Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förekommer sällsamt, att då uti alla Rikets Collegier, tiden till ändrings sökande i deras Utslag, först ifrån delfåendet beräknas, i HofRätten likväl, som är samma Instance, ett annat förhållandeskall existera, för Parter möjligen vådligt, som, i saknad af Fullmäktige, hvilka ständigt måste bevaka deras Principalers rätt, lättligen kunna förlora Fatalier i en sak, som man länge efterfrågat, och hvari man stundom länge väntat ett slut: Likaså synes Föreskriften till 318 Den 5 Januarii. inställelsen i HofRätten på en bestämd dag, icke vara oundvikligen nödig, men för Parter besvärande, som, genom oförmodade händelser, vid utgången af Fatalie-tiden, lättligen lunde blottställas förFataliers förlust, i anseende hvartill mig synes, att det vore mera med rättvisa förenligt, att en Part borde inom den föreskrifna tiden ingifva hvad han bör, till sin talans förvarande, producera, istället för förbindelsen att på en bestämd Jag-sådant verkställa, och torde Vederparten icke bestämdt böra åläggas att infinna sig på inställelse-dagen, utan kunde honom föreläggas en viss tid, inom hvilken han borde Handlingarne till besvarande emottaga. Den i Lagen föreskrifna tid till Besvärs anförande i HofRätten är alltför lort, och borde åtminstone fördubblas, i synnerhet som Domare stundom dröja någon längre tid med Expeditioners utgifvande efter Tinget: Det kunde med exempel styrkas, att tiden sedermera till Sakens fullföljande blifvit för kort på ett afstånd af 20 mil eller mera, om, i saknad af den rättighet, som borde medgifvas, att få directe tilt HofRätten sina BesvärsHandlingar ingifva, föreskriften, att icke sednare än nästa dag kunna förklara missnöje öfver ett gifvet Utslag, synes äfven fordra ändring.
Hr Printzensköld: Sedan de fleste bland R. o. Ad:s närvar, ledamöter med så mycken ifver talat för befrielse från bevilln. för spisqvartersidkare, som ej uti synbar måtto idka brännvinsminutering; så synes det nu vara lämpligt, att R. o. Ad. äfven behjertar belägenheten hos de personer, som uppoffra sig åt det lika svåra sora ansvarsfulla kallet att idka skolundervisning. Att nu beskatta dessa personer såsom tjenstemän, hvilka taga lön på Rikets stat, anser jag högst obilligt, då Utsk. haft en ganska lämplig jemförelsegrund, om det hänfört dem till likhet med enskilda informatorer. 8 Den 3 Oclolicr e. m. Jag får derföre yrka afslag å Utsk:s betänk. N:o 27 , men bifall till betänk. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt propos. till bifall å Utsk:s förslag i utlåt. N:o 27 blifvit framställd, och, som Landtm, uppfattat svaren, med öfvervägande ja besvarad; Hr Ribbing hade begärt votering, men sedan afslått; om då ingen annan begärde votering, måste propostu anses såsom bifallen. Gr. Posse begärde votering. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, alt bifall till Utsk:s förslag i utlåt. N:o 27 mätte blifva ja-propos. och bifall till förslaget i betänk. N:o 12 nej-proposition. bifölls. Hr Printzensköld: Måhända skulle votering kunna undvikas, om Hr Landtm, täcktes hafva godheten att ännu en gång framställa propos. till bifall på betänk.
I enlighet med hvad jag yttrade vid första §, anser jag, att äfven här icke någon afskrifning borde beviljas, förr än beloppet blifvit en gång för alla bestämdt; men då R. o. Ad. redan i afseende på 1 § bifallit en afskrifning, sä medgifvcr jag visserligen, att conseqvenseu fordrar, att äfven här afskrifningen må beviljas. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då bifall till -462 Den 27 November f. m. denna § icke blifvit yrkadt, ansåg sig böra framställa den propos. Frih. Palmstjerna begärt, hvadan H. Ex. hemställde, om K. o. Ad. behagade afslå förevar. §, samt besluta, att den deri omförmälde brist å f. d. 3:dje hufvudlileln må i statsverkets räkenskaper afskrifvas. Biföllos. 12 §. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag ser väl icke nå got skäl, hvarföre någon annan ordning skulle i delta afseende införas, än den som hittills varit gällande, då det alltid varit tillfälle att under den titel, som i stat är uppförd, under namn af uppbördsprocent, anordna så beskaffade utgifter. Det vore i min tanke en inskränkning i K. M:s hittills tillerkända rättigheter, alt anordna ifrägavar. medel. Jag afstyrker således Utsk:s förslag i denna punkt och anhåller, att R. o. Ad. ville afslå detsamma. Propos. till afslag å 12 § blef härefter framställd och med ja besvarad. 13 och 14 §§. Biföllos. 15 §. Hr R å f e 11, Anton: Till befrämjande af handeln och sjöfarten har hittills å 9:de hufvudlileln varit anvisade 19,000 r:dr; men vid omreglering af hufvudtitlarne vid seduaste riksdagen, blefvo dessa 19,000 r:dr öfverflyttade lill 5:le hufvudlileln.
N:o 17. rörtde Prosten O. Bolanders anledn. till anmärkn. mot Föredraganden af ecclesiastikärender; Stats-Utsk oltet: N:o 2o5. i anledn. af de inom RiksSt. gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk. N:o 54, ang:de beräkningen af statsverkets inkomster; N:o 206. i anledn. af erhållen återremiss å bilagan lit. A till betänk. N:o 54 i hvad som angår sökt lindring uti tiondeafgiften för tackjernstillverkningen inom Carlskoga och Lerbäcks bergslager; Wto 207. i anledn. af gjorda anmärkningar vid den till betänk. N:o 54 hörande bil. lit. E, ang:de befrielse för personer emellan i5 och 17 år från mantalspenningars erläggande ; N:o 208. i anledn. af erhållen återremiss å den vid betänk. N:o 54 fogade bil. lit. F, ang:de väckt fråga om upphörandet af mantalspenningarna samt lagmansoch häradshöfdinge-räntan; N:o 209. i anledn. af gjorda anmärkningar vid StatsUtskrs uti bil. lit. G till betänk. N:o 54 gifna tillstyrkande, att sterbhusafgiften må i Stockholm och Götheborg litgöras efter samma grund, som i Rikets öfriga städer; N:o 2io. i anledn. af erhållen återremiss å bil. lit. Ii till betänk. N:o 54, hvarigenom den väckta frågan om nedsättning af controllstämpelafgiften blifvit afstyrkt; N:o 211. i anledn. af gjorda anmärkningar vid den till betänk. N:o 54 afgifna bil. lit. I, ang:de föreslagen indragning af K. Nummerlotteriet; N:o 212. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskts betänk. N:o 78, innefattande några med statsregleringen gemenskap ägande allmänna frågor; N:o 2(3. i anledn. af erhållen återremiss af StatsTJtskts utlåt.
Jag delar deras åsigter, som talat för bifall till förslaget, ty jag anser att, sedan qvinnan blifvit förklarad myndig, så följer konseqvent derutaf, att hon icke längre bör stå under giftoman. Jag har dock nu egentligen begärt ordet för att fästa uppmärksamheten på den inkonseqvens, som ligger deruti, att man tillstyrkt att, sedan en qvinna uppnått 25 år, så skulle det icke behöfvas att giftomannarätt utöfvades öfver henne annat än i två undantagsfall, och dessa äro just sådane att hon då framför allt borde gifta sig, nemi. då hon låtit lägra sig och då en man häfdat en qvinna under äktenskapslöfte. Jag kan icke finna annat än att detta är inkonseqvent, att just vid dessa båda läll lägga hinder i vägen för äktenskaps fullbordande, då qvinnan eljest skulle få gifta sig utan att begära någons tillstånd. Jag anser således att dessa 2:ne paragrafer icke böra bibehållas, men väl den 3:dje, som Utsk:t föreslagit, nemi. fide kap. 1 §:n Gifterrnåls-balken, som stadgar, att fader och moder kunna göra dotter arflös, om hon gifter sig emot deras vilja; ty häruti ligger, efter mitt förmenande, det bästa korrektivet mot hennes ingående af äktenskap, utan att' begära löräldrarnes tillstånd. Utom den af mig omnämnda inkonseqvensen, får jag äfven fästa uppmärksamheten på ett ord, som är begagnadt i det föreslagna lagstadgandet, nemi. »ogift qvinna». Detta ord är, så vidt jag vet, alldeles nytt och förekommer icke förut i vår lag. Då man här talar om ogift qvinna och ogift tycks vara motsatsen till gift, så vill det synas som om gift qvinna skulle stå under giftoman. Jag 372 Den 13 Maj e. m. vet icke hvarför Utsk:t icke velat begagna det ord, som i lagfrågor användes. I t:sta §:n l:sta kap. Giftermåls-balken heter det: »Vill man hjonelag bygga, då skall han mö af hennes giftoman begära.» Det hade varit mycket lämpligare, om Utsk:t begagnat detta ord, som förut fanns i lagen, än att införa ett alldeles nytt ord.
Vill du inte hjelpa mig, så går jag sjelf hon gick förbi honom utan att se på honom. Blif en förnuftig menniska det lät som en bön, allvarligt, sorgset blif förståndig, stackars barn ... mor är sjuk, hon behöfver dig. Sluta med det här lifvet. Flytta hem till mor! Nadja steg utför trappan, han gick efter. Det var som hörde hon honom icke. Jag vet du är en bra qvinna i grunden, fast herremännen i staden narrat dig ... jag mins hur du var mot far min, jag hade dig så kär, bli bara en liten smula förnuftig ... kom ut till landet, din mor är sjuk! Han bad bevekande, men utan att vilja se på henne. Nadja såg nu i stället på honom. De stodo under gaslyktan på gatan. Hennes ansigte var uppsvullet. Hennes ögon dimmiga och ögonlocken tjocka. Hon kunde icke hålla dem uppe. Ur de röda, tjocka läpparne kom der en het, spritstark ånga. Kinderna voro högröda, håret, tillklibbadt af vattnet, hängde i stripor omkring ansigtet. Vill du gifta dig med mig nu, så kommer jag strax! Svara! Nu eller aldrig. Mannen ryckte till. Han såg ned. Ändtligen lyfte han ögonen, betraktade henne länge och tveksamt. Han andades tungt och häftigt. Jag vill veta det nu strax, annars skiljas våra vägar. Hon satte ansigtet nära hans och visade sina hvita tänder. Det var hälften gråt och hälften skratt. Det grinade emot honom, detta ansigte, som nu liknade en karrikatyr af det han älskade. Bara inte i dag, du vet inte i dag hvad du säger. Vi ska' tala om det i morgon. Om du bättrar dig, så vill jag taga dig till min äkta hustru! Ja, så fort jag ser du bättrar dig. Då, men inte förr. Med sin muff slog hon honom sakta öfver ansigtet, steg i släden och bad kusken köra. Samuli stod qvar och såg efter henne. Klockan slog. De åtta slagen ringde honom i öronen och upprepades i torn efter torn, utan att han förstod deras betydelse. Lågan från gaslyktan flammade, kröp ihop och slängde sig smal och böjlig än åt höger än åt venster.
I motsats till den siste värde talaren, kan jag icke finna att den nu föredragna punkten äfven bör afslås, derför att den första blifvit det; ty om nu Preste-St:t bifaller Betänk:t, så är det tre Stånds beslut, och i sådant fall förmodar jag att R. o. Ad. icke vill ställa så till att dess döttrar komma i en annan ställning än alla andra ogifta qvinnor i Sverige, hvilket blefve följden, derest saken anses vara af privilegiinatur och denna punkt af R. o. Ad. varder afslagen; och derför vågar jag anhålla om bifall till denna punkt. Gr. Mörner: För min del skulle jag tro att K. o. Ad. vill respektera sina egna beslut, och derför förenar jag mig med Gr. Sparre och anhåller om afslag. Gr. Sparre: Så vidt jag kunnat fatta R. o. Ad:s beslut, så är det R. o. Ad:s önskan att dess döttrar fortfarande få åtnjuta samma skydd sorn hittills. Frill. Armfelt: R. o. Ad. bar visserligen beslutat att dess döttrar må åtnjuta samma skydd som förut, men jag gissar att, derest de öfriga tre Stånden besluta att giftomannarätten skall borttagas, det icke är B. o. Ad:s önskan att dess döttrar skola komma i en annan ställning än alla andra ogifta qvinnor i Sverige, hvilket, på sätt jag redan anmärkt, dock kunde blifva en följd af afslag å denna punkt. Fortfarande påyrkar jag alltså bifall derå. Gr. Hamilton: Jag får hufvudsakligen instämma med den siste värde talaren, dock anser jag icke för min del att R. o. Ad, kan bifalla denna punkt, utan tror att det lämpligaste vore, om den återremitterades. Om tre Stånd bifalla Betänk:t, så är det gifvet att alla andra Svenska qvinnor skola komma i den ställning, som Lag-Utsk:t föreslagit, och i så fall tror jag icke 374 Den 13 Maj e. m. det skall fara så många af R. o. Ad. som önska att såsom ett privilegium få behålla giftomannarätten. Jag anhåller alltså om återremiss. Gr. Sparre:
Andre Major Regements-qvartermästare Förste Adjutant Andre » Regements-stallmästare Regemcnts-pastor Bataljonseller Sqvadronspredikant Regements-auditör Regements-skrifvare Mönsterskrifvare Förste Bataljons-adjutant Andre » Regements-väbel Regements-hästläkare Regements-trumslagare Regements-trumpetare Hautboist Pistolsmed och Sadelmakare Gevärssmed och Stockmakare (utom gardistunderhåll) Öfvertimmerman (utom gardistunderhåll) Kompanioch Sqvadrons-stat. Kompanioch Sqvadrons-chefer. Andre Kapitener Förste Löjtnanter Andre » Underlöjtnanter Fanjunkare Sergenter (Förste vid Kavalleriet) . » (Andre » » ) . Furirer Sqvadrons-trumpetare. Sqvadrons-hästläkare . Distinktions-korporal . Korporal Vice korporal Trumslagare, Hornblåsare och Trumpetare Svea Lifgardet. £ S i 5 K **"■ © g. g £ I 0 ' Ärliga lönen. Rdr. Summa löner. Rdr. ör Andra Lifgardet. K a valler i e t. Lifgardet till häst. Husar-regementet Konung Carl XV. ct> ^ 0 _ Arliga Summa CD • Årliga Summa i 5- g p lönen. löner. w go 3 © fL lönen. löner. B. å löner och arvoden samt anslagen för rekrytering och musikens underhållande vid Wermlands Fältjägare-regemente, enligt den för åren 1864—1866 gällande stat. Staksock civilstat s 1 Regements-chef, Öfverste 1 Förste Major 1 Andre Major 1 Regementskvartermästare 1 Förste Adjutant 1 Andre » . 1 Regements-pastor t Regements-auditör uppbär för Regements-skrifvaretjenstens förrättande Mönsterskrifvare Bataljons-adjutanter å 300 Regements-väbel.
Utskottet har derför trott alt, om än Agön kan anses vara tjenlig punkt för en fvr, skäl likväl icke äro för handen alt, under nuvarande förhållanden, tillstyrka någon ytterligare undersökning eller andra åtgärder rörande detta ämne. Yidkommande förslaget om fyranläggning å skäret Skomakaren eller Simpnäs klubb, så har till Utskottet lemnats den upplysning, att der för närvarande finnes en känningsbåk, men att anläggning af en ledfyr, hvartill äfven måste höra boningsrum för fyrbetjeningen, blefve derstädes ytterst försvårad, om ej omöjlig, derigenom att skäret är så lågt och litet, att det vid stormar öfversköljes af hafvet. — Sådana fyranläggningar hafva å utrikes orter skett, men medfört högst betydliga kostnader, så väl vid sjelfva anläggningen, som sedermera för deras underhållande. Utskottet anser sig, sedan dessa förhållanden blifvit upplysta, ej heller kunna biträda motionärens förslag i detta afseende. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställer Utskottet, alt denna motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Stockholm den 28 Januari 1848. Allm. Besv.-och Ekon.-Utslcoltets Betänkande, N:o 18. 3 M 18- Ank. till Exp. Ulsk. den 29 Jan., kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, om beredande utaf fyr anstalter i sjöarne Mälaren och Hjelmaren.
M:s nådiga proposition blifvit framstäldt, kostnaden för de å södra korrektions-inrättningen i Stockholm förvarade fångar, hvilken kostnad för hvarje person utgör omkring 166 r:dr för året, kunna tagas till grund, så att följaktligen för de 31 vansinniga brottslingar, hvilka i början af December månad sistlidet år befunno sig å hospitalen, skulle åtgå 5,146 r:dr årligen. Rikets Ständer hafva allså funnit skäligt medgifva, att af det å riksstatens andra hufvudtitel uppförda, till styrelsens öfver fängelser och arbetsinrättningar disposition ställda, anslag till fångars vård och underhåll må till Seraphimer-ordens-gillet, uppå skeende reqvisition, för hospitalsfondens räkning årligen utbetalas 5.000 r:dr, att användas till underhåll och vård af vansinniga brottslingar, hvilka å hospitalen i riket för närvarande äro eller framdeles varda intagne, äfvensom att nämnda årliga bidrag må fortfara, intilldess anstalterna för fångvården blifvit så ordnade och fullkomnade, att vansinniga brottslingar kunna å korreklions-inrättning intagas och hospitalen från omsorgen, för dem helt och hållet befrias. Uti de underdåniga skrifvelser, som legat till grund för E. K.
Ridderskapet och Adeln ingifvet, till Lag-Utskottet remitleradt Memorial, har Friherre Cederström, Jacob, anfört, att Husesyns-Ordningen för Arméens och de serskilde Förfatlningarne, rörande Civile och Ecclesiastique Boställen samt Kronans öfrige bebyggde lägenheter, dels locale, dels af allmän beskaffenhet, äro oljenlige: och att, i afseende pä Armeéns boställen, förslag till en förändrad Husesynsoch Bostalls-Oi dning är under Kongl. Mujrts pröfning; men då det som, rörande byggnaders beskaffenhet och underhåll å Mi Ii tiae - bos! ä I len funnes ändamålsenligt och nyttigt, jemväl måste vara det för Civile och Ecclesiastiqueboställen, derå byggnader af innehafvare eller brukare skola underhållas, likasom för Kronans öfrige bebyggde lägenheter, har Motionairen ansett sig böra föreslå, att en allmän Byggnadsoch Husesyns-Ordning, i stället lör de partiela Författningarne, måtte utfärdas; till grund för hvilket förslag, i afseende på detailerne, jemväl blifvit åberopadt Herr Friherrens och en Kammar-Collegii Ledamots serskilda yttrande, som åtföljde bemälde Collegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Utlåtande öfver förslaget lill en ny Militiae-Boställs-Ordriing, hvilket yttrande funnes motionen bifogadt. Häraf inhemtas, att Herr Friherren, med antagande af ofvanberörde grundsats, att samma sladganden böra vara lämplige för Kronans alla boställen och lägenheter, ansett en allmän Byggnadsoch Boställs-Ordning böra innefatta föreskrifter i afseende på: 1:0
Hvad åter beträffade den uppgifna afsigten med nämnde underdåniga ansökning, nemligen att bespara mig obehaget att medgifva en dispens, hvartill jag ej ägde befogenhet och vederbörande tjensteman behofvet af en ynnest, som visat sig icke alltid betryggande mot efterräkning, yttrade jag, att visserligen under min, likasom under mina företrädares, embetstid ifrågavarande fångförteckningar från Poliskammaren i Stockholm fått opåtalt uteblifva en månad och dertill några dagar efter den tid, då de rätteligen skolat vara ingifna, äfvensom att de i Expeditionen emottagits utan att vara åtföljda - 73 följda af skrifvelse från Öfverståthållare-embetet. Huruvida detta berott på något löfte, någon »ynnest», eller icke, derpå hade sannolikt ej varit tänkt, ehuru det icke vore otroligt, att nämnda sedvana uppkommit derigenom, att till någon, om ock endast muntlig, framställning af de svårigheter, som vore förenade med förteckningarnes tidigare ingifvande, lemnats ett muntligt eller tyst bifall. Imedlertid hade under 1863 års sommar inträffat längre dröjsmål, än någonsin förut, med dessa förteckningars insändande. När i slutet af September eller början af Oktober månad samma år detta aktionsmål utarbetades, hade listan på anmärkningar rörande dröjsmål med remisser måst afslutas med Maj månad, emedan Juni månads förteckning, då, mer än två månader efter det hon bort vara inlemnad, ännu icke inkommit; och som fråga då var å bane om annan försumlighet i hit hörande ärenden hos Ofverståthållare-embetet, så hade jag ansett mig skyldig att icke lemna denna försummelse oanmärkt. När derefter inträffade att, vid aflåtandet af min skrifvelse till Advokatfiskals-embetet rörande detta åtal, ej mindre Juni, än äfven Juli och Augusti månaders förteckningar bort vara ingifna, men saknades, hade jag icke kunnat undgå att utsträcka åtalet till det dröjsmål, som ägt rum jemväl med sistnämnda månaders förteckningar.
Delta oaktadt inser jag likväl äfveji att, så länge Regerings-Formens 72 §. förblifver oförändrad, skulle försöket att tillvägabringa en fullständig, på båda Statsmagternas sammanstämmande beslut grundad Lagstiftning för Banken troligen möta stora svårigheter. Man skulle nemligen vid ett sådant försök målunda ej kunna förena sig om en fullt noggrann bestämning af den rätta gränspunkten emellan de Ordningar, Stadgar och Reglementen för Bankens förvaltning, hvilka det tillhör Rikets Ständer allena att uppgöra, och den af båda Statsmagterna beroende Lagstiftningen för Banken. Endast genom en förbättrad redaction af Regerings-Formens 72 §. torde denna svårighet en gång kunna häfvas. Emedlertid, då ett med sorgfällighet utarbetadt Förslag till en mera omfattande Lag för Banken blifvit till Utskotten af en Ledamot inlemnadt, tror jag, för min del, alt man, i stället för att utan all granskning ogilla detsamma, hade'bort ingå i en närmare pröfning deraf, för att undersöka, huruvida ej åtminstone några äf de deruti föreslagne Stadganden äro af den beskaffenhet, alt de kunde och borde af samma Statsmagter, som antogo i83o års Bank-Lag, antagas såsom nödiga tillägg till densamma, och dermed tillika såsom nyttiga förberedelser till en framtida fullständig och fullt ändamålsenlig Lagstiftning för Banken.” Uti denna reservation instämde Herrar Lagerheim, Helleday och Cederborg samt Riksdagsfullmägtigen Anders Andersson från Westerås Län. 20 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande N:o 3. Af Herr Doctor Elfström: "Emot de Höglofl. Utskottens ifrågavarande Betänkande får jag först anmärka, att, då man eger en Bank-Lag, gemensamt stiftad af Konung och Ständer, om hvars upphäfvande motion icke blifvit väckt, har det varit öfverflödigt, att, när fråga uppstått endast om denna Lags fullkomnande, inlåta sig i undersökningar, om en sådan Lag rättsenligen kunnat stiftas, och om båda Slatsmagterna ega i en sådan Lagstiftning deltaga. Då detta senare af de Ilöglofl.
I afseende å den af motionären gjorda framställning, får Utskottet vördsamt anföra, att, då, på grund af den lifligare kommunikation, som numera eger rum emellan vårt land och utrikes orter, och genom ett, till följd af en mera utbildad industriel anda, noggrannare iakttagande af de i främmande länder gjorda uppfinningar eller förbättringar i slöjd och konst, dessa uppfinningar hastigt och allmänt här i landet blifva kända och med lätthet kunna hit införas, anser Utskottet rättigheten för en person att, med andras uteslutande, få af desamma sig begagna, så väl innefatta ett förnärmande af det allmännas rätt, som ock medföra ett mehnligt inflytande och en hämmande verkan på den ständiga utveckling, som måste fortgå uti hvarje lands industri, om deri skall kunna ega bestånd bredvid och uthålla täflan med andra länd rs industriella verksamhet; hvadan Utskottet, med understödjande af motionen, vördsamt tillstyrker, det liikets Ständer må hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att i den förnyade Patent-förordning, som, enligt hvad ofvan ornförmäldt blifvit, kommer att i nåder utfärdas, ej malte införas det uti 3 mom. af 3 § i nu gällande förordning om pa‘enter förekommande' stadgande om rättighet till erhållande af patent för införande af i andra länder kända, men här i riket förut ej verkställda, uppfinningar i slöjd och konst. Stockholm den 4 April 1848. ttih. till R. St. Ålin ». Besv.- och Ekon.-Utskoltcts Betänkande, N:o C6. 1 JW 66. Ank. till Exp, Utsk, den 14 April, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af nicki motion om förklaring af 10 oell uj $$ i 3 ar!, af Kongl. Maj.-ts nådiga instruktion för i k agsoch Jägeri-staten i Riket den 16 Mars i838. Hederv.
Statö-Contoiret 9,000: !an till Götheborgs Stad, Capital som infordras, mc'd upplupen Ränta tillhopa 22,000: 810 och 1811 ärs Stats-anflag till Interesse pä Psmmerffa Kammarens Skuld i Hamburg, betald af Kongl. Stats-Contoiret '- 40,000: !ä Förskott till Hamnstängningen 1810, sö»- mäntas ännu frän Kongl. Stats-Contorct - 55,500: !ä Köpessillingen för f. d. Sodeniansta Huset, ingär betta är , i,;;o: — 107,580: 22, - !8io ärS Bewillning. ktiger efter Taxering till - , 1,806,9571 ir, 7 lfgär hwad derutaf ingätt till 1811 ärs stut 1,605,805: 21, 4 Äterstär 201,155: 59, Z iwaraf detta är förmodas inflpta 180,000: Transport 8 . 175,57645 451,884 22 627,261 Ig O ed et. Till Banken: Transport 547,174- 4-, Z> 1.265,187 Amortissements-Fond för Riksgälds-Sedlarne för är 1811 522,000: KonglStats-Contoirct till Ränta och Capita'- afbetalning pä Bankens förskott till Kriget 720,000: Tillkommer ytterligare r Capital-asbetalning och Ränta för den sedan sista Urtima Riksdag uppå mindre Creditivet i Banken Magne Summa, hwilken utbetalning frän Niksgälds-Contoirct genom den inflytande Bewillningen bör bestrida^ zo,«oo: 1,050,002? Summa 1,597,174 2,862,562 Transport 1811 ärs Bewillning och öfrige Inkomster.