Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 178, angående befrielse från BrännvinsBevillningens utgörande för åren 1810, 1811 och 1812, af Personer å Landet, som icke äga eiler besitta jord. S. D. Instämde Prest-Ståndet med Höglofl. Riddérskapet och Adeln uti anmodan till Expeditions-UtskoUet att uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majd med anmälan det Högsta Domstolens Ledamöter blifvit i deras ■vigtiga kall bibehållne. S. D. Constitutions-Utskotfets 3:ne sers!'idta Memorial innehållande Förslag till förändring gar uti Begeringsformens 61 §. samt Riksdagsordningens 38 och 44 §. §. lemnades utan anmärkning till afgörande vid nästa Riksdag; hvar. emot samma Utskotts alternative Förslag till ändring i Begeringsformens 4:rie §., i anseende till ett uti det andra alternativet anmärkt skriffel blef till Constitutions - Utskottet aterremitteradt. S. D. Enligt nu uppläst Protokolls-Utdrag af den 23 dennes hade Vällofl: Borgare-Ståndet Feslutit hos Constitutions - Utskottet framställa den önskan, att Utskottet måtte låta tili Trycket befordra så val de derstädes hållna Protokoll, som Handlingar uti det till Constitutions-Utskottet remitterade anmärkningsmål, rörande de genom Föredraganden ai Commandoinål för Arméen utfärdade General-Ordres, om vilkoren för approberandet af Becruter vid sådana Begemen - Prof. XJtdr. d. 35 April 1818* 345 ten, <ler Rotehållare ej samfällt ingått beting om Soldat-beklädnaden; uti hvilket beslut de öfrige Stånden blifvit inbjudne att sig med BorgareStåndet förena. Efter öfverläggning härom beslöt Prest-Ståndet öfverlemna till Constitutions.Utskottet, att å Vällofl.
Sedan jag genom skrifvelse från vederb:de embetsmyndighet erhållit underrättelse derom, att Höglofl. R. o. Ad. behagat utse mig till medlem af innev:de års Statsrevision, har jag, enär vården af enskilda maktpåliggande angelägenheter lägger hinder i vägen för efterkommande af denna kallelse, bordt hafva äran sådant härmedelst tillkännagifva. Uppå H. Exc. Hr Gr. o. Landtm.ns i anledn. häraf gjorda framställning, beslöt R. o. Ad. att nästa Onsdag d. 1 Aug. företaga val af en Revisor uti innevrde års Revision af Stats-, Bankooch RiksgäldsVerken efter Frih. Leijonhjelm. Föredrogs ett från Vällofl. BorgareSt:t ankommet prot.utdrag N:o 364*/2' innehållande inbjudning till R. o. Ad. samt BondeStit att instämma uti BorgareSt:ts, vid föredragning af 62:dra punkten mom. litt. c i StatsUtsk:ts Utlåt. N:o 123, fattade beslut, att paedagogierna i Arboga, Enköping och Söderhamn skulle, i likhet med hvad samt under de vilkor i öfrigt StatsUtsk:t ang:de skolorna i Askersund och Söderköping m. fl, föreslagit, varda å stat 1)«ii 28 J a li. upförde såsom elementarläroverk med tre lärare, nemi. en rektor och två adjunkter. Begärdes på bordet. Vidare föredrogs och blef äfvenledes bordlagdt BorgareSt:ts prot.utdrag N:o 3643/4. med inbjudning till de öfriga RiksStånden att förena sig uti BorgareSt:ts i anledn. af StatsUtskits hemställan uti 70:de punkten af Utlåt. N:o 123 fattade beslut att, med afslag å samma hemställan, bevilja anslag till en vanlig lön för anställande inom Helsingland af en Veterinärläkare med station å den ort inom provinsen, som af K. Befhde, efter pröfning af sig dervid företeende omständigheter, framdeles kunde bestämmas.
Utom straffnedsättningar i 1 och 3 §§ häfva Rikets Ständer i sistnämnda § vidtagit äfven annan förändring. Dels har det synts Rikets Ständer, som skulle ordställningen: „utan det sker till egen eller annans nödtorft, som uppskof ej tåla kan“, kunna gifva anledning till den tydning af §, å ena sidan, att arbete å sabbat, om än aldrig så brådskande och angeläget för den, som verkställde eller lät verkställa detsamma, voro förbjudet, derest det ej skedde till egen eller annans nödtorft, och å andra sidau, att arbete å sådan tid, ehuru företaget till egen eller annans nödtorft vore med ansvar belagdt, utom i den i de flesta fall svårbevista händelsen, att nödtorften ej tålde uppskof; och hafva härföre Rikets Ständer ändrat ordställningen i denna del. Dels hafva Rikets Ständer funnit nödigt vid uttrycket »kramlåda eller annan bod“ att emellan de två sista orden inskjuta ordet „dylik“, för att derigenom utmärka, att förbudet icke afser sådana försäljningsställen, deri, såsom fället t. ex. är med brödbodar, mjölkmagasiner och sockerbagerier, en handel drifves, som, afsedd till fyllande af nödvändiga lefnadsbehof, ingalunda är till rörelsens omfång och art jemförlig med i egentliga kramlådor idkad handel, och som dessutom redan nu i allmänhet eger rum å sabbat, utan att, så vidt Rikets Ständer försport, någon förargelse derigenom åstadkommits. 8 KAP. Om förräderi, så ock andra för Rikets säkerhet menliga brott. Rikets Ständer hafva i 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, 18, 21, 22 och 27 §§ infört förändrade straffbestämmelser samt i 30 § utbytt påföljden af förlust af medborgerligt förtroende för alltid till dylik förlust för alltid eller på viss tid. I 22 § är dock jemväl en annan väsendtlig förändring vidtagen.
— Den annuitet, som erfordras för att bestrida utgifterna till ränta och amortering af denna skuld, uppgår till omkring 4,580,000 R:dr, hvaraf en stor del, måhända hälften, kan påräknas hädanefter komma att inflyta af trafiken å stambanorna (sedan dessa dock först erhållit fullständig, mot rörelsens omfång fullt svarande materiel); hvarförutan ganska betydliga summor redan ingå för lån, beviljade till enskilda jernvägsanläggningar, hvilka summor med hvarje år komma att ökasiden mån de vid sednaste riksdag till dylika anläggningar beviljade lån, uppgående till icke mindre än 9,644,000 R:dr, — hvilka till stor del utgått af de utrikes upplånta medlen — blifva räntebärande och till betalning förfalla. Att Svenska Staten, som hittills med lätthet kunnat fullgöra de i och för de utländska lånen belöpande årliga utbetalningarne, hädanefter, sedan banorna börjat lemna öfverskott, skall ännu lättare kunna verkställa dessa liqvider, faller sig så klart att någon tvekan derom icke kan uppstå hos andra, än dem, som om de här upplysta förhållanden sakna kännedom. Efter att sålunda hafva besvarat de invändningar, som i allmänhet kunna göras emot ett oafbrutet fortskyndande af de påbörjade stambanornas fullbordande, Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. 189 torde böra undersökas om, i afseende på någondera af de ofvanberörda påbörjade stambanorna, förefinnas några särskilda skäl, sorn föranleda till uppskof med deras fullbordande. I detta hänseende förekommer, att, om man med hvarandra jemförer de ofvan omförmälda ännu icke fullbordade delarne af de påbörjade Östra, Norra och Nordvestra stambanorna, så företer sig emellan de ofullbordade delarne af Östra och Nordvestra banorna den likhet, att dessa äro afsedda att förena redan färdigbyggda delar af Statens stambanor, hvaremot Norra banan, om den ifrån dess nuvarande ändpunkt från Upsala fortsattes, icke träffar någon annan stambana eller någon annan i norr och söder löpande jernväg.
Ut Supra;, Herr Grejven och Landt-Marskalken tillkännagaf att Herr Akrell, Carl Fredric, förklarat sig icke kunna emottaga den honom uppdragne befattning att vara Ledamot uti Allmänna Besvärsoch ÖeconomieUtskotfet; äfvensom att 2:ne Ledamöter i BevillningsUtskottet Herrarne Nordenankar, Gustaf, och Rothlieb, Axel, sanitet! Ledamot i Lagutskottet Herr Silfverstråle, Thor, sorn med Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd från Riksdagen afrest. I anledning hvaraf Heir Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Electorer, att med första utse 2:ne Ledamöter i Bevillnings-Utskottet; en Ledamot i Lagutskottet, samt en Ledamot i Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet; Fortsattes pröfningen af Bevillningsutskottets den 5i sistl. Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistiedne Junii under Nto 12 rbeddeldte Betänkande, förande.dé genom Stora SjöTullen ihflytande Bevillningsmedel; oc,. Ridd. 0. Äd< Fröt, VII, Band, 40 B*n ij jfuguiii ». m. företogs nu till granskning den af BevillningaUtskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till Tullbevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor. I Herr Grefven och Landt Mar [hålken hemställde, om icke Tullen å alla de artiklar, vid hvilka någon anmärkning icke framställdes, finge anses såsom af Ridderskapet och Adeln antagen. Bifölls* ”Romersk Alun; Inkommande Tull procent: 25. Alla andra slags Alun; Inkommande Tullprocent: 100. Utgåendetull procent: 4.” Friherre Cederflröm, Jacob: Vid artikeln Alun är Romersk, emot 25 procent, tillåten till införsel; men all annan Alun belagd med joo procent.
Const.Utskrs närvar, dictatur skulle väl upphöra och deras förhållanden till sina resp. kamrar blifva enahanda med de öfriga. Till beredande af extraanslagsfrågor, af besvärs-, ekonomi-, önsknings-och molionsmal, skall väl hvardera kammaren, när målen icke tillhöra något af de permanenta Ulsk:n, hvar för sig tillsätta sina Utsk. of män som äga speciel sakkunskap. Alt samtliga Utskin få ett vida ringare antal ledamöter faller af sig sjelf. 1 den mån vårt föremål är att tillegna oss ett parlementärt arbetssätt, förfalla väl de (lesia örn ej alla af 1809 års, oss så exclusivt egna, controllinrättningar: — Opinionsnämnden, — Just.ombudsmannen, — den närvar, formen för användandet af 106 och 107 §§:na lleg.F:n, (Si samtidiga riksrätter!) — Statsråds-prohnes granskning, — anspråken alt veta huru många och hvilka rådgifvare öfvervarit målen och hvad en Den a| O cl o lier e. in. 183 livar säde in. m. , som genom söndersmulande småaktighet och complicalion förlamar den egentliga, representativa controllmakten, hvilken uttalar sig genom majoriteten, hvilken åter genom kammar-systemet kommer lill redbart och verksamt uttryck. Ett annat och hufvudsak ligt ändamål med denna reform är att politiska rättigheter tilldelas alla dem, som allmänna tänkesättet redan så länge kallat alt dem erhålla. Jag antager således såsom gifvet, att, jemte bildandet af det af Hr von Hartmansdorff till upptagande af ståndspersoner föreslagna 5:te Stånd, rättighet att välja oell väljas blifver lilldelt alla fastighetsägare, som nu icke något Stånd tillhöra; — alla individer af läroyrket, ända t. o. m. samtl. graduerade vetlenskapsidkare, — alla manufacturoch fabriksidkare på landet, de der nu icke något Stånd tillhöra (ty med de Presteoch BorgareSttn, vid förra riksdagar skedde, rent af homöopathiska tillsatserna var jag aldrig belåten) — slutligen arrendatorerne och frälsebönderne, som också äro arrendatorer.
Dito till understöd för Lasarettet i Lund samt dertill hörande medicinska inrättningar 10,000: (Utbetaldes i Februari 1855). Af 1856 ärs bidrag till betäckande af uppkommen brist i hospitalsfondcns inkomster —- 15,000: — (Utbetaldes i Januari 1857.) Anslaget till uppförande af ny byggnad ät Institutet för döfstumma och blinda 25,000: 25,000: — Dito till inköp af nya eller ytterligare inventarier ät samma institut 5,000: 5,000: — Dito för uppförande af nytt barnbördshus i hufvudstaden 50,000: (Utbetaldes i Augusti 1855 och Maj 1856 Dito till Stora Räby räddning s-institut för vilseförda oell moraliskt vanvårdade barn 3,000: -—■ — (Utbetaldes i Januari 1855.) Dito till undersökningar samt förslags utarbetande fiir jernvägars riktning och an läggningssätt m. m 60,000: (Utbetaldes under åren 1855 och 1856.) ; Afsatt fond för afskedade folkskole-lärares framtida pensionerande . Återstoden af 1854 års statsfyllnadssuinma, 1,183,880 R:dr (Utbetaldes i Augusti 1855.) Mförstsjutne medel: Det belopp Riksgälds-kontoret, i afräkning å blifvande öfverskotter å Statsverkets inkomster, uppburit För begagnadt, vid årets slut oersatt kreditiv i Rikets Ständers Bank Af vederbörande redogörare bestridde och först påföljande år utaf Riksgälds-kontoret ersatta Expenser vid detta verk Såsom säkerhet för utbekommen ränta å 3:ne TroUkätte-slussverks lottsedlar, hvilka för mer än 10 år tillbaka blifvit från innehafvaren bortstulne, dcponeradt kontant belopp , För behöfvandes undsättning i missväxtår anvisade och, intilldess de för afsedt ändamål behöfva användas, till Riksgäldskontoret öfverlernnade medel
Ämnet är för StatsCassan af mycken vist, hejdst då i betraktande kommer, att din indragning af LahdtTiillsBetjeningens loner och Boställen för 4 år sedan blifvit verkV. 2. Den. .27 Juli em. »281 vit verkställd, hade, efter förstnämnda uträkning, T,557,844 B:d. Banco kunnat komma SiHts-Cassan till godo och till en föriironligare både Tullstyrelse och Kustbevakning, jemte hvad i öfrigt dertill är anklaget, blifva användbare, och att, om verkställigheten än längre uteblifver, till■skyndas Staten lika fortfarande föiluster. — Lan<ltTo 11 sBetjenitrge ns indragning skulle dessutom s betydlig mån mindska General TullDireotionens vidsträckta befattning; Herrar Ledamöterna deruti äro anförtrodda Rikets höga och för Statens väl betydande Embeten, hvars ansvarsfulla göromål så medtaga deras dyrbara tid, att da allenast en förmiddag i hvarje vecka hafva tillfälle lemna deras insigtsfulla ålSärd till Tullverkets vidt omfattande arbeten, hvilka likväl torde hafva nödigt en dagelig oafbruten Ernbetsmaana handläggning. Herr af Stenhoff tilläde muntligen: Sa länge uti Utskottets Betänknnd-en suden stå qvar, att det reglementariska af Tullstyrel. -en r j tillhör Riksens Ständers åtgärd, anser jag etter min tanka att någon proposition örn bifall pä Utskottets Betänkande ej kan äga rum, utan fast iner till rent af slag. Grefve ron Lantingshausen, Albrecht; När OecoriomifcTJtskottet säger sig instämlliäd. o. Ad. Prat* 1G1. 162, 1282 Den 27 Juli e. m. ma i gillande af Särskildta Utskottets yttrande i denna sak, hvilket redan blifvit godkändt, har Utskottet ej ansett nödigt att andra gången besvara denna fråga.
Sala Silfververks ränte-ersältniogsfond, Kamraar-Collegii berättelse om förvaltningen af. VIII. B. 368, 486. IX. A. 22. E. 348. Salpeter, angåeode iolösuingspriset å. Se Stals-Uiskoiiels Utlåtan den Nilis 21, 139 och 201. Salpeterfonden, anmärkningar vid dess räkenskaper. Se Stals-UU skoliels Utlåtande Nio 21. §§. 42 och 43. ■— angående revision af dess räkenskaper. Se Stats-Utskottets Utlåtande Nio 201. Salpeterhjelpen inom Kalmar, Kronobergs och Jönköpings Län, angående anslag till erforderliga ersåitningar för beredande af rättelse i beräkningen deraf. I. 48. R. 123. V. B. 257, 325, 341. A. 362. VI. E. 11. Saltbelopp, angående återuplifvande af de till vidare inställda förfaltningarne om Stapelstädernas, Handlandes och Skeppsredares skyldighet att årligen införa vissa saltbelopp och hålla ständiga saltuplag. II. 363. III. R. 78. B. 386, 441. IV. 136. A. 160. Salloplag, angående återuplifvande af de tills vidare inställde förfaltningarne om Stapelstädernas, Handlandes och Skeppsredares skyldighet alt ärligen införa vissa saltbelopp och hålla stäodiga sådaue. Saluaccisen, angående beräkningen af. Se Sjötullsmedten. — städernas, angående. VII. B. 71. A. 162. X. U. 15, 244. A. 388. XV. E. 233. Sammandrag af stadganden rörande Sundhetsvården. Se Sundhetsvården. Sandberg, J. G., Professor, angående pension åt enkan och barnen efter aflidne. VIII. R. 487. Se vidare Pension. Sandberg, J., angående ersättning åt honom för en inköpt, sedermera oriktig befunnen silfverpant. Se Panter.
» Farinelli » (hrr L u n d b e r g o c h Åkerlund) en af Södra teaterns oräkneliga svärmorstyper i fru Forneils gestalt, » Våra flickjägare » (hrr Lambert och E. Wagner), » Kalle Kafle » ur lustspelet &gt;Hvet e b r ö d o c h rågbröd » (hr H a g m a n), typerna Lundström o c h Andersson (hrr Wesslau o c h Warberg),; Thalia (fru Bergström) o c h Terpsichore (frkn Caspér). Längst n e d till höger står slutligen revyns författare hr E. Norlander. &lt;i &gt;£• &lt;i &gt;£• - M o n t é n s Kärntvål Oleintvål " gast till till ylletvätt linnetvätt och användes lämplisålunda: » Vs kgtvål kokas i 2 liter vatten; när tvålen är upplöst, tillsättes under omröring 20 ä 25 liter ljumt vatten; i denna utspädda lösning neddoppas plaggen. Vid ylletvätt böra såväl lösningen s o m sköljvattnet hafva 36 å 38 grader. » Finnas hos de flesta specerihandlare s a m t i mina butiker. N r 19 Stora Nygatan. — N:r 29 S:t Paulsgatan. Storartade nyanläggningar. Starkaste järnkällor. Utmärkta gyttjemassagebad. Stålbad och hafsbad. Ronneby Brunn. Saison I juni — 31 augusti. D I B r u A R O. a, n s t 15, l t juni till och rekreationsort. b ö r j a n af Vestkusten. september. Alla Då minst 100 tecknat sig utkommer snarast 2: d r a h ä f t s t a f a Säsong: Hafsbad, T. A. 37014) o m L Högt och vackert läge i skogrik trakt å d e t Småländska höglandet. Öppen 1 Juni — 1 September. Läkare D:r Olof Sundell, Hvetlanda. Begär prospekt från Kamrerarekontoret, adr. Lannaskedebrunn. (G. Öppet från 10 j u n i. Sjukgymnastik, elektricitet, vattenkur m.
Om nu det democratiska elementet äfven med största conseqvens och framgång utvecklade sig hos ett folk och växte upp lill sin högsta potens; så hvilar dock dess bestånd på förhållanden till andra Stater, hvilka visst icke kunna påräknas i alla tider och i alla länder. En lugn och noggrann beräkning af de särskilda statskrafternas naturliga verksamhet och riktning är derföre framförallt af vigt vid uppgörandet af Sveriges författning. Denna sanning insågs och Den »7 April f. ra. 7» uttrycktes omisskänneligt af deni, som utarbetat våra grundlagar. Den afvägning emellan statski aflerna, som tili följe deraf nedlades i 180g års statsskick, har redan börjat visa sig nödvändig, måhända i annan riktning än man väntat. Alen tiden kanner efter om fogningarne i statsbyggnaden äro goda. Finnas ej elementer, hvilka genom sitt läge i samhället företrädesvis tillhöra Statens allmänna, fortgående lif framför dagens anspråk och dagens lön; så faller samhällsbyggnaden förr eller sednare af sin egen tyngd. Den bi ister ock, om dessa upprätthållande, medlande krafter icke finna utrymme för sin verksamhet. Dessa elementer, som tillhöra Statens conlinuitet, dess innersta intressen, sådana de fortJefva genom seklerna; dessa elementer skola samlas och finna plats i andra kammaren. All annan construction deraf anser jag vådlig alt utbyta emot del samhällsskick vi nu äga. Det har sina brister. Tidens välmening har lättare att se dem än att afhjelpa dem. Men jag vill ej leka med kraften, hvilken jag ej kan styra; ej eller lemna ett sämre a rf åt efterkommande, än det jag fått af mina förfäder. Derföre anser jag Utsk;s förslag till bildandet af andra kammaren vara vådligt, och kan ej annat än lika allvarligt som vördsamt afstyrka H. R. o. Ad. att antaga detsamma. Utsk. har icke varit lyckligare uti uppfinningen af ett Grundlags-Utskott (65 §:n pag. 18), uteslutande sysselsatt med grtindlagarnes idkeliga bearbetande; ett Gransknings.
Den enda viiganläggning, som på allmän bekostnad hittills påbörjats, är omläggandet af allmänna vägen öfver Hallands ås, emellan gästgifvaregårdarne Margretetorp och Karup, hvilken väg till en del ligger inom detta län och den öfriga delen inom Hallands Län. Arbetet har genom entreprenad blifvit påbörjadt, enligt af Eders Kongl. Maj:t nådigst fastställd plan, sedan de väghållningsskyldige nekade att i arbetet deltaga. Till hamnens förbättrande vid Christianstads stads lastageplats, Åhus, hafva Rikets Ständer vid 1841 års riksdag beviljat ett anslag of 15,000 R:dr samt ett lån af 20,000, med vilkor att hamnoch uppmuddringsarbetet skulle vara påbörjadt innan nästpåföljande riksdag, som inträffade år 1844. Detta vilkor kunde icke fullgöras, dels i följd af uppkommen rättegång med strandägare vid Helge-å, som Berättelse öf-oer Christianstads Län för åren '1843—4847. 2 10 bestredo verkställigheten på grund af föregifven fara att den bestämda planen kunde åstadkomma öfversvämningar på deras ägor, dels i följd af den enligt kostnadsförslaget stora utgiften, som förslagsvis uppgick till 100,000 R:dr, hvarföre ock Christianstads stads ombud vid sistnämnde riksdag begärde och erhöll det medgifvande, att såväl det beviljade anslaget som låneunderstödet fick bibehållas emot vilkor att det ifrågavarande arbetet påbörjades innan derpå följande riksdag. Då nu arbetet skulle sättas i verkställighet, var rättegången med strandägarne ej ännu slutad, men på det att såväl det beviljade anslaget som låneunderstödet skulle få behållas, söktes och erhölls Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd att skilja hamnbyggnadsfrågan från Helge-åns uppmuddring och de arbeten, som egentligen afsågo vattenkommunikationen emellan Åhus och Christianstad, hvarefter hamnbyggnaden påbörjades år 1847 med förberedande åtgärder till följande årets arbete, hvartill ett ångmuddringsverk och andra materialier anskaffades. Fortsättningen af detta arbete blir föremål för nästföljande underdåniga Berättelse. Den sedan år 1843 pågående hamnbyggnaden i Cimbrishamn var beräknad att, i enlighet med Eders Kongl.
Se reservationerna å sid. 271-274. iB lesser ade officerares pensionsfond » 19—20. Blindas och döfstummas institut » 253—255. Bohuslänska skärgårdens fiskeri-nåring, anslag till understöd för » 260. Borås tekniska elementarskola » 155. Bilagan litt. X. vid » 155. Boställskassan, Militie» 12,72—73,75,77. Bilagorna litt. M, N. och Q. vid » 60, 77. Bo ställslågenheter uti Kronans hus i huf vudstaden » 18. Brandväsendet och yttre lyshållningen vid Stockholms slott » 167 —168 Brefvexlingen och postkommunikationerna » 43 — 46. Brister å förslagsanslagen » 6—7. — å statsanslagen » 7. Bilagan litt. N. vid » 60. — å statsverkets inkomster » 7. Bilagan litt. D. vid » 4. Bränvinsafgiftens belopp. Bilagan litt. D. vid » 4. B ränvinsbränning sredskap, inlösen och försäljning af » 14. Bränvinskontroll-hyrå, Civil-departemen tets, redovisning af » 256—257. Brånvinstillverknings-kontrollen, kostnaderna för » 14—15 Se reservationerna å sid. 270. Byggnader och reparationer, anslagen till 56—57. Byggnadsmedel, Stockholms slotts » 166—167. Båtsmans-kommenderingen vid Krigs-aka demien å Karlberg » 93. Böda skogs-skolas räkenskap » 36—37. Bötesmedel, General-landtmäteri-kontorets » 38—39. Cellfängelse-byggnader, anslagen till » 138—140. Cellfängelserna » 139. Central-byrån, Statistiska » 14, 154—155. Se reservationerna å sid. 270. Revisionsberättelsen. Chalmerska slöjdskolan i Göteborg, anslag till. Bilagan litt. X. vid sid. 155. Civil-departementets
Motionairen, hvars åsigter i detta ämne Constilutions-Utskottetnästan enhälligt gjort till sina, har för de samma väsendtligen hem tat skälen från angelägenheten deraf, att, genom Regerings-ärendenas ändamålsenliga fördelning och deras likväl bevarade inbördes sammanhang, full kraft oeh enhet i Riks-Styrelsen må beredas, äfven som från svårigheten, om ej omöjligheten att rättvist tillämpa den i Grundlagarne stadgade ansvarighet för rådslagen, innan Konungens Rådgifvare, till ett nödigt antal, ställas i spetsen för hvar sin gren af Styrelsen, så att de, närmast Konungen, må kunna i helt, både öfverskåda egna förvaltningsföremål, och taga kännedom af hvarandras, medskyldighet, å ena sidan, att, när sorn helst, göra Konungen redo för administrationens gång och resultater, samt, å den andra, med tillräcklig myndighet att, inom del dem anförtrodda Departement, främja verkställigheten af Konungens beslut och vaka öfver allmänna Författningars efterlefnad, Uppfördt på dessa hafvudgrunder och utveckladt genom deras tillämpning, ofverensstämmer förevarande förslag med j823 års Constitutions-Utskotts deruti, att Departemental-formen skulle i Konungens StatsRåd införas, Stats-Secreterare-platserna, jemte benämningen, försvinna, och de ständiga Stats-Råds Ledamöternas personal i samma nion okas; vidare Krigs-Ärendena fördelas på tvänne Departement, eller Landtoch Sjöförsvarets, Justitiae-Ärendena föredragas af en Stats-Rådets Ledamot, och ändlligen Rikets allmänna Ärendens Beredning upphöra. Deremot skiljer sig förslaget från det förra eller oantagna, i följande omständigheter, hvilka torde, hvar för sig, böra närmare angifvas och i korthet motiveras. Det förra upptog ej StatsMinistrarne såsom Departements-Chefer, och anvisade Juslilia?-Ärendenas föredragning åt Justiliae-Cancclleren, i egenskap af Stats-Råd. Bägge Siats-Ministrarne äro nu upptagne såsom Chefer för hvart sitt Departement och Justilia?