Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Memorial, M 71, med förslag till förändring af 4 § af lagen för Rikets Ständers bank. S. D. Föredrogos Expedilions-Utskottets Memorialer: JA 13, till Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af återremiss å skrifvelseförslaget JA 121. Lades till handlingarne. JA 14, angående anvisande af medel till arfvodesförhöjningar för tjenstemännen å Utskottets Trvckeri-afdelning. BiföUs. Från Högv. Preste-Sldndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: JA 169, i anledning af väckt motion, angående revision af nya Trollhätte Kanal-bolags räkenskaper samt Statens bidrag till kanalbyggnaden, och utredande af Statens andel i bolagets inkomster, m. m. Ståndet biföll hvad Ut>koltet yttrat och hemställt i Irsta och 3:dje punkterna samt lade 2:dra punkten till handlingarne. JA 171, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om ersättning af Statsverket till 5:nc officers-enkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap. Bifölls. JA 172, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående inrättandet af en pensionsanslalt för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segeleller ångfartyg, äfvensom machinisler och eldare A sistnämnda slags fartyg. Bifölls JA 174, angående pension för framlidne Bergmästaren, Öfver-intendenten m. m. F. A. von Schéeles enka. Bifölls. JA 179, i anledning af väckt motion om anvisande af medel för upprättande af en fullständig plan till Norrbottens kolonisation. Bifölls. JA 183, i anledning of väckt fråga om inköp af medicine doktor N. P. Hambergs samlingar af naturoch konstprodukter.
Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres ä den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje riksdag varder för Riksgäldskontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse med Regerings-formens 66 § utgående ärligt anslag, svarande emot fem procent å det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut skall upplånas, så att minst en half procent ä den förskrifna lånesumman årligen må kunna användas till lånets återbetalande; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp ärligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt. De i denna, likasom i de föregående 4:de och 5:te punkterna, meddelade bestämmelser, angående dels räntans belopp, dels obligationernas valörer och dels förhållandet emellan stats anslaget och lånesumman, komma endast att tillämpas i afseende pä det Bih. till R. St. Brot. 1859 § 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band, 1 Haft. 2 40 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o i65. eller de lån, som erfordras för de, under sednaste riksdag till jemvägs-anläggningar utaf Rikets Ständer beviljade stats-bidrag. 7:0 Det årliga ränteoch amorterings-anslaget bör ingå till en särskild redovisad liqvidationseller amortissements-fond, hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål allt framgent, oförryckt, tillhandahållas och användas, sä att ränteliqviderna, vid derför bestämda terminer, varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd. De till nämnda fond influtna medel böra, så vidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. 8:0 Lånets amortering bör alltid ske genom uppköp af för detsamma utgifna obligationer, då dessas allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapitalbelopp (eller al pari); men, i annat fali, och derest tillfälle sig icke erbjuder att under hand infria obligationerna, bör amorteringen verkställas genom obligationers uppsägning samt inlösande efter uppsägningstidens förlopp.
Stockholm den 17 December 4857. Bxh. till R. St. I Afd. 31 Haft. so Banko-Utskottets Memorial M 69. Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Dec. 1857, kl. 9 e. m. Memorial, med anmälan om Riksståndens beslut, i anledning af Utlåtan det JM 66. Enligt ankomna protokolls-utdrag af denna dag är berörde Utlåtande af Hederv. Bonde-ståndet till Utskottet återremitteradt, på grund af deremot gjorda anmärkningar, men af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Högv. Presteoch Vallöf!. Borgare-stånden bifallet, endast med den förändring, att de i 3:dje punkten af Utskottets hemställan förekommande orden: »genom indragning af silfver» skulle, jemlikt Ridderskapet och Adelns beslut, utbytas mot orden: »genom indragning af lånet eller krediti vet», och, enligt Presteoch Borgare-ståndens beslut, mot orden: »genom lånets eller kreditivets indragning.» Då Utlåtandet sålunda blifvit, med ofvanberörde ändring i redaktion, af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-stånden gilladt, samt, i frågor af före varande beskaffenhet, 3:ne Riks-stånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut, kan Bonde-ståndets återremiss icke föranleda till någon åtgärd från Utskottets sida; och torde, med anledning af den beslutade redaktions-förändringen, ifrågavarande punkt af Utlåtandet komma att undfå följande lydelse: att, så snart på fullt säker hand aftal om lånet eller kreditivet blifvit träffadt, Rikets Ständers Bank må, efter behof och en ligt Fullmäktiges bepröfvande, genast utgifva ett deremot svarande belopp i sedlar; hvarefter genom lånets eller kreditivets indragning, på sätt Fullmäktige finna lämpligast, den metalliska kas - Banko-Utskottets Memorial X 69.
Häradsskrifvarne i allmänhet måtte få uppbära hvart 60 Mantal af såväl de egentliga Mantalspenningarna, som Capitation eller Bevillning enligt i Art.; hvarjemte jag för Westmanlands Häradsskrifvare särskildt ödmjukeligen anhåller, att Den 2 8 Juli. a loij att de för Mantalsskrifningen år 1813 må komma i åtnjutande af den ersättning, enligt nu gällande Författningar, som de hitintills saknat. Detta mitt vördsamma Memorial anhåller jag må blifva remitteradt till Högloft. Bevillnings-Utskottet , och om nödigt pröfvas, äfven, till Stats-Utskottet. J. W. Lilliencrantz.” Hvad nu angår den Mantalsskrifnings-Provision , som af Stats-Verkets medel bestås Häradsskrifvarne för Mantals-skrifningen, så är förhållandet dermed följande: Mantals-skrifningen har af början blifvit för» rättad af dertill särskildt förordnade MantalsCommissarier, hvilka för arbete och resor v id Mantals-skrifningen bestods hvar 6o:de penning af Mantalspenninge-inkomsten, som af hvar och ens district utgick , dock skulle af denna Provision innehållas hvar loide penning, intill dess Päkenskaperna inkomma oell afkortningarna tillfyllest kunde blifva examinerade. Enär sedermera genom Kongl, Brefvet af den 9 Nov. 1779 Mantalsskrifningens förrättande ålades Häradsskrifvare, bestods dem icke mera än i2o:de penningen, eller half Provision emot hvad Mantals - Commissarierne åtnjutit, hvaremot den andra hälften skulle blifva en besparing för Staten. Härvid har det sedermera förblifvit intill år 1806, då, i anseende till Häradsskrifvarnes tillökade göromål i och för Mantalsskrifningen , KonglMaj:t genom Nådigt Bref af den 16
Ml Stats-Werkces JnkvinAer. Spannemäs. L 4 R:dr Tunnan. Tunnan. Län 180 Tunnor löses efter L 4 R:dr Tunnan . Krono-Tionde-Spannemäl! öfrige Länen pä Förslag Afrads-Spannemäl pä Förslag - . - ^ r T:r 76,169, i?z kH Hwaraf utgär och berakoas till folmnde belopp: 29,255 T:r 140 k:pr till Landsoch Militie-Ltaterne med flere efter Krono-wärdie 21,925: 4, — 45,085— 20 — till Garnizsns-Staterne efter Statspris 4 R:dr Tunnan - 172,542: 24, 5,850— 15^— Ofwerstotts - spannemäl, pä Förflag ä 4 R:dr Tunnan - 15,401:45, T:r 2,851: 191 kappar ä 4 R:dr Tunnan 11,426: 21, — Af bort-arrendcrade Hof-Stall-ängar Sala Sil/werwerk och Bcrgttag Löfäs dito . ... Koppar-Räntan och Slagskatten 494: Skeppund Koppar ^8 FLrsi«,g i. 7-. R:d>- Skeppund Förhöjning i För slags priset L i6§ N.dr Skeppundet . Tiondeoch Hammarskatts-Jern, pä Förslag 5,809 Skeppund Stångjern ä 51- R:dr Skeppandet - 17,850 Skeppund Tackjern a 2 R:dr Skcppundct . 55,662: — Ln förhöjning i Förflagspriset ä 52 still. SkeppundeL 11,886: 52. Arrende af Kongsgärdar med flere Krono-Lägenheter G:a 209,669: 25, 6 i. Penningar
Uti. N:o 159.) S. A. K. Uti till Rikets Stäader aflålen Nådig Skrifvelse af den 10 October sistlidet år, har E. K. M. täckts tillkännagifva, att, sedan, med anledning af väckt fråga om åtskilliga till boställen vid f. d. Adelsfane-Regementets Skånska Compagnie anslagne hemmans befrielse från ordinarie rotering, vederbörande Coliegier hos E. K. M. i underdånighet anmält, att af f. d. Adelsfane-boställena x Skåne, som, vid den inom samma provins verkställda ordinarie rotering, deruti ingått, blifvit roterade vid Södra Skånska Infanteri-Regementet, inom Malmöhus och Christianstads Län, tillsammans 6||.‘dels jordeboks-mautal till 4|:Jels rotar, samt vid Norra Skånska Infanteri-Regementet, inom Christianstads
Fru Moes från 1878 kända tolkning var kanske lättare, smidigare, mera stickande pikant, men fru Ed-lings med sin samlade glöd och så att säga dolska passion är långt mer riktig och i kompositionens anda. Carmen är ingen opera-comiquefigur och får således ej heller framställas som någon lekfull, lättfotad soubrette. Detta har fru Edling mycket riktigt insett och mot denna hennes grunduppfattning af rolen är följaktligen intet att invända, om också några detaljer icke synas oss så noggrant sammanhängande med denna uppfattning som önskligt vore. Så t. ex. när vi sist hade nöjet se fru Edlings Carmen, tycktes oss särskildt hennes entré, hvarpå mycket beror, förfelad. Fru E. lät sin Carmen komma gladt inhoppande, svängande och munter, i st. för att ställa sig librettons anvisningar till mötes, hvilket här onekligen varit det bästa / Angående den debut, som fröken Fich efter det ofvanstå-ende blifvit uppsatt, har gjort i detta parti, kunna vi här endast nämna i all korthet att fröken Fich med tiden utan tvifvel kommer att räknas bland Europas förnämsta tolkarinnor af detta svåra och fordrande parti. Hr Ödman, som i många år gjort rättvis lycka i det vokalt föga tacksamma tenorpartiet, har deruti efterträdts af resp. hrr Rundberg och Kloed, af hvilka den förre endast som skådespelare kunde sägas någorlunda uppbära sitt parti, under det den senare — debutant — mest gjorde rättvisa åt de lyriska momenten, för hvilka hansganska behagligt klingande tenorstämma och mjuka väl ny * anserade sång syntes företrädesvis egna sig. — Att fru JF. Strandberg lemnat Micailas parti var knappast till operans fördel, om också- efterträdarinnan i afseende på röstklang och röststyrka besitter större tillgångar. — Efter herr Lange ha herrar Rosén och Forstén innehaft Escamillos galanta rol, den senare med särdeles tillfredsställande resultat. — 1 afseende på dekorationerna till den populära operan kunde ifrågasättas om ej en ytterligare dragningskraft kunde beredas tondikten genom att 2: dra akten förlädes ut i det fria, med elektriskt månljus till Carmens dans, såsom vid flera teatrar i utlandet.
Svenska bonden gör om sina rättigheter såsom Stånd, alt han anser sig icke kunna beslå utan denna, och strider derföre för densamma, såsom man säger, pro aris et focis. Slutligen anser jag elt stadgande, att ägandet af jord uteslutande berättigar tilt tillverka en viss vara, att bränna brännvin, håde oi äi tvist och strängt taget äfven grundlagsvidrigt; alldenstund eli sådant stadgande i sig sjelfl är ett motiopolium för den Corporation af Svenska folket, som beslår af jordbrukare, och 60 §:n Reg.Ftu förbjuder fastställandet af monopolier. Fi ili. Hamilton; Det är i anledn. af Ilr von Rosens anförande, som jag begärt ordet. Om så skulle vara, att 0111 R. o. Ad. t. ex. instämde med BorgareSt., två Stånd skulle anses hafva stannat mot två, ehuru Preste-och BondeSl;n, ense uli principerna, fattat skiljikliga beslut uti detaljerna, och att deri ekonomiska delen af frågan i följd af en sådan åsigt skulle anses böra föifalla; så vore det visserligen öfverflödigt att vidare strida för en nied nämnda Ivaline Stånds åsigt i liufvudgrunderna skiljaktig öfvertygelse, och återstår det i detta fall för mig endast att till prot. reservera min tanke för fi åmliden. Jag anhåller alt, om Hr Fiih. och Landtm, så skulle finna för godt, Hr Landtm, behagade derom gifva sin tanke tillkänna, emedan derpå be - Den g November f. m ror i livad mån discussionen kan förkortas idler ej. För min enskilda de! liar jag trott, att förstärkt Utsls. skulle afgöra de frågor ang:de ilen blifvande hevillaingrn, uti hvilka RiksSt;n icke kunna blifva ense. Måhända har jag misstagit mig i denna öfvertygelse. Likväl är det af vigt, sitt uti en fråga, sådan sorn denna, hvarje Sand bestämdt uttalar sin npinion. För deni, sorn anse den framställda principen rikftig, vore mycket vunnet, om man nu kunde få tvänne Stånd för densamma.
Om vårt fosterland genom klimat och andra dermed förenade förhållanden, stöde på samma ståndpunkt som de länder, med hvilka våra jordbruksalster måste täfla, skulle jag anse borttagandet af alla skyddstullar såsom en sporre att egga Sveriges folk till en fortsatt ansträngning, för att med ära bestå denna täflan; men då tyvärr vårt land ej besitter dessa förmåner; då ofta en enda frostnatt förstör jordbrukarens årslånga arbeten; då åtta månaders otjenlig väderlek tvingar boskapen inom hus, der en sämre föda måste lemnäs dem, än andra länders grönfoder; då jordbrukaren derjemte under en lång vinter måste hålla en mängd tjenare utan gagn blott för sommarens behof; då alla dessa för vårt jordbruk tryckande svårigheter sammanläggas, framstår klar den sanningen att Sveriges landtmannanäring ej kan bestå vid täflau med andra bättre lottade länder; jag yrkar derföre skyddstull för följande jordbrukets produkter: “Smör 3 R:dr per centner; Ost 3 R:dr per centner; Fläsk 2 R:dr 50 öre per centner; alla slags malen Sparmål, mjöl eller gryn, 50 öre per centner. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 15 November 1865. Fr. Äng. Forssbeck. från Östergötlands län. i\:o Af Carl Ifvarsson från Hallands län, om indragning af Hallands båda båtsm,anskom/panier emot vaka,nsafgift.
den, månader ledareskapet k e t ett medel ej t i o n, s o m b e n ä m n e s Skolan för återupplifvande och Katherine och religioner folk. Man att de oansenliga o c h besvärförverkliga ett Amerika,utan öfverhela Kanaan. i regeln de teosofiska lärorna, därför tid Hon kraftiga Tingley I så i höll sig g å e n d e planer, d e m h o n mål före. gammal. officer den mänsklighetens I verkat skap. som för andra. och af i och d ö d år verka den samgästat Stockholm. Q. Judge ' s tiskt å energi A. Tingley, hvilken under konTingley William ledare vårt därmed och redogörelser, i sekelslut. s y n e s, att förhandlingar manhängande » universella en märklig tidsyttring p å starka a n d l i g a rörelser rika kongressens STOCKHOLM, IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. N O R D L I N G ALLM. 5: - IDUNS MODETIDN.MED PLANSCHER OCH HANDARB. » 5: - MODETID. » REGNBAGEN ». I DUN 1 * 99. År 1897 grundade mrs Tingley äfven Internationella broderskapsligan. Det var det olyckliga K u b a, s o m n u blef föremål för hennes o c h Internationella broderskapsligans omsorger. Makar och söner mördades, ANTONIA FABRA. DVÄRGAFUNDER. Han lyder i hvardagslag namnet Och Förtret. skelar. Han verkar m e d medel försvinnande små. fånga minst man s o m fått det tror: h e m ett par skor, Sprang harmsen i sjön, då han fann dem för Irånga. Och dragen de skrumpna, o c h blickarna mulna Och mulna alltmera i skuggan af åren. EMIL skänka, SCHIÖTT. LÄRARINNEHUSTRUR. icke taga sig en m a n e n d a s t för att blifva förr till f e s t. försörjda. läckra H. N. öfverallt utbredd i c k e skulle k u n n a Portarne den satsen det bekräftad.
Men jag anser otvifvelaktigt, att ett sådant undantag från den fastställda och allmänt gällande grundsatsen för bankens skyldighet att honorera sina förbindelser skulle i högst väsendtlig grad rubba grunderna för realisationens bestånd. Men skulle roan för dessa fromma stiftelser, hvilkas fonder aro ouppsägbara, vilja göra något godt, hvilket till en viss grad äfven vore rättvist, så synes mig, att, då banken för närvar, är i den lyckliga ställning, att man för placering af dess medel, enligt hvad jag hört, stundom stannar i verkligt embarras, R. St. kunde vid denna riksdag och för en gång anslå något af bancovinsten såsom ersättning för hvad dessa stiftelser förlorat, och dervid assignationerna kunde omskrifvas på motsvarande större summor. Derigenom skulle hvarken något föregående beslut rubbas eller anledn. gifvas för andra att framställa sådan begäran, som motionen afser. Jag tillstyrker således bifall till motionen. Gr. Lewenhaupt, Patrik: Jag har begärt ordet endast för alt, i anledn. af Hr Sandelhjelms uppgift ang:de aflidne Directeuren Sahlgrens egentliga afsigt med det af honom tillernade barnhuset inom Elfsborgs län, meddela den upplysning, hvilken jag, i anseende till siägtskapsförbindelse med Den 10 Juni f. lil. med stiftaren, är i tillfälle alt lemna, nemi. alt lian med sin donation haft för liufvudsakligt ändamål en inrättning för bildande af skickliga landtbrukare. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Jemte det jag förenar mig med dem, hvilka påyrkat bifall till Hr Rosenblads motion och återremiss af förevar. BancoUtsk:s betänk. N:o 28, tager jag mig friheten fästa RancoUtsk:s uppmärksamhet derpå, att för en bank, sådan sorn den Svenska, hvilken icke tillhör någon krämare-socielet, utan det Svenska folket, alltid utmärkt för sin hederskänsla och rättvisa, anstår det icke att låta samma valspråk gälla, sorn galler för penningeverk i allmänhet, eller det: in lucro sila est justitia! Hr von Qvanten, Carl:
Den, sorn vill, att, i enlighet med Utskottets förslag och tre Stånds beslut, särskildt inkommande tillbehör af Musikaliska Instrumenter skola fortfarande förtullas efter 15 procent af värdet, röstar Ja - Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, skola särskildt inkommande delar eller tillbehör, ej specificerade, af Musikaliska Instrumenter förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. De delar af Utskottets förslag, rörande införsels-tullen å art. Jern, dervid StånJern. den stannat i olika beslut, utgöra följande: »Jern: gjutet, Tackoch Barlast,» derå Utskottet föreslagit att, med upphäfvande af nu stadgade införsels-IÖrhud, en tullafgifl af 1 R:dr per Sk//. stäp. vigt skulle åsättas. lii diler skap el och Adeln samt Bonde-Stundel hafva i allo godkänt detta förslag. Preste-Slåndet har för sin del beslutat förbudets bibehållande, men såsom eventuel införsels-tull för annan händelse gillat den af Utskottet föreslagna tullsats, hvilken åter af Borgare-Ståndet, jemte förbudets borttagande, blifvit nedsatt till 32 sk. Skedet. »Jern: smidt eller valsadt, Ankare.» Härå hade Utskottet föreslagit nedsättning af införsels-tullen från nu gällande belopp 5 R:dr lill 3 R:dr 16 sk. Skedet st. v., hvilket förslag af tre Stånd blifvit bifallet, men af Ridderskapet och Adeln, som bibehållit gällande tullsats, ogilladt. »Jern: smidt eiler valsadt, Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd.» Utskottets förslag att bestämma införsels-tullen härå till 5 R:dr per Sk//, st. v. har blifvit af Presteoch Bonde-Stånden i allo godkiindt.
Och som, vid ett så beskalfadt fö.hållande, frågan huru Den 19 Julite, m. huruvida Tntroduction må eDdast vid Riksdag eller deremellan äga ruin, synes vara beroende af Ridderskapets och Adelös godtfinnande och den föreskrift som, i öfverensstämmelse dermed, kari blifva rörande detta ämne uti RiddarhusDirectionens Instruction införd , hälst Ridderskapet och Adeln, och således äfven Riddai hus Di rectionen, i allt fall, i afseende på förekommande frågor om Introduction , icke äger någon annan ledning för sin åtgärd i denna del, än hvad som är med Ståndets Privilegier och Rikets Grundlagar instämmande, samt ett uppskof med Introductions erhållande intilL dess Riksdag infaller icke kan innebära ett förnärmande af den adlades eller den upphöjdes på grund af en sådan nådebevisning vunna > nspråk på representationsrätt, enär den-t gamma ej kan komma i fråga att utöfvas förr, än vid allmänt Riksmöte och det jemlikt ordalydelsen i Kongl. Förordningen den 8 Maji 1775 jemförd med Kongl. Brefvet den 11 Februarii iSoo, måste ^ntagas, att den adlad® eller upphöjde äger, att ifrån dea stund haa fullgjort pitestaodo och sig till Introductioa hos RiddarhusDirection anmält , tillgodonjuta alla-de frioch rättigheter, sorn den förlänte värdigheten i öfrigt åtfölja; alltså och då Rid* derskapet och Adeln, om Utskottet får döma från de fiäre Ledamöters yttranden som i ämnet talat, synes aslunda den förändring sorn blifvit föreslagen, och Rid-larhusUtskottet jemväl för sin del anser densamma icke medföra Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. VI.
För den egentligen jordbrukande hemmansinnehafvaren skulle väl de skattebidrag synas vara minst betungande, som få utgöras i persedlar och med arbete: merendels föredrager dock äfven denne att utgöra sina skatter till Kronan eller räutetagaren med penningar, när sådant kan ske på skäliga vilkor; men samma anmärkning gäller icke om vissa prestationer, som åtfölja hemmansbruket och äro af beskaffenhet alt nästan oundvikligen böra luilgöras in natura, nemligen med arbete, såsom väghållning och skjutsning med flere; och huru mycket tidens förändrade skick bidrager, i förening med tjenliga författningar, att förändra begreppet om tyngden af sådane prestationer, kan bäst slutas af förhållandet med gäslgifveri-skjulsen, deraf endast hållskjutsningen nu, af bonden åtminstone, i allmänhet anses såsom betungande, under det lian gerna begagnar reserv-skjutsnings-skyldigheten, för att åt sig inbringa någon kontant inkomst genom den i sakernas närvarande ställning tillräckliga skjutslega». Krono-brefbäringen åter, sorn vanligen beräknas - räknas lika med skjutsnings-preslationen, är ett vida drygare onus, sedan all embets-brefväxling blifvit i sednare tider mångdubbelt ökad emot förr; och ehuru brefbäringsturen tidtals ombytes emellan de hemman inom hvarje ort, som äro så belägna, att de härvid kunna användas, och fastän den nogaste tillsyn eger rum emot kroiio-brefbäringens missbrukande, förspörjes likväl ofta“ klagan öfver det tryckande i brefbärings-skyldigheten; men detta är oskiljaktigt från sjelfva saken och kan således icke annorledes afhjeipas, än genom särskilde förmåners beviljande åt brefbäringshemman. Emellertid har inom ett eller annat härad öfverenskommelse träffats, att genom frivilliga sammanskott bereda någon lindring i brefbärings-besväret. Såsom bihang, till upplysande af grunderne för persedlevärdets beräkning i labellerne, medföljer slutligen vidfogade sammandrag öfver 183/ till och med 1841 årens markegångar. c) Politie. Öfver lagarnes verkställighet samt ordningen och säkerheten nti Länet vakar Eders Kongl.