Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N.o 3o8. 5:o att sådana naturoch konslproducter, sona i allmänhet inbegripas under benämningen: öfverflödsartikiar, beläggas nied högre tullafgifter; 6:0 att naturoch konstproducter, sorn af inhemsk näringsoch konstflit kunna åstadkommas, åsättas en tullafgift, hvars belopp anses in nebära tillräckligt skydd för näringarnes bestånd och möjliga förkofran, utan att motverka controlernas behöriga handhafvande och consnmtionens fordringar; 7:o att alla för inhemska näringarne behöfliga råämnen och naturalster, som ej lemna öfverskott till export, beläggas med en utförsel-tull, sorn tillräckligt tryggar för varans utförande, till mehn för Staten, utan att derföre möjligheten betages, att, vid förändrade förhållanden, utförsel deraf må kunna ega rum; 8:0 att inhemska råämnen eller natur-alster, på hvilka öfverskott utöfver landets behof ega rum, beläggas med så låg tull, att deraf ej blifver hinder emot öfverskottets förmonliga användande genom export, om och när sådant ske kan; g:o att all product af inhemsk konstflit må kunna utföras antingen tullfritt, eller emot den lägsta möjliga afgift; 10:0 att, vid de tillfällen, då en bättre vara kan förblandas med en sämre af samma slag, eller då icke erforderlig eoutrol står att vinna, det förtullningen svarar emot varans verkliga egenskap af finare eller gröfre, en medeltull må bestämmas, som skyddar emot införsel af den gröfre varan, och är lämplig för det slag, som behöfver införskrifvas; 11:0 att den fastställda tullprocenten utsattes lill bestämdt belopp uti Riksdaler, skillingar och runstycken Bancosedlar, efter mått, mål och vigt, så mycket som omständigheterna och varornas beskaffenhet kunna medgifva, och blott i sådana fall, der större svårigheter sig i detta afseende förete, förtulining af varan ske efter dess värde, tullen beräknad till viss procent deraf; 12:0 att då R.
Härvid förekom: l:o, Utskottets förslag i betänkandet, N:o 13, till stämplad pappersafgift, enligt 4 § för bouppteckningar; Ståndet frånträdde sitt förra beslut och förenade sig med BorgareStåndets, samt godkände, i händelse af de 2:ne öfriga Ståndens skiljaktighet, de framställda voterings-propositionerne; 2:o, angående Bonde-Ståndets tillagda stadgande vid godkännande af den i Utskottets betänkande, N;° 13, föreslagne redaetion, i fråga om chartering af Fideicommiss-bref och andra dylika förordnanden: Prof,-Utdrag, den 5 April 1840. 781 Ståndet ansåg sig ej kunna antaga Utskottets inbjudning, men godkände den föreslugne volerings-propositionen; 3:o, angående Utskottets i belänkandet, N:o 13, pag, 18, föreslagna förändrade stadgande i 7 § 1 moni. 3:dje punkten af nu gällande Förordning : Ståndet frånlrädde sitt förra beslut och anlog Utskottets inbjudning att i öfrige Riks-Ståndens, i berörde ämne fattade, beslut sig förena; I alla öfriga delar af Utskottets förevarande memorial, har Ståndet antagit och gillat hvad Utskottet hemställt och tillstyrkt. S. D. Föredrogs B evil In ingsUt skol tets betänkande, N:o 32, i anledning af Matts Pehrssons från Stockholms Län motion, angående nedsättning af personliga skydds-afgiften och denna afgifts användande till folkundervisningens befrämjaude; Bifölls. S. D. Föredrogos följande Siats-Utskottets på bordet hvilande utlåtanden : N;o 239, i anledning af erhållne återremisser å utlåtandet, N:o 117, angående stapelstädernas tolag; Bi jolis; N:o 240, i anledning af väckta motioner om grundskatternas förvandling till bevillning, rörande en allmän skatlejemning öfver hela Riket lil. lil.:
Hvad införselskostnaden angår, så besparas den bilt, antingen derigenom alt, då contract om leverans af silfver ingås, leverantören erhåller ett förskott, hvarå räntan godtgörer honom transportkostnaden, ulan att Banken kan anses derigenom ha något förlorat, enär förskottet i alla fall varit för Banken räntelöst, eller ock att Banken låter den genom vexelköp å utrikes ort samlade fond der vara räntebärande, så länge att räntan betäcker omkostnaderne. Utförselkostnaden åter drabbar ej Banken, utan exportören, och då denne gerna vill bespara densamma, synes det vara klart, att han, i fall Banken säljer vexlar, förr anlitar Banken härom, än han skulle hafva uttagit silfver, i fall Banken ej haft någon vexelförsäljning. Denna verkar således menligt för Banken, derige - 232 Den 13 November f. m. nom alt Bankens reela tillgångar anlitas förr än eljest hade skett. 3:o Lättnad för handel. Dermed åsyftas förmodl., alt då tillgången på vexlar vore större än behofvet, och cursen således fallande, trassenten vore säker derom alt cursen ej kunde falla under det belopp, som vore bestämdt för Bankens uppköp, och när brist åter visade sig, remitlenten bade alt påräkna, att bos Banken få vexel lill ett visst pris, så länge tillgång fans. Likväl tyckes det, att remittenten borde få köpa vexel till möjligen lägsla pris och trassenten åter erhålla det högsta möjliga samt alt silfverinförsel eller utförsel borde vara den enda och rälla regulator härutinnan, men ingalunda Bankens inblandande i vexelhandel», hvarigenom möjligen den enes eller andres rätt kan förnärmas. Först då ej mindre den lägre cursen utan ock andre förhållanden gifva säker anledning att ett öfverskott finncs, sorn kan användas till förstärkande af Bankens reela fond, är det som vexelköp med verklig fördel för det allmänna kati ske; men då kommer ej försäljning i fråga. Under kortare lider kan en fluetuation i cursen äga rum utan menliga följder för Staten. När, i följd af R.
Äfven argumenterar Utskottet: att en hög skjutslega, som lockar äg arin eiler brukaren af hvad hemman som lieldst, att sända sina hästar till Gästgifvaregården , i speculation att genom skjutsning tillvinna sig en penningeinkomst för dagen, skall deremot alltid blifva ett betydligt hinder föe jordbruket hos de flesta bland Allmogen, som vanligen icke rigtigt Den 16 Juli. rigtigt beräknar en förmon som endast med tiden utvecklar sig emot ögonblickets vinst. Qm ibland Allmogen eller brukare af hvad hemman sorn heldst .misshushållare eller sådana personer finnas, som icke kunna beräkna sitt eget intresse, så äro slika fall inga skäl, som, enligt min (anka kunna åberopas vid stiftandet af Thagar för en hel Nation. Af en sljk mening skulle det resultat kunna dragas, att afsigten dermed endast varit att återföra Svenska Bonden eller brukaren af hvad hemman som heldst något för långt bort i forntiden,då man icke allenast skjutsade för alldeles intet, utan måste äfven tacka för den nåd och barmhertighet, som man derigenom vederfors. Med att åhöra flera mina anmärkningar, bör jag icke längre trötta Höglofl. Utskottets tålamod, göres icke afseende på de jag redan pnfört , skulje icke heller något afseende göras på hvad för öfriga skäl som heldst. Ut supra. Utdrag af Protocoflet, hållet uti Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotts Plenum , Måndagen den 10 Juli I815. tjet från Utskottets Andra Beredning inkomna Ex Protocollo M. M.
I)å jag nyss i den fråga, som förevar, hörde Herr von Hartmansdorff yrka en proposition, sorn var stridande emot Grundlagen, och han sedan förklarade, alt det var för en biafsigts skull, torde han förlåta mig, att jag förklarar, att hvad han nu yrkar måtte vara derföre, att han ej vill halva någon offentlighet. Med förundran deröfver att den värde Talaren tillåter sig ett sådant sätt alt gå till väga,' nödgas jag protestera, så väl emot motivet, som beslutet. Den 8 Mars e. m. 99 Herr Crusenstolpe: Jag insttfmmer med Herr Printzensköld, och ber att i protocollet iå antecknadt genom hvilka Herrar offentligheten blir de facto tillintetgjord. Herr Munck af Rosenschöld: De siste talarné hafva för tidigt protesterat. I följd af de upplysningar Herr Printzensköld lemnat, och på det målet må kunna afgöras, skall jag afstå från yrkande af målets bordläggning. Friherre Cederström, Jacob: Jag har endast begärt ordet derföre, att jag tror, att, för det att i ledamöter begärt saken på bordet, intet hinder finnes för dess afgörande, om Ståndet så skulle vilja besluta. Det heter i 49 § Riksdagsordningen: ”Då ”saken från Utskott återkommit, blifve den ”efter första uppläsandet liggande på bordet. ”Den kan vid nästa föredragning, &c ”åter hvila/ Hvad som kan göras, skall dock icke göras. Här ligger således ej något hinder, i händelse Ridderskapet och Adeln finnér lämpligt att fortfara med discussiolien och att nu afgöra frågan. Grefve Gyldenstolpe:
Före MantalsSkrifningens slut upprättas å. hvarje ställe en Förteckning öfver desse böter, hvilken, till rigtighefen styrkt af Pastor, eller den i dess stalie närvarande, och tvenne Socknemän , till Konungens Befallningshafvande öfversändes, sorn hos den försumlige later uttaga bitterne, »å vida gihige skäl till hans befrielse ej företes. 794 3}cviUning&-Uts$ottets Hetanhanäeri, Skattskrifvaren åligger, att bevisligen under*' rätta den, som för uteblifvande artill böter fäld^ så val om deras belopp, sorn att honom åligget inom 14 dagar, vid fördubblad bot och förlust af vidare talan, a ort, sorn utsattes, de bristan* de uppgifterna adémna. Uteblifva de ändocks an mäle han förhållandet hos Konungens Befallningshafvande i afseende på böterne, och varde SkaUskrifningeii Verkstäld, enligt de upplysningar* som ändock kunna erhallas. Den, sorn ej nöjes åt Konungens Befall* niugshafvandes Utslag -hvarigenom han till bötet blifvit fäld i något af de fall, sorn finnas Upp* räknade, ej mindre i denna Bevillning® - Stadga* ä'n uti de Om Mantalsoch Skattskrifning gäl* lande särskilde Kådiga Författningar, må ega att besvära sig i Kongl. KammarCollegium inom el* lier sist å Fyrationderemte dagen efter af Kon* vingens Befallningshafvandes Utslag erhållen del, communieationsdagen oräknad, med iakttagande 1 öfrigt, af hvad angående boters nedsättning vid ändrings sökande i allmänhet är föreskrifvet. Ö Morn.
Statsregleringar hafva dessa förslagsanslag blifvit sålunda beräknade, att icke några brister derå skulle upkomma; men jag får uplysa derom att linder innevarrde år upkommer ensamt på fouragerings-anslaget för värfvade Kavalleriet och Artilleriet, hvars belopp i RiksStaten, efter hvad jag vill minnas, utgör 130,000 R:dr eller något deröfver, en brist af öfver 100,000 R:dr. Om man jemför inkomsterna för de titlar, hvaruti spanmål ingå, så skall man finna, att för Statsreglerings-perioden 1841 —1844 inkomsterna icke upgått till hvad de varit beräknade äfven med antagande af 6 R:dr 32 sk. b:ko för T:n. För Statsreglerings-perioden 1848— 1850 hafva förslagsanslagen äfven öfverstigit beräkningen. Jag anser derföre att man bör beräkna inkomst-titlarne till hvad de under föreg:de år ulgjort, såvida man kan med visshet förutse att de fortfarande bibehålla sig vid samma höjd. Dervid förekomma mantalspenningarne, som icke variera mycket, men som äro i ett jemnt sligande med folkmängdens tillökning. Der äro äfven tionde-tackjern och hammarskatt, med flera andra poster, som kunna beräknas, hvilket man äfven sökt göra i K. M:s Nåd. Propos.; men att först räkna alla sådana poster noga och sedan värdera spanmålen så högt, alt brist mycket lätt kan upkomma för året, det anser jag icke vara skäl. Att kunna räkna på öfverskott på andra än ordinarie inkomster har ju icke vid detta tillfälle kommit i fråga. Blir fråga om de extra-ordinarie inkomsterna, så kunna 50, 60 å 100,000 R:dr mer eller mindre icke tagas så noga i betraktande, ty der blir fråga om variationer af 5 å Den 23 Mars e. m. 475 600,000 R:dr.
Beklädnad: skjorta, ofvanpå den en mjuk ylletröja, lapp, blöja, mantel, linda, som dock ej lindades mer än ett par hvarf upptill, så att benen voro fria, samt, medan de voro mycket små, nafvellapp och linda. Mössa har jag aldrig användt. Min gosse uppföddes med flaska, och är det ju både mycket vanskligare och besvärligare, än när man kan amma dem; skillnaden fick jag se, ty flickan kunde jag amma. Stor noggrannhet måste iakttagas med flaskor och nappar, mjölken kokas, spädes o. s. v., men att ingå i detalj om detta är helt visst öfverflödigt. Här må dock nämnas, att Mellins Food är utmärkt för barn med dålig matsmältning och klena för öfrigt. Sofrummet svalt, 13 — 15 grader; noggrann vädring af både rum och sängkläder. Bädd: en liten spånkorg, öfverklädd med tvättyg, halmmadrass, en liten kudde, en stor vaxduk, lakan och en filt, bättre än täcke, emedan den ofta kan tvättas. Noggrann matordning, 3 timmar mellan hvart mål, hvarvid gossen alltid togs upp och aldrig fick ligga i korgen och suga på flaskan. Han var nästan aldrig utsatt för kräkningar, som oftast äro en följd af oförståndig matordning, för mycket mat och för ofta. Vid dålig grönaktig afföring användes våtvarma omslag, anlagda med största omsorg, gnidning på magen 5 minuter i taget och magens öfversköljning med kallt vatten hvarje gång omslaget byttes, d. v. s. morgon och afton. Dessutom minskas maten. Om nätterna gafs mat 2 gånger. Aldrig fick någon vyssjning, vaggning eller dylikt förekomma till stor fasa för min ömsinta mamma. Till att börja med skrek han förtvifladt, men upphörde ganska snart, när skriket ej hade önskad verkan. Börjar man med den ordningen från allra första stunden, sparar man sig mycket besvär. Från 6 till 12 månader: badning 2 gånger i veckan, tvättning med kallt vatten morgon och afton. Efter 1 år få de allt framgent bada 1 gång i veckan, för öfrigt tvåltvättas de från topp till tå om kvällarna, sköljas äfven om morgnarna med kallt vatten. Beklädnad: en 2 * /, dem.
Följden är att en rik amerikansk mrs oftast är i besittning af en fruktansvärd okunnighet i allt som rör hemmets värd och skötsel. Hon är således mer än andra beroende af tjänstflickor. Men de fattigare amerikanska flickorna vilja ej ägna sig åt tjänarinnekallet; det stämmer ej öfverens med deras medfödda själfständighetskänsla. De föredraga att blifva arbeterskor i fabriker, ehuru de esomoftast få det vida sämre där. Bland invandrande nationer åter kunna knappast några tjänarinnor upptaga täflan med svenskorna i arbetsduglighet, renlighet, ärlighet ock pålitlighet. I detta afseende åtnjuta de ett renommé, som är berättigadt. Nu må man väl undra öfver, hvarifrån dessa massor af » Swedish girls » rekryteras. Hur är det möjligt att denna samling af pigor, bondflickor och alla slags arbeterskor, som öfverföras med oceanångarne, kan förvandlas till en mönstergill trupp af väldresserade, eleganta » female servants » i luxuriösa amerikanska hem? Till en början må anmärkas, att förvandlingen här försiggår under särdeles gynnsamma förhållandan. Den nykomna bondflickan är på en gång försatt ur hela sin gamla omgifning; hon börjar så att säga ett nytt lif, alldeles oberoende af vissa föreställningar och omständigheter, som höllo henne fjättrade i det gamla landet. Själfva språket, som förut gjort henne omöjlig i bildadt sällskap, får hon lämna bak\ om sig tillika med den hemväfda kjolen; den engelska hon lär sig är i regeln förträfflig, såsom man ju kan vänta, då fint bildade kvinnor äro hennes läromästare. Och märkvärdigt snabbt tillegnar hon sig också engelskan. De som påstå, att kvinnan har bättre språkhufvad än mannen, kunna i Amerika få ypperliga e x e m - pel att bekräfta sin teori. Under det att de svenska arbetarne kunna vistas i åratal i det främmande landet, utan att lära sig mer än » yes » och » no » och några andra af de vanligaste engelska uttrycken, äro flickorna vanligen efter några månader ganska hemma i det nya språket. Efter ett par år tala de det ofta flytande, och många af dem uttrycka sig därtill synnerligen väl.
Herr Hjerta} Gustaf: Detta Utlåtande hvilar på samma oriktiga grunder, som förut vid denna Riksdag blifvit tillämpade i afseende på grundskatternas bibehållande. För min del anser jag både billigt och oundvikligt, om Riket skall kunna bestå under krigstillstånd, att åtminstone de prestationer, som göras till Rikets försvar, af folk, hästar och munderingspersedlar, såvidt möjligt lindras genom allmänna bidrag. Denna angelägenhet är så vigtig, att jag icke kan skilja mig från begreppet om orättvisan, att kasta på jorden alla bördor, och icke fördela dem på nationen. Jag bestrider således den tanka, att ålägga Båtsmanshållet att äfven bekläda karlen under krig utöfver hvad förr vanligt varit. Jag frågar, hvad slags känsla skall uppstå hos dessa medborgare under krig, om de se sig vara de enda, som, utan förhållande till öfrige Statsmedlemmar, skola nedtryckas, och om delta kan vara statsklokt, billigt och rättvist. Jag kan icke undertrycka den känsla, som uppstod hos mig, då vi emottogo den Kongl. Propositionen, hvilken visade, att saken icke var så afvägd, som en korrt krigserfarenhet skulle lärt oss. Hos Herr Grefven och LandtMarskälken får jag derföre anhålla, att saken måtte företagas punktvis, emedan Utskotten icke besvarat den begäran jag gjorde vid remissen Den ir November e. m. r79 af propositionen, att överskjutande behållningen skulle insättas på Krigsfonden. Friherre Cederström j Jacob: Herr Hjerta har helt och hållit misstagit sig, så väl i sak, som form. Del är icke Utskottens förslag att ålägga jorden någon ny börda, och icke ett ord derom finnes i Utlåtandet. Frågan är endast, huruvida de rotar af Båtsmansliållet, som under krig blifva vacanta, skola undgå att fullgöra de prestationer, hvilka dem åligga under krigstid. Enligt KneckteContracterna skall Båtsmansrote!! i krig och fred bekläda karlen. Skall då en Rotehållare, som, om karlen lefver, har denna beklädnadsskyldighet, befrias derifrån, för det karlen dör och ersättes af beväringen.
Herr Nauchhoff, Carl UlricSom jag förmodar att Riddarhus-Utskottets Memorial, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteras; så får jag vid detta tillfälle anhålla att, då Sex Månader snart äro förlidne sedan RiddarhuS:Direction af de, rö» Den 27 December. 5^5 rande ifrågavarande Stiftelser, upprättade Förordnanden erhöll del, utan att dessa förordnanden ännu blifvit mig veterligen i vanlig ordning lagligen bevakade, Ridderskapet och Adeln, till tidens vinnande och Fataliernas iagttagande , behagade antingen lemna en bestämd föreskrift huruvida det är Riddarhus-Utskottets skyldighet att till Ridderskapetsoch Adelns säkerhet för framtiden, i den mohn de upprättade Testamenten kunna till deras allmänna förde! anses vara gjordt, samma Testamente bevaka eller och til» låta Riddarhus Utskottet, att genom Bref anmoda Kongl, Majrts Befallningshafvande i Linköpings Län, att erindra Utredningsmannen i aflidne Öfverste-Lieutenanten Reuferskjölds Sterbhus, att ifrågavarande Testementariska Förordnande behörigen bevaka, i så vidsträckr afse. ende, som jag här förut trott tillkomma Rid. darhus-Directionen eller Utskottet. Herr Reuterskjöld, Adam Didric, upplyste, att som alla aflidne Öfverste-Lieutenanten C. G. Reuferskjölds Arfvingar, genom behörige underskrifter, godkändt nyssnämnde Testamentariska Förordnanden, hvilka dessutom äfven voro bevakade, kunde någon ytterligare åtgärd icke återstå att härvid iakttaga. Herr Grefven och Landt Marskalken hemstälde att Riddarhus-Utskottets Memorial, jemte de af Friherre Tersmeden och Herr Reuterskjöld dervid gjorde anmärkningar, måtte till Utskottet återremitteras • hvilket bifölls, yyg Den 27 December Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, anhöll, att den af Herr Nauckhoff, framställde anmärkning äfven måtte till Utskottet få åtfölja.
363 utinnan sedermera yttrade olika meningar, ansåg Hans Excellence tillräckliga anledningar vara att förena sig uti den modification JustititeBåden Peterson och Noréus tillstyrkt; hvartill H ans Excellence trodde sig hämta ytterligare styrka deraf; 1:0 Att, då Concurs ej inträffar, vore den person, hvilken de uti denna §. uppräknade omständigheter kunde till last läggas, i allmänhet ej underkastäd något åtal : 2:0 Att, enär Gäldenär, som nödgats uppgifva sin egendom till llorgenärerne, lik väl slutligen fullt godtgjör deras fordringar och icke bedrägligen sig förhållit, synes han icke böra svårare behandlas *än andra, på hvilka Creditorer ej blifvit i lidande försatte: 3:0 Att, då Lagen förunnar en sådan Gäldenär befrielse från criminelt ansvar har han i detta förordnande lagt ett nytt band på honora att göra alla möjliga ansträngningar till Creditorers förnöjande, hvilket bor vara ett bland föremålen af Concurs-Lagen: 4:0 Att ett ovillkorligt stadgadt criminelt ansvar på vårdslös Gäldenär, skulle ej allenast ofta hindra en oförsigtig eller missledd ynglings anhöriga elier vänner, att sträcka honom en hjelpsam liand, utan ock till äfventyrs för altid skilja, honom från utvägar att blifva en nyttig och verksam medborgare, samt ändteligen: 5:0 Att, då personer kunna linnas, som, med större tillgångar än skulder, likväl hindras af naturligt anslag eller tillstötande oförutsedde conjuncturer att genast realisera sin egendom för att betala Gälden. men. ehuru derigenom nöd - a64 Konungens Kail. Propositioner. gade (ill cession, likväl vid utredningen i Boet, sedan Creditorerne blifvit betaldte, äga iner eller mindre betydligt öfverskott, vore det val ej billigt att desse, änskönt i öfrigt besvärade om vårdslöshet, skulle förblandas nied dem, som, utan afseende på tillgångar, missbruka Crediten och försätta Borgenärers penningar utan att kunna detri sedermera godtgöra.
Yid bestämmande af den Panne-storlek, hvilken, jemte en go Kannors Panna, får på en iSooo R:d. värde Öfverstigande Egendom nyttjas, följes endast Ilemjnansvärdet, utan att den här ofvan intill nästa Riksdag med gifne förhöjning, dervid piå ega rum. 0 4° BevillningsUt skot tets 5 Mom. Egare och Brukare af Hemman, Lägenheter, Utjordar och den inom Städernes område befintelige jord, de der innehafva flere Hemman, Hemmansdelar, Lägenheter eller andelar i Stadsjord, hvilka med deras håde folk och dragare, drifvas och skötas , och Sro belägne inom Eli mils afstånd från det ställe, der Egaren eller Brukaren är vistande, boende eller Mantalsskrifven, vare berättigade, att blott på ett enda af dessa ställen utöfva Brännvins - tillverkningen för alla Hemmannen, Hemmansdelarne, Lägenheter eller andelar i Stadsjord tillhopa, och det till så stor Pannerymd, som svarar emot hvad för desse Egendomars sammanräknade värde, är tillåtet att begagna, under iakttagande för öfrigt, af hvad bär ofvan i 3 och 4 Morn. föreskrifves. Pannerymden uppgifves vid Mantalsskrifningen för följande året, enligt af Justeraren åsatt Kannetal, med afdrag af Två Kannors kokrum för alla Pannor, till och med 4° Kannor, samt Tre Kannors kokrum, för alla Pannor Öfver 4 o Kannors rymd, hvarefter debiteringen sker , ehvad de äro inmurade elier lösa. Ej vare skattskyldig pligtig, att vid Mantalsskrifningen uppvisa Stämplings-eller Mätnings-Attest, undantagande å Tackjerns-Pannor, som ej äro stämplade; och eger den Skatt' Betänkandeh. Skättskyldigé rättighet att hänvisa till Förra årets uppgifna Pännerymdj likväl med skyldighet att ansvara för uppgiftens vigtighet. y Moni.