Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I motsats af de här otnförmälda allmännare yttrade åsigterna, äro motioner väckta inom Vällofl. Borgare-Ståndet af Herrar Hegardt och /Hestman j af hvilka den förre ansett sk jutsnings-skyldighelen, såsom af ålder fästad vid jordbruket, icke ulan orättvisa kunna derifrån skiljas, då den tagits i beräkning vid köp af jordegendom, så att för ett hemman med skjutsnings-skyldighet är erlagd mindre köpeskilling, än för ett annat hemman, som är befriadt från ett sådant besvär, och en nu beredd allmän befrielse skulle föl ja g 11 i g en lända det förra hemmanets innehafvare lill en opåräknad fördel, hvarföre någon motsvarighet icke kunde, i afseende på andra hemmans-innehafvare, åstadkommas. Denne motionär har också ansett skjutslegan icke böra stegras, då sådant skulle leda till en oskälig beskattning för den, som måste begagna det redan nog dyra communicalionsmedlet, och ökade utgifter för Slaten och allmogen sjelf genom ersättning för emhetsmäns resor i ärenden, som allmogen mäste bekosta, hvarjemte denna stegring ansetts lill och med verka menligt för jordbruket, genom den lockelse, den skulle innebära för allmogen alt 4 Allm. Besv.- oell Ekon.-Utskottets Betänkande j N:o 26. egna sig ål skjutningsbeslyr, i stället att häfda sin jord; men deremot har motionären föreslagit, att hållskjutsen, såsom egentligen besvärlig och ledande till sedeförderf, må upphöra, och de till sådan skjutsning anslagne hemmanen indelas till reserv-skjutsning, utan afseende å den längre väntningstid, som de resande derigenom få vidkännas, om de icke vilja underkasta sig kostnaden för förebud. Herr IVestman har likaledes yrkat, att ingen stegring af skjulslegan må ega rum, då den skulle verka till hinder för den så angelägna communicalionen inom landet, och jemväl föranleda stegring af forlönerna, lill kännbar skada för varuafsätlningen, serdeles i Rikets norra orter, der den alltid är förenad med långväga transporter.
Antages det ock nu, att Kongl. Kollegium då, såsom förhållandet i allmänhet kunde anses vara, ifrån alla öfrige vederbörande fått sig meddelade alla för val-längdernes . fullständiga upprättande behöflige upplysningar; så är det dock otvifvelaktigt, att, i anseende till det med ulräkningarne, distrikt-regleringen och kontrollerne härvid förenade både noggranna och i sig sjelft tidödande arbetet, 6 å 8 dagars lid behöft påräknas för utfärdandet af den allmänna kungörelsen om nya distrikt-fördelningen och de särskilda valförrättningarne, hvartill sjelfva vallängderne samtidigt måste uppgöras för att till Konungens vederbörande Befallningshafvande kunna expedieras, Kongl. Kollegii kungörelse i ämnet ändock icke hade kunnat beslutas eller utgå förr, än den 12 Augusti, eller deromkring. Och om då valdagen hade blifvit af Kongl. Kollegium utsatt till den 31 Augusti, eller inom den i Riksdagsbeslutet utmärkte terminen; så är det obestridligt, att, utom det att derigenom, såsom ofvan nämndt är, den förut fastställde grunden för valrättens utöfvande, förmedelst 3:de bruks-distriktets väsendtliga förändring, blifvit rubbad, kungörelsen också, i sådant fall, icke medhunnit att före valdagen öfver hela riket vederbörligen publiceras, och till följe hvaraf med största skäl anmärkningar och klagomål deröfver måst befaras, att många vederbörande, i anseende till saknad kännedom om valen, eller till Bil. till R. St. Justilic-ombuclsnians Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. följe of val-ortens aflägsenhet, icke ens kommit i tillfälle alt kunna begagna den deni i Grundlagen tillerkända valmannarätt.
Det dröjde ej länge, innan Sam ätit upp de flesta af Majas kakor, m e n under tiden hann han att berätta o m, hvilka julklappar han köpt åt sin m a m m a och småsystrarna, att julgranen var pyntad och färdig, samt att det borde vara julafton sju gånger o m året. » Jag tycker att det är nog med en, j a g, » — sade doktor A d a m. » Jag har hvarken julgran eller annat roligt jag, ser du, och för mig är julaftonen lik alla andra dagar på året. » J » K o m hem till oss, farbror, k o m hem till oss » — bad han med den sista kakbiten i munnen. » Jag vet, att m a m m a så gärna ville be farbror komma, men hon var rädd för, att farbror inte skulle tycka om det. » » Hm — hm! » » Hon skulle bli så glad, o m farbror kom, och inga julklappar behöfs, för det få vi ändå. Moster Eva hade en hel kappsäck full, när hon k o m. » Farbrodern hade vändt ryggen till samtl stod och passade in några böcker i en af hyllorna. Sam kunde därför inte se, att en varm sky drog upp på doktorns panna, men han hörde dunsen af en bok, som föll ^hrV I; i golf, och skyndade sig fram för att taga upp den. &gt;Fär Maja rum i köket, tror du, » — frågade doktorn p l ö t s l i g t — &lt; » ty jag vill inte lämna henne ensam på julaftonen? » » Ja vars! Det är så stort, så. Och så kan hon hjälpa vår Lena att torka tallrikarne » » Gå då hem och hälsa till din mamma, att jag kommer o m en timme eller par — jag har litet uträttnir.gar först. » doktorn hade mycket svårt att bestämma Sam gaf sig i väg med den glada nyhesig för, hvad han skulle välja åt hvar och ten, ty fastän farbror A d a m nog var litet en af släktingarne, ty utan gåfvor ville han » konstbesynnerlig » ibland, så höllo de ändå ej komma, äfven o m Eva hade kappsäcken alla af honom, och m a m m a brukade säga, full af sådana.
Om Herr Landt-Marskalken skulle åberopa sina rättigheter, berde han nämna att han ej ansäge sig widare -kunna bewilja permission att frän Riksdagen bortresa; men ban wille dem icke äberopa,utan hoppades att Ridderskapet och Adelns Ledamöter af wänskap för honom, och ännu mera af nit för det allmännas wäl, i möjligaste mätto qwarblefwe under de fä dagar som ännu af detta Riksmöte äterstode. Urplästes och godkändes följande underdäniga ffrifwelser till Kongl. Mast: 1:0 Om förklaring öfwer 6 Cap. Z §. Om medel till oförutsedda utgifter. Z:o Om förklaring öfwer Commerce-Collegii Kungörelse 1799 i afseende pä Landtmäteri-Tapan. 4:0 Om Manufacturisters och Handtwerkares rätt att sina fordringar med ed styrka. 5:0 Om Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Stat. 6:0 Om Riksdaaskostnaderna. 7:0 Om medel till pensioner för blesierade Officerare och Under-Officerare. 8w Om Den 11 Octobcr. 425 8:0 Om utbyte af f. d. Konungens till Sedelhafwaren ställda Obligationer. 9:0 Om löne-förbättring för penninge-löntagaren. 10:0 Om nägra omständigheter wid inteckning i fast egendom. '11:0 Om"en tilläggning i 14 §. af JustitiaOmbudsmans Jnstruction. 12:0 Om förstgtighets-mätt i afseende pä f. d. Konungens mistel se-ort. iZ:o Om fastställelse af beslut kraftägande blott intill denna Riksdag. 14:0 Om förmons-rätt för spädare barn ur offift bo. ig:o Om Riksdagens afstutande. Upplästes ett ifrån Expeditions-Utskottet inkommit Memorial af den 9 Octobcr, hwaruti, i anseende till Riksdagskallelsens införande i Riksdags-beflutet, anhalles att Riksens Ständer behagade utsätta dagen för nästkommande Lagtima Riksdags början. Lades pä Bordet.
349 tryckande, medan andie se sig befriade snart sagdt från all kostnad för både underhåll och nybyggnad af busen å boställena, väl ansett detta missförhållande påkalla rättelse; men dä Rikets Ständer funnit skäl destomindre vara för handen att nu i underdånighet föreslå enstaka ändringar i ofvannämnda författning, vare sig i nyssberörda afseende eller i de flera andra fall, der sådana blifvit yrkade, som det torde vara att antaga, det en behöflig omarbetning af hela Mili tie-bosläl is-ord ningen snart rnåste cga rum, hafva Rikets Ständer, sorn inhemlat, att förslag till en Civil Boställs-ordning blifvit uppgjordl och för närvarande är på E. K. Maj:ts nådiga pröfning beroende, likasom ail hos E. K. Majit till afgörande hvilar den på boställs lagstiftningen inverkande frågan om ny Skogs-ordning, vid sådant förhållande ansett sig endast böra hos E. K. Majit i underdånighet anhålla, det E. K. Majit måtte läckas, i sammanhang med pröfningen af ofvanomförmälde Boställs-lagstiftningen rörande ärenden, tillse, örn icke jemväl Mililie-boslälls-ordningen tarfvar omarbetning och om icke i sådant afseende, genom förändrade föreskrifter, en jemnare fördelning af nybyggnads-skyidigheten särskilde boställshafvare emellan skulle kunna vinnas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 15 September 1860. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 15 Sept. 18KO, Preste-Slåndet den 15 Borgare-Slåndet den 15 — -— Bonde-Slåndet den rs Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ståmpelpappersafgiften samt af giften för stämpling af tidningar, andra periodiska: skrifter och tryckta afhcmdlingar. (Bevilln.-Utskottets Belänkanden m. m.
Stadens Drätsel-Commission har ock förklarat sig villig alt upplåta sådan tjenlig plats för gas-apparatens anläggande, som af Staden kunde undvaras, och har jemväl dertill föreslagit en local, belägen inom den nya jeteen vid Clarae sjö. I anledning af en sedermera ifrån Öfver-Ståthållare-Embeiet i underdånighet gjord framställning i ämnet, har Eders Kongl. Maj:t genom skrifvelse den 27 September 1837 i Nåder gifvit Öfver-Ståthållare-Embetet tillkänna, att Eders Kongl. Maj:t, sorn med välbehag skulle anse, om den sålunda ifrågakomne anstalten med gatulysningens förbättrande i Hufvudstaden kunde på ett ändamålsenligt och för vederbörande ej alltför kostsamt sätt tillvägabringas och besörjas, af sådan orsak, och enligt Öfver-Ståthållare-Embetets begäran, i Nåder befallt Dess tillförordnade Stats-Minister för Utrikes ärenderne, att låta meddela Engelska Gas-Bolaget underrättelse om det af Församlingarnes Deputerade å Bolagets anbud gifne svar, med aa - 67 modan tillika, att utse oell befullmägliga behörigt ombud, för att med bemalde Deputerade och öfrige vederbörande på stället träda i närmare öfverläggning, rörande det af Bolaget gjorde ifrågavarande anbud och livad dermed egde sammanhang; hvarjemte Eders Kongl. Maj:t, såsom en uppmuntran för Gas-Compagniet, att den föreslagne anstalten tillvägabringa, i Nåder förklarat, att, i händelse tjenlig öfverenskommelse i berörde hänseende kunde med Bolagets Ombud träffas och Contract rörande gatu-lyshållningen uppgöras, Eders Kongl. Maj:t i Nåder ville medgifva Bolaget rättighet att, på sätt det begärt, emot en tullafgift, icke öfverstigande Feni procent af värdet i det hela, införa det gjutgods och de jernarbeten, jemte öfrigt tillbehör, sorn för Inrättningen erfordrades.
För Länet i det hela kan åkerbruket, betraktadt såsom särskild näring, anses vara den, som frambringar högsta värdes-produkten, fastän trakter finnas, der andra näringsgrenar härutinnan täfla. Inom södra Dahlsland och den lillgränsande norra delen af Westergöthland samt delvis äfven på norra Dahlsland, till så vidt invånarne grunda sitt bestånd på åkerbruk, har vid stone egendomar och hos jordbrukande ståndspersoner vexelbruk blifvit nästan allmänt antaget; och detta brukningssätt vinner allt mera framgång äfven ibland allmogen, som redan ombyter med odling af säd och foderväxter på öppna åkerjorden. Vanligen tiädes i dessa trakter Fdel eller Fdel af åkern och det öfriga besås med höstoch vårhvete till omkring Adelar, höstoch vår-råg 12, korn 6, hafra 50, blandkorn 6, ärter 2 och potates 24 sådane delar. Hafra är således ännu hufvudsädet, men detta ökas icke mera på odaljorden, utan uttränges snarare der något af råg och potates, hvaremot nyodlingar vanligen besås med hafra. 1 den del af Westergöthland, som närmast tillgränsar Götha-elf, är brukningssätt i så måtto skiljaktigt, att der sås mindre af hafra, men mera ärter och 7 korn samt dessutom bönor till betydlig proportion. Invånarne uti de till Länet hörande södra häraderne af Westergöthland fortfara deremot allmänt med det af ålder brukliga ensädet, undantagande några ståndspersoner, som begagna trädning och vexelbruk, då vanligen tre fjerd ed idar af jorden besås, | med larsmessoråg och hälften med korn, blandkorn, ha Ira och potates.
Alt alla ingifne anbud komme att på en gång öppnas den 1 October 1833 inför Riksgälds-Contorets Fullmägtige i deras Sessions-rum. Vid Banco-Fullmägtiges sammankomst den 3o September 1833 företeddes bos dem i Original ett så lydande Documcnt: ”Fullmagt för innehafvaren att å mina vägnar inlemna till Kongl. Maj:t en underdånig ansökning i afseende till vissa vilkor, under hvilka jag vill åtaga mig att lemna ett Lån till Rikets Ständers Riksgälds-Contor, äfvensom att bos llerrar Fullmägtige uti Rikets Ständers Bank framställa det vilkor, som af dem fordras för Silfrets aflemnande; och att till Herrar Fullmägtige uti Rikets Ständers Riksgälds-Contor inlemna mitt förseglade anbud å Svenska Stats-Lånet i Silfver. Anseende jag allt livad Ombudet härvid lagligen gör och låter för godt och giltigt. Götheborg den a5 Sept. 1833. Olof Wijhr Hvarefter upplästes följande inkomne Skrifvelse: ”Till Herrar Fullmägtige uti Rikets Ständers Bank. Riksgälds-Contoret, bundet af Rikets Ständers åt detsamma gifne föreskrift, kan ej, under g2 för 100 och 4 proc. Ränta, afsluta något Silfvcr-Lån, men som Banken, i sin beräkning af reela Fondens förhållande till Sedelstocken, får upptaga det Silfver, som kan komma att insättas på Deposit-Räkning för Riksgälds Contorets - Berättelse af Banco-Fullmägtige.
Maj:t, enär den sökta tillökningen uti de årliga remonterings-anslagen endast komme att höja ersättningen för hvarje remont vid Lifgardet till häst till 250 R:dr och vid Kronprinsens Husar-regemente till 183 R:dr 16 sk., till hvilka pris dugliga hästar bevisligen numera i allmänhet icke kunde inom hvardera regementets förläggningsort anskaffas, och det således kunde förutses, att, i händelse Sqvadrons-Cheferne, till undvikande af påtagliga förluster, 16 Stuls-Ulskotlcls Utlåtande, JY$ 69. nödgades uppsäga nu gällande passevolans om remonteringen, och denna derefter måste af Kronan direkte besörjas, Statsverkets utgift för anskaffningen af regementernas remonter blefve åtminstone lika hög, om icke högre, än deri nu ifrågaställa, i nåder föreslagit, att den af bemälde passevolantörer begärda förhöjning i remonterings-anslagen, hvilken belöpte för 384 hästar vid Lifgardet till häst till 1,9*20 R:dr och för 537 hästar vid Kronprinsens Husar-regemente till 2,685 R:dr årligen, mätte beviljas med en rund summa af 4,600 R:dr. Med afseende å de af Kongl. Majit anförda omständigheter, får Utskottet tillstyrka, att anslaget till Kavallerioch Artilleri-hästars remontering och skoning må med 4,600 R:dr förhöjas. 14:o Vidare har Kongl. Majit äskat, att reservations-anslaget till fouragering af Artilleriets legda hästar, utgörande 5,000 Ridr, måtte iklädas egenskapen af förslags-anslag och sammanföras med förslags-anslaget, 132,000 Ridr, till /owra^ering af värfvade Kavalleriets och Artilleriets hästar, samt detta sednare anslag, hvars summa sålunda blefve 137,000 Ridr, derefter benämnas: fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar.
Directionen samt ett af Konungens Befallningshafvande utsedt allmänt ombud hafva hvar sin nyckel. '’ E) 7 §. godkändes, endast med följande förändrade lydelse af början 101 Trot. ZJldr. d. 17 Febr. i84f• utaf mom. litt. d.j ”att lill Banken skola vara inhetalde minst 10 procent af grundfonden eller | af det i 5 §. litt. a. bestämda tillskott i reda penningar, äfvensom etc.” F) För 8 §. antogs följande lydelse: ”Utom in visningar på Rikets Ständers Bank, 1 enlighet med derom gällande föreskrifter, må ej af enskild Bank utfärdas andra tryckta eller graverade förbindelser, än creditsedlar, ställda till innehefvaren, att vid anfordran, utan ränta, inlösas, och hvilka ej må lyda å mindre belopp, än 6 R:dr 32 sk. Banco, motsvarande 2 R;dr 24 sk. Silfver specie.” G) 9 §. antogs, med den förändring uti dess 1 morn., att näst efter orden: ’’som i 6 §. nämnas,” tilläggas dessa: ”och 4:o innehafvande säkerhetshandlingar för lemnade Cassa-creditiver, i den nion dessa anlitas, likväl aldrig till större belopp, än 25 procent af tecknings-summan, så vida sistnämnde handlingar äro af lika beskaffenhet med grundfonds-handlingar, enligt 6 §.” H) 11 §. antogs, med följande förändrade lydelse af dess 1 morn.:
Det må väl medgifvas, att det misstag, som utgjort föremål för åtalet, varit till sina följder af ringa vigt, men då detsamma haft sin grund uti oriktig lagtolkning och jag dessutom har mig bekant, att just vid bestämmande af straffet för dylik förbrytelse samt för fylleri och oljud i kyrka så beskaffade misstag af Underdomstolar oftare blifvit begångna, har jag för att derpå fästa uppmärksamheten funnit lämpligt att saken lagligen beifra. Granskningen af 1856 års fångförteckningar från Skaraborgs Länshäkte hade föranledt den anmärkning att, en häktad person, anklagad för vållande till annans 155 död, icke förr än den 11 Juni nämnda ar förevarit till ransakning vid Kinnefjerdings Häradsrätt, oaktadt han inkommit till länshäktet i Mariestad redan den 19 förutgångna April; och enär Konungens Befallningshafvandes förklaring angående orsaken härtill, — innehållande att dröjsmålet varit föranledt deraf, att Konungens Befallningshafvande ansett sig böra, innan anmälan hos Domaren skedde, förbida utgången af den föreskrifna rättsmedicinska undersökningen, — icke befunnits utgöra antaglig ursäkt för afvikelsen ifrån stadgandena i 1 Kap. 2 § Slraffbalken och Kongl. Förordningen den 10 April 1810, uppdrog Justitie-Ombudsmanen åt Advokat-Fiskals-embetet i Kongl. Götha Hofrätt att lagligen tilltala den eller dem, som den 23 April 1856, då första åtgärden hos Konungens Befallningshafvande ägde rum, ärendet derstädes handlagt.
Majits nådiga förslag, att dylika boställen hädanefter skulle i aflöningen beräknas efter det värde, hvartill de vid bevillningstaxering al Pröfnings-komité uppskattas, samt, i händelse denna grundsats antages, boställsinnehafvarne för den minskning i boställenas afkastning, som vid nästa bevillningstaxering kan finnas vara af jordafsöndringen föranledd, undfå ersättning genom tillökning i de kontanta aflöningsbeloppen, föranlåtes Utskottet hemställa, att Rikets Ständer endast på det sätt bifalla Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning, att äskade beloppet 63 Ridr på 6:te Hufvudtiteln uppföres, att till innehafva)ne af ofvanuppräknade tre boställen utgå intilldess berörda boställen, i afseende på deras i lönen beräknade afkastning, undergått ny uppskattning. m) Under åberopande af sitt, vid statsinkomsternas beräkning, angående inkomsttiteln »ordinarie räntan» fattade beslut, har Kongl. Majit föreslagit, det iakt - Stals-Ulskottets Utlåtande M 99. 37 tagas mätte, att förslagsvärdet å de under anslaget till lands-staterna upptagna indelta räntor blefve förhöjdt med -46,550
Hvad som beräknades vara tillräckligt för 20,000 man måste anses alldeles otillräckligt för dubbel så stor folkhär af frivilliga skarpskyttar, och jag föreslår derföre att Rikets Höglofliga Ständer måtte: l:o till uppköp af fullt ändamålsenliga målskjutningsgevär med bajonetter af bästa modell bevilja 150,000 R:dr R:mt; 2:o anslå 10,000 „ „ att för dem tillhandahålla skarpskyttekorpserna kostnadsfri ammunition till de obemedlade skarpskyttarnes skjutöfningar; 3:o öka anslaget för målskjutningspremier till 10,000 R:dr R:mt; 4:o äfven öka anslaget för instruktörer till 50,000 „ „ , dervid de, som af vederbörande myndigheter kunde anses fullt kompetenta att äfven instruera i bajonettfäktning lämpligen tyckas böra hafva ett något förhöjdt arfvode mot dem, som blott instruera i manöverfärdighet och skarpskjutning. Behoivet af de skarpa vapnens användande är vid manligt försvar af fosterlandets jord lika angeläget, som konsten att på afstånd slunga sin skarpskyttekula mot den framrusande fienden. I sammanhang med denna militäriska lagstiftningsåtgärd står, efter mitt förmenande, ett tillbörligt underlättande af pligten att under fredstid göra beväringstjenst, och anser jag billigt att den aktiva skarpskytt, som på vanligt sätt styrker att han innehar den färdighet i målskjutning och manöverskicklighet, som erfordras för rekryts insättande i de approberade soldaternes leder, icke allenast må befrias från det första beväringsårets möte, utan fri tagas från all vidare beväringsexercis mot skyldighet att under de fem år, han är beväringsskyldig, såsom aktiv skarpskytt deltaga i de frivilliga korpsernas militäröfningar och vid inträffande krigställa sig i beväringens leder, der iian kan blifva en nyttig ledare vid sidan af de mindre öfvade beväringssoldaterne.
Onsdag: Soppa med spenat; kokt fårbringa med dillsås. Torsdag: Stekt kalfbringa; filbunke. Fredag: Köttbullar, fruktsoppa. Lördag: Soppa på grönsaker; pepparrotsgädda. Handarbeten. Elegant borstväska med bronsmålning och broderi. Den vackra väskan väljes i rödt, blått och oliv, allt efter hufvudfärgen på den vägg, den skall pryda. Ett 18 cm bredt och 38 cm långt stycke plysch utklippes i ena ändan i 9 cm breda och 12 cm långa uddar enligt afbildningen och fästes därefter medels gelatinlösning på styfgaze, som på alla sidor sidor är så mycket större, att den kan med tråd och nål spännas öfver ett bräde, eller hälst i en ram. För öfrigt spännes ett 15 cm bredt Recept. Stufvad sparris: Sparris kokas med litet vatten och måttligt salt, upptages och lägges på en sikt att afrinna. Smör smältes i en kastrull med | sked mjöl och en knifsudd finstött muskottblomma (till 25 mycket stora sparrisar) '; spadet af sparrisen tillsättes, hvarefter allt får ett uppkok och afredes med 3 äggulor och saften från | citron. Af sparrisen användes blott de 3 tums långa toppändarne, som läggas två minuter i så- sen i täckt kastrull och därpå skyndsamt serveras. En lika fin som enkel anrättning. Äppelkaka: Limpbröd rifves och stekes i smör. En stekpanna bestrykes med kallt smör och beströs tjockt med rifvet stekt bröd. Kokt äppelmos eller skalade och urtagna äpplen, skurna i mycket tunna skifvor och blandade med socker, lägges hvarftals med stekt rifvet bröd, till dess att pannan är full, öfverst lägges ett hvarf stekt bröd samt några små bitar kallt smör, och kakan gräddas i ugn. Kokt makrill Makrillen urtages genom och 28 cm långt stycke atlas, i samma så liten öppning som möjligt, lefvern färg som plyschen eller i ljusare nykvarleranas i fisken, som klyfves långs anser, äfven i ram. På denna yta ryggen, tvättas och får afrinna.
239 KammarRätten, genom E K. M:ts Nådiga Bref af den 20 April 1827, tillagde Taffelpenningar nied 1000 R:dr årligen. 18:0 SundhetsCollegitim med Medicinalverket och VeterinairInrättningen> som, jemlikt i8a3 års Statsreglering, åtnjuta tillhopa 60,522 R:dr 3 sk. 9 rst., äro till nedannämnde förhöjningar uppförde, nemligen: Tillökning, Lönefyllnad för SundhelsCollegii Kamererare R:dr 3o3: 24. — med derunder begripne 29 Tunnor Spannmål. För underhållet och begagnandet af en till SundhetsCollegium donerad ElectriciletsMachin lill fattiga sjukas kostnadsfria betjenande och SundhetsCollegii disposition 600: men då R. St. tillika anse detta Anslag icke böra fortfara längre, än intilldess att en säker erfarenhet hunnit förvärfvas om dess gagnelighet, hafva R. St. tillika stadgat, att Summan blott till nästa Riksdag beviljas, med vilkor , att SundhetsCollegium fortfarande vakar öf "WX "* * * — n KoliÄr*r 240 Exp. Utsi. fårslag till und. Skrif v, N:o 292. ga vidmagthållande och ändamålsenliga användande. Förhöjning i anslaget för Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, årligen, intill nästa Riksdag R:dr 3,ooo: — *— Årligt arfvode, 5o R:dr, åt en DjurLäkare i hvarje Län, enligt R. St:s under den q i denna månad till E. K. M. aflåtna underdåniga Skrifvelse, med tillhopa 1,200: utan beräkning af den resekostnads-ersättning, som vid förefallande biträden bör af Anslaget till Farsoters och smittosamma sjukdomars botande godtgöras. Till ProvincialLäkarevårdens förbättrande inom Riket, intill nästa Riksdag 2,000: hvarom R.