kol, hvaraf beloppet de 2:ne sista åren utgjort 4,000 7 stigar årligen. Den uppfyller fullkomligt ändamålet till vinst både i tid och kostnad. Machineriet skötes af en vid Bruket född och inöfvad man.
Efter en allmän derutinnan skedd reglering lör alla skjntsskyldige, så väl redan indelte som hittills till skjutsning oindelte hemman, torde det blott till hällten föreslagna utfodringsqvantum, emot hvad förut åtgått, ändock blifva så tillräckligt, att någon del deraf, som i penningar utgjordes, äfven kunde komma till förskott af häste inköp för Skjutshålhirne det första året. Och torde äfven kunna förmodas, att en hvar, som kan hafva Bedigt att af Gästgifvarskjuts sig betjena, ger - 586 Den xg Jjpril. e. vt. na skulle i berörde afseende erlägga några skillingar till samma förskott, för att sedermera undslippa vidare pockande, om än större drickspenningar ä hvarje ställe och accord om högre skjutslega. Hos Höglofl. Riclderskapet och Adeln anhåller jag derföre om gunstig remiss till Kammar - och OeconomieUtskottet å detta Me. morial, och att med bifall derå, detsamma får de öfriga respectiva MedStånden communiceras. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie. Utskottet. Herr König, Pehr, hade inlemnat ett så lydande Ödmjukt Memorial. Då i andra länder åkerbruket framför allt annat njutit understöd och beskydd, har deremot Sverige, både i äldre och nyare tider, knappast annat än Bergshandteringar och Fabriker kommit i åtanka till penninge-understöd} utqm biträde af de allmänna Disconter , har Bruksägaren tillgång till lån i JernContoiret, i Licentfonden, i ManufacturDiscontcn och dessutom i Banken, mot pant af Metallen, samt Fabrikanten i ManutacturDisconten, UllDisconten, .allt för nedsatt renta.
Friherre PVrangelHenning_, anförde skrifteligeni På intet vis är det min mening att Nu ingå uti någon öfverläggning, huruvida RegeringsRådet le Moine och CancellieRådet Tannström, höra få den föreslagne Pension eller ej, jag blott vill såsom en anmärkning, göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamma på den af Grefve Stackelberg gjorde Proposition, det 540 Den 27 Jan arii. deras Pensioner efter Cours borde erläggas. Medgifvandet häraf skulle blifva ett farligt Prejudicat; ty med lika mycket skäl kunde alla Penningelöntagare fordra samma Lönevilkor, säkraste sättet att åt Nationen lemna anledningar till misstankar, på en jemnt stigande Cours. Långt ifrån att tro, det Emhetsmännen vilja eller kunna verka vid ett dylikt förhållande på Coursens stigande; böra de sjelfva önska att ej sådana beslut tagas, som kunna föranleda till Nationens misstroende, nej! fastmer bidraga, till allt, hvad som kan öka deras förtroende: En sådan gärd af ett fritt Folk bör gå i beräkning, då man önskar att pä ett för Fäderneslandet gagneligt sätt, i Rikets Tjenst uppoffra sina dagar. När man på sådant sätt mötes af de Herrar, hvilkas åliggande det är, att vaka förvår säkerhet, böra vi äfven vara betänkta på medel till deras säkra utkomst, och bereda dem för framtiden en lugn fristad, och kan det ske på bättre sätt, än att Lönerne utsättas i Elfecter, lösta efter RiksMarkegångsTaxan. Jag har en gång förut tagit mig friheten inför Ridderskapet ock Adeln yttra, det ju närmare Embetsmännens Intressen äro förenade med Landets, desto lyckligare följder för alla Näringar och deras grenar. — I anledning af hvad jag inför Ridderskapet och Adeln haft äran framställa, hoppas jag, det så giltiga skäl blifvit anförda, att man såsom en allmän regel bör antaga, det Coursen bör aldrig komma att bestämma våra Utlagor till Löner, Pensioner eller andra dylika Utgifter af hvad namn det vara må; utan endast RiksMarke-f Den 27 Januarii. 341 gångsTaxan.
Det borde i sanning icke väcka någon förundran, om t. ex. en Eugène Bontoux, i fall han besluter sig för att å nyo bygga upp sina nedbrända glashyttor och i fall han efter katastrofen i våras ännu äger medel dertill, — om, säga vi, han då skulle föredraga att förlägga sin verksamhet fr Dagens Krim i ka. 10-11. jtill en trakt af verlden, der han visste sin mödosamt for-värfvade egendom eller till och med sitt lif vara utom håll för en ursinnig mordbrännareligas illbragder. Det resultat, som herrar anarkister dermed vunnit, vore visserligen icke det, som de sträfvat efter eller tänkt sig, och de verklige arbetarne hade alldeles icke skäl att vara dem tacksamme derför, lika litet som alla de andra, h vil ka hand i hand med dem ärligt sträfva att lätta bördorna för de fattige och betungade. Men det vore visserligen icke den första gången, som de oskyldige fingo lida med de skyldige här i verlden eller som framåtskridandets falske vänner skadat dess sak mer än dess ärlige fiender. Det antydda resultatet skulle väl icke framträda sa plötsligt eller på en gång. Ty om också penningen är rörlig, så äro de industriella anläggningar, som genom dess makt grundats, icke så lätta att förflytta. Men i fall en sådan rörelse, som vi här påpekat, komme att taga sin början, så blefve ock dess fortgång visserligen långsam, men deremot så mycket säkrare. Kapitalet skulle en gång för alla draga sig tillbaka för nya anläggningar på en osäker och underminerad mark; och hvar hälst en gammal anläggning af en eller annan orsak nedlades, komme den aldrig att tagas upp igen. De gamla fabrikerna finge förfalla, och deras arbetare stode. utan arbete och utan bröd. Endast grufdriften och dermed jämförliga industrigrenar, som afsåge att frambringa råämnen, måste förblifva der de äro. Detta dock endast för så vidt och i den utsträckning, som dylika råämnen icke stode till att i tillräcklig mängd anskaffa inom närmare håll för den billigare och säkrare arbetskraften.
N.o gi. liela fordran, Banco-Styrelsen då må kunna bestämma, hvar ytterligare skeende Auction skall förrättas, antingen å LandsCancelliet, eller å Tings-slället i det Härad eller Tingslag, hvarest egendomen är belägen ; förblifvande det Konungens Befallningshafvandes pligt, då handräckning till fastighets utmätning af Banken äskas, att den skyndsamt meddela: att tillse, det Bankens säkerhet varder i allo iakttagen , och att, i enlighet med Kongl. Kungörelsen den aa December 1818, vid dylika executiva försäljningar, vid ansvar, likaledes tillse, ej allenast alt egendomen icke bortgår under Bankens fordran, om hvars belopp till Auctions-dagen tidig uppgift dessförinnan bör, på anfordran, från Banken meddelas, utan ock, att Salubref icke utfärdas förr, än med bevis från Banken styrkes, att nämnda fordran blifvit till fullo liqviderad, eller angående lånets omsättning på köparens namn med Banken öfverenskommits; äfvensom Konungens Befallningshafvande borde, i de fall, då en å Bankens fastighets-paiat utlyst executiv Auction, på en eller annan grund varder af dem inställd , med näst derefter afgående Post till Banken insända Utdrag af det vid tillfället å Lands-Cancelliet deröfver förda Protocoll; å hvilket Edert sålunda fattade beslut J begärt Min Nådiga stadfästelse» Kongl. Maf.-ts Nådiga Srifv. N-o Q1. a5 Efter Högsta Domstolens och StatsRådets hörande, har Jag funnit godt samtycka till Eder berörde begäran, i följd hvaraf allmän Kungörelse om den sålunda stadgade förändringen kommer att utfärdas. Efter Högsta Domstolens och StatsRådets hörande, har Jag slutligen funnit godt lemna bifall till Edert, uti Skrifvelse af den 19 sistlidne October, i underdånighet framställda Förslag, att Lagens föreskrifter om fordringars bevakande i Concurs, och efter års-stämning icke må lämpas till sådana, ifrån Banken mot pant utgifna, af serskild beskaffenhet varande
Föredrogs å rryo Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 5 sistledne .April under N:o 48 afgifne saint den 5 dennes efterniidd .gen på bordet lagde Betänkande, rörande väckt fråga, att LandsFiscaler icke annorlunda än efter föregången ransakning och dom, måtte kunna från sina tjenster skiljas, el|ei>ock, dessa Tjenstemän komma att alldeles upphöra. Herr Ehrenborgs Casper: Virf öfverlägg ningen af detta ämne, anhåller jag att få åberopa innehållet af min reservation emot Utskottets Betänkande: Alen sedan saken der före varit, har jag inhämtat den underrättelse, att enahanda fråga förut varit hos Riksens Ständer väckt och blifvit af Kongl. Maj:t i nåder afgjord. Sjelfva afgörande! innefattas uti ett Kongl. Bref till dåvarande JustitioeCanzleren Grefve Wacht, meister, af den 4 December 1809, hvilket lyder sålunda; ”Vi håfve i Nåder låtit Oss föredragas Edert den 27 sisth Ort. afgifne underdåniga Utlåtande öfver Allmogens Riksdagsmäns från Gefleborgs Lån, Pehr Anderssons, Hans Nilssons, Olof Erssons, Pehr Jonssons, Lars Ericssons, Jöns Pehrssons och Olof Påhlssons å egne, och deras hemmavarande medbröders vägnar, i underdånighet gjorde ansökning om indragning af LandsFiscalstjensterne inom berörde Lån, hvilka tjenster sökanderne i underdånighet förment medföra åtskilliga olägenheter och tor Allmogen vara betungande, samt så mycket hellre 7 kun - Den rj Maji c. m. >29 kunna af Länsmännen inom Länet bestridai, som i Gefleborgs och öfriga Län i Norra delen ■af Riket, Länsmän skola vara indeldte på Socknarne, då deremot i södra delen af Riket, endast skall finnas en sådan Kronobetjent för hvarje beit Fögderi. Och länder
489 bifallet, med den rättelse af ordalagen i den tillstyrkta underdåniga skrifvelsen till Kongl. Majit, att dels i stället för ”underdåniga liemställanden,” infördes: ”anmärkningar,” dels i stället för: ”mätte förordnas det,” infördes: ”borde intagas föreskrift derom, atf’ samt dels i stället för: ”matte stadgas,” infördes: ''''borde stadgas.” S. D. Vid föredragning af Vällofl. Borgare-Ståndets medelst Protokolls-utdrag N:o 513, till Med-stånden aflåtna, den 25 dennes på bordet lagda, inbjudning till deltagande uti det, vid föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 325, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 278, angående förhöjning i kreditivet för Arméens Pensions-kassa, af Borgare-Ståndet fattade beslut, att Rikets Ständer må, samtidigt med bifall till nämnde Betänkande N:o 278, i underdånighet hos Kongl. Majit anhålla, alt ett förslag till nytt reglemente för Arméens Pensions-kassa måtto utarbetas, och Rikets Ständer lemnäs tillfälle att i denna lagstiftnings-fråga deltaga, beslöt Ridderskapet och Adeln att afslå denna inbjudning, samt lades förevarande Protokolls-utdrag till handlingarne. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets den 25 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 327, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om beskattning å bränvins tillverkning och destillering; och N:o 328, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om ett aktorats-arfvode. S. D.
Jag anhåller att Hr Stuarts reservation måtte blifva uppläst. Jag anser henne vara ganska riktig och skulle derför, på grund deraf, önska, att R. o. Ad. ville återremittera betänkandet. Det af Hr Stuart föreslagna liqvidationssättet anser jag vara det enklaste. Hr Stuarts reservation upplästes. Frih. Stjernstedt, Theodor: Detta BancoUtskrs betänk, har tillkommit i följd af en motion utaf en riksdagsman inom BondeSt., som önskat att beräkningen af ränta på ränta mätte upphöra, i anseende lill dess tryckande beskaffenhet. Under sådant förhållande har BancoUtsk. icke ansett lämpligt att vidtaga en föreskrift sådan som Hr Stuart yrkat, enär densamma skulle blifva mera tryckande, än den som motionären velat afskaffa; utan har BancoUtsk. icke ansett sig kunna vidgöra någonting annat, i följd af motionen, än söka åstadkomma någon lindring, bestående deruti att ränta på ränta icke kommer att beräknas förr än efter hvarje års utgång. Hr Bråkenhjelm: I likhet med den sista värda talaren finner jag, att Hr Stuarts förslag skulle för fastighetslåntagare komma att blifva mera tryckande, än nu gällande författningar. Dessutom torde jag få fästa uppmärksamheten på olämpligheten att stadga straffränta för fastighetslån. Med straffränta måtte icke afses annat än skydd mot fondens sannolika förlust, då betalning uteblifver, — en förlust, som är möjlig, då utlåningen sker på namn, men då utlåningen sker mot inteckning uti fast egendom, bör aldrig straffränta komma i fråga. Hellre än att återremittera Utskts betänk., skulle jag vilja bifalla detsamma, emedan det afser någon lättnad för låntagarne, som slippa att göra insättning 384 Den u September e. m. mer än en gång om året.
Skulle Riksens Ständer bevilja Magazins-’ Fonden frihet ifrån Räntans erläggande å Rån-' co-Creditiven, uppkommer derigenom en mera än tillräcklig opåräknad tillgång för detta behof. Och hade i denna mening, hvars framförande till Riksens Höglofl, Ständer Herr Lagman Noreus åsyftat, Herr Öfverste-Kamrr\arjunkaren Baron Adelsvärd, Herr Presidenten von Schultzenheim och Riksdagsmannen Wiklund instämt. Ut supra. Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Utlåtande angående inom Höglofl. Ridder skåpet och Adeln, samt Eledervär 1102 Statsoch Besvärs-Utskottens Betänkanden. da Bonde - Ståndet vclckta frågor om ändring i hvad Författning ar ne rörande Jfr adsoch Krono-Tionde. Spannemålens utgörande, forslande eller lösande nu innehålla. T ill Utskottens gemensamma handläggnin hafva i detta ämne inkommit: Frän Högloft.
Förr än solen och ljuset, månen och stjernorna mörka varda, och molnen igenkomma efter regn; På den tid, då väktarena i huset darra, och de starke kröka sig, och mölnarena stå fåfänge, derföre att de så få vordne äro; och synen varder mörk genom fenstren; Och dörrarna på gatone tillslutna varda, så att rösten af qvarnene tystnar, och uppvaknar när foglen sjunger, och sångsens döttrar varda nedertryckta; Så att de ock för höjderna frukta sig, och rädas på vägen; när mandelträt blomstras, och gräshoppan förtynges, och all lust förgås; ty menniskan far dit hon evinnerliga blifva skall; och de som gråta, gå omkring på gatone; Förrän silftåget bortkommer, och guldkällan utlöper, och ämbaret gistnar vid brunnen, och hjulet söndergår vid brunnen. Ty stoftet måste åter komma till jord igen, såsom det varit hafver, och anden till Gud igen, den honom gifvit hafver. Allt är fåfängelighet, sade Predikaren; allt är fåfängelighet. Den samme Predikaren var icke allenast vis; utan han lärde ock folket god lärdom, och märkte, och utransakade, och sammansatte mång ordspråk. Predikaren sökte, att han måtte finna tacknämlig ord, och skref rätt sanningenes ord. Denna de visas ord äro spjut och naglar, skrefne genom församlingenes mästare, och gifne af enom herda. Tag dig vara, min son, för andra flere; ty ingen ände är uppå att dikta böcker, och mycken predikan gör kroppen trött. Låt oss höra hufvudsummona till all lärdom: Frukta Gud, och håll hans bud; ty det hörer allom menniskom till. Ty Gud skall hafva fram alla gerningar för domen; ja, ock de der fördolda äro, ehvad de äro goda eller onda. Salomos Höga Visa. Han kysse mig med sins muns kyssande; ty din bröst äro ljufligare än vin; Att man må lukta din goda salvo; ditt Namn är en utgjuten salva; derföre hafva pigorna dig kär.
För stämpel å domar, utslag och resolutioner, fullmagler, konstitutorialer, öppna bref på afsked, grefve-, friherreoch adelsbref m. m., på säll denna författning i hvarje fall föreskriiver, ansvare vid Kongl. Maj:ls Kanslioch Hof-expedilioner de tjenstemän, till hvilkas tjensteåliggande hörer att hälla dessa handlingar vederbörande tillhanda, samt vid Kongl. Maj:ts och Rikets Kollegier, Konsistorierna, öfriga verk och inrättningar, den tjensteman, som lör expeditionen ansvarar. 14:o. 1 afseende å efterlefnaden af hvad i §§ 3 och 4 är föreskrifva, stadgas: a) alt vederbörande skola vid förslags insändande lill sådana tjenster, å hvilka ftillmagterna böra efter de i nämnda §§ bestämda grunder förses med stämpel, löga behörigt utdrag af taxeringslängder för de sistförfluten 5 år, för hvilka uppgifter finnas angående de med lönen förenade inkomster, jemte uträkning öfver dessa löne-inkomsters medelbelopp: b) alt vid tillsättande af förtroende-tjensler eller andra beställningar, samt lulima^ ters meddelande rn. m., hvartill förslag icke eger runi, del åligger vederbörande, som fullmagler, öppna bref elier konstitutorialer m. m. kontrasignera eller de derför belöpande algifler uppbära och redovisa, alt infordra och till handlingarne lägga behörig uppgift pä ofvannämnda lönebelopp; c) ali, vid aflemnandet till Konsistorierna af val-längderna för ecklesiastika beställningar, bör bilögas en af Lands-kontoret eller Häradsskrifvare^ ur taxeringslängden meddelad uppgift å löne-inkomsterna för de sistförlluIna 5 år, för hvilka dylika uppgifter finnas. En lika uppgift bör för petronela beställningar åtfölja Pulroni kallelse, då den till Konsistorium inlemnas. 15:o.