Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt specificerad uppgift kostnad för resor i tjenstcn oell skrifvare-biträde 58i: Behållning j .■ j j s < i t . t . 26: 4- 9- S;a 607: 4- 9- 1 Häradsskrifvar ens i norra F ö g d e r i e t löneinkomster. Summa. Enligt specificerad uppgift kostnad för resor i tjensten och skrifvare-biträde 4j4: 16. — Behållning , 57: 8. 4. W imb» KESasH S:a 531: 24. 4* f Den 17 Februarii f. m. Om å ena sidan för upprätthållandet af ordning, säkerhet och moralitet, som är af högre värde än penningar, det är angeläget att med allvarlig stränghet behandla hvarje tillgrepp och underslef uti Rikets tjenst, så är det å andra sidan äfven angeläget att förse Kronans uppbördsman och deras närmaste controllanter med nödig utkomst för deras bergning. Jag anhåller, att denna min motion må blifva till StatsUtskoltet remitterad. Lades på bordet. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag skulle visserligen begå ett betydligt misstag, om jag icke antoge, att R. o. Ad. med särdeles interesse afhört Frih. Kantzous nyss upplästa anförande. För mig har det ett stort interesse, och om det äfven skulle ådagaläggas, att personer, som i frågan för öfrigt tänka lika med Frih. Rantzou, kunna hafva betydligt att invända mot framställningar, som i motionen innefattas, anser jag den likväl utgöra en dyrbar vinst för vårt linanceväsende. Det är af sådant skäl, som jag anser densamma böra i möjligaste måtto på det skyndsammaste allmängöras; hvarföre jag vördsamt får framställa den anhållan, att R. o. Ad. måtte anmoda Frih. Rantzou alt till trycket befordra sitt anförande. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade instämma i den af Gr. Horn nu gjorda framställning att anmoda Frih. Rantzou att låta till trycket befordra sitt i dag afgifna skriftliga anförande.
Häraf äro: Afslutade genom dels verkställd indrifning, dels skedd omsättning 41. Förfallne, genom inträffade konkurser ^‘65 så att på handräckning af vederbörande exekutorer återstå 42. Fiskals-Embetet har bevakat i konkurser: Lån å Landlegendomar 4. „ „ Bruksegendom 1. „ „ Stadsegendomar 5. | q Lån å Landtegendomar 8. „ Stadsegendom 1. g §. 55. Under år 1850 och förra hälften af innevarande år hafva 19 Skiftesoch Skiftesoch Odlings-lån (§. 183 i Banko-Reglementet) blifvit utgifna p§0clltn9s-,uriRcvisorcrnes Berätt. äng. Bankoverlcet. 6 42 tillsammans 18,350 R:dr; och är räkningen öfver dylika lån sedan den 30 Juni 1849 krediterad för 25,907 R:dr 23 sk. 9 rst., hvadan inbetalningarne öfverstiga utlåningen med 7,557 R:dr 23 sk. 9 rst. Summan af uleslående Skiftesoch Odlings-lån den 30 nästlidne Juni utgjorde . 7. mi tid're, än den såsom cirkulations-kapilal medgifna summa af B:ko R:dr 80,000: Å osäkra, inom linien förda Skiftesoch Odlings-lån har influtit Säkerhets-handlingartie för Skiftesoch Odlings-lånen äro af Revisorerne, utan anmärkning, inventerade. §• 50. Lagsukia Deli 31 Oktober nästl. år qvarstodo af äldre, från Banken utgifna Odlings-lan.såsom osäkra inom linien förda Odlings-lån 17. utaf hvilka, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit afskrifne 3. och återstå således 14.
Den 27 April e. m. 523 och jag kan derföre icke annat än finna det högst olämpligt, att denne domare tillätes att bedrifva en näring, som Lagen söker motverka, och hvars alster är en hufvudorsak till större delen af de brott, han skall med straff belägga. Det är äfven angeläget, att undanrödja hvarje anledn. till misstanke emot domarens oväld och att en särlan misstanke alltid måste upstå, då en domare, som sjelf tillverkar Bränvin, skall emofandra tillämpa de derför gällande föreskrifter, anser jag vara påtagligt. Dessa skäl inträffa ej på ledamöterne i de högre rätterne och derföre anser jag dem ej behöfva i förbudet ovilkorligen vara inbegripne. Hvad 3:dje mom. beträffar, förenar jag mig i Gr. Posses hemställan, alt ordet indelningshafvare måtte deruti å lämpligt ställe inflyta. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Hitlils har jag under denna öfverläggning iakttagit tystnad, ehuru jag vidblifver den mening, som finnes i min reservation uttryckt. Orsaken till mitt stillatigande är, att då jag förut, under bränvinssakens behandling, alltid fått orätt emot Hr Braunerhjelm, har jag trott detsamma skola äfven denna gång blifva fallet. Men sedan jag hört flere ledamöter tala för detta mom:s bibehållande, samt till och med utsträckning, anser jag mig böra mot Hr Braunerhjelm försvara Utsk:s förslag. Dervid torde jag få anföra de skäl, som äro i min reservation intagna, emedan de äfven gälla för Utsk:s förslag. De lvda sålunda: ”Hvarje tjensteman borde väl här, såsom i andra länder, förutsättas vara så uptagen af allmänna värf, att han icke har tid med enskilda näringsfång, och så aflönad, att han ej, för sitt uppehälle, behölver deras tillitande.
Det dröjde likväl icke länge innan främlingen, efter några halfqväfda gäspningar, och under det att den svarta silkesfransen närmade sig allt mer den rosiga kinden, makade kuddarne till en beqväm hufvudgärd, lutade hufvudet deremot, drog mössan ned öfver ögonen, att skydda dem mot ljuset och kappan öfver sina axlar. Efter några ögonblicks förlopp, vittnade de allt djupare andetagen att hon slumrade. Med ömt deltagande betraktade baronen de hulda, sköna anletsdragen, och hade velat gifva mycket, om han känt beskaffenheten af de föreställningar, som jagade blodet från och till den kommandes fina kind, och som så hastigt höjde och sänkte dess bröst, och framkallade de djupa suckar som tydligt vittnade om ett qvaldt hjerta. Han hade i detta ögonblick velat gifva ännu mera, om han kunnat bortrycka den mask, som så skonslöst gnagde på den sköna blommans hjertrot. Den slumrande drog nu en melodisk suck, med så klagande, men ändå sa tyst ljud, att baronen ovilkorligen lutade sig djupare ned, för att lyssna, om inte något sakta framhviskadt ord skulle nå hans öra. Med förvåning uppreste han sig snart, då han blef varse tvänne blanka terzeroller skymta fram från bröstfickan af hennes kappa. «Nej, Nej!» ropade nu plötsligt den slumrande och vred sig oroligt hit och dit – «jag uthärdar icke längre, jag förgås – släpp mig, säger jag – rör honom icke – låt vara honom – ser du icke han blöder – hu – vänta !» under det hon så talade målade sig en namnlös ångest i hennes ansigte, och hennes rörelser voro feberaktigt häftiga. Hon hade rest sig upp och kastat kappan af sig, och det kolsvarta håret nedströmmade kring hals och skuldror, och i den halfslutna blicken glänste ett förtviflans mod. «Arabella!» ropade baronen med mild röst, i det han fattade den upplyftade handen, hvari den blanka udden af en dolk syntes.
Rdr, till nJa Fält-Artilleriet, äfvensom huru stor andel belöper på Belägrings-Artilleriet samt det årliga anslaget af 36,ooo Rdr för Gevärs-tillverkningen; hvilken utredning, oaktadt forskningar och infordrade upplysningar, ej kunnat af Revisorerne med full tillförlitlighet uppgöras. § 6. Såsom balanserade fordringar vid 183g års slut upptagas: a) Ett förskott till Brukspatron Th. F. Morsing å 5ooo Rdr, med anteckning att rättegång rörande återbetalning af detta, för en sadelleverans lemnade, förskott, gjorts anhängig vid Nyköpings Kämnersoch Rådhus-Rätter, samt för närvarande är beroende på Kongl. Svea Hof-Rälts pröfning. b~) En i Kapiten och Riddaien Virgius konkurs bevakad summa af i3o Rdr 26 sk. 6 rst. c) En fordran hos Faktoreu Treutiger af 719 Rdr 22 sk. 7 rst.; samt rf) den af 183c> års Stats-Revisorer omförmälda, Hofslagaren J, Engvalls skuld, 676 Rdr 15 sk. 10 rst., utgörande försutet vite för en ofullgjord leverans af hjulaxlar. Om dessa båda sistnämde fordringar saknas anteckningar. § * Revisorerne hafva på stället besett Kongl. Svea Artilleri-Regementes förråder, materiel och veikstäder, samt funnit allt i synnerlig god ordning. Särskilta Anslaget till Waxholms bestyckning. Sorn något anslag under denna rubrik icke ifrågakommit, förr än år 1839, finnes endast Räkenskap för detta år, hvilken blifvit i Kongl. Ka mmar-Rällen granskad utan anmärkning; och hafva Revisorerne inhämtat, att Kongl. Majit, i Skrifvelse den 2 Mars i838, i Nåder anbefallt Kongl. Siats-Kontoret att, af särskilt anvisade medel, till nämde fästnings bestyckning utbetala en summa af 145,000 Rdr, men deraf hade under revisionsårets lopp icke något blifvit lyftadt.
Då man nemi. vid nyssnämnde Riksdag skulle reglera banken, ansåg raan, att, om regleringen skulle ingifva fuflt förtroende, del vore nödvändigt, att sjelfva grundbestämmelserna underslåldes framtida beslut, icke allenast af R. St., utan äfven af K. M., så alt grundbeslämmelserna för bankens reglering vore en lag, som icke kunde ändras, utan begge statsmakternas gemensamma beslut. Sålunda tillkom bank-lagen samt myntbestämnings-lagen af är 1830, nli hvilken förekomma flere sladganden, som, 001 de der icke funnos, genom R. St:s beslut ensamt skulle kunna förändras. Då denna af 1830 års R. St. uttalade åsigt är riglig och ändamålsenlig, har Ulsk. förfarit ganska rätt, då Utsb. föreslagit, att, på det att fondsystemet skulle vinna fullt förtroende, detsammas grundbestämmelser skulle vara beroende af K. M:s och R. St:s gemensamma beslut, men Utsk. har, enl. min tanke, icke fullständigt utfört denna idée, ty örn Riksg:s-kont:s obligationer eller skuldförbindelser skola erhålla en god, fullständig och fortfarande kredit, är det, så vidt jag förstår, nödvändigt, att hvarje innehafvare af dem eger bestämd^visshet derom, alt, intill dess ali obligationerne äro till kapital och ränta betalde, komma tillräckliga medel ali fortfarande ingå till amorteringsfonden, som endast för detta ändamål användes, hvaruti ingen rubbning kan ega rum utan K. M:s och R. St:s gemensamma beslut. 116 Den 20 September e. m. Likasom jag förut, då 7:de moraset förevar, sökte visa, att K. M:s sanktion, efter det förslag Ulsk. framställt, icke vore annat än en grannlåt på papperet, samt att den icke medförde någon säkerhet, älvensom, med afseende derpå, ali det nu för handen varande mom:tet, hvaruti begäran om K. M:s sanktion föreslås, äfven är derutinnan ofullständigt, att man icke så noga vet, hvartill K. M. skulle lemna fastställelse, får jag underställa del Höglofl.
Krigs-kollegii Fortifikations-afdelning, i hvilket afseende motionären vidare anförtj att då staden vore instängd inom de trånga gränsorna af en med vallar och fästningsverk kringgärdad holme, denna omständighet utgjorde ett af de förnämsta hindren emot ett fullständigt tillgodogörande af de flere derstädes befintliga lokala förmåner, genom hvilkas ändamålsenliga begagnande staden under några få tiotal af år nära nog fördubblat ej allenast sin handelsoch sjöfarts-rörelse, utan äfven i jemnbredd dermed sin folkmängd, uppgående för närvarande till omkring 7,000 personer, i följd hvaraf staden ock började allt mer och mer lida af bristande utrymme både för erforderliga byggnadsplatser och för en tilltagande handelsrörelse; anhållande motionären tillika, att som domkyrkan härigenom skulle förlora icke obetydligt af sina inkomster, hvarigenom dess redan förut bekymmersamma ekonomiska ställning måste blifva ännu mer försvårad, Rikets Ständer måtte, till betäckande af denna förlust och till nödig hjelp vid domkyrkans underhåll, bevilja densamma ett fortfarande årligt anslag af 1,500 R:dr R:mt Af de uti motionen åberopade handlingar har Utskottet inhemtat, bland annat, att Domkyrko-rådet i Calmar i Maj månad år 1855 hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit måtte till Rikets näst sammanträdande
Hon vände sig raskt till den galne, som ännu arbetade med kistlocket. – Hör du – sade hon till honom – du måste låta mig krypa i din säck. Hon var i samma stund framme vid den stora lädersäcken, som inrymde varor för ett helt salustånd och började rifva upp den. – Å kära, kom upp och hjälp mig! Hon behöfde ej bedja förgäfves. Då dalkarlen såg, att hon rörde vid hans påse, kom han genast upp ur grafven. – Rör du vid säcken, du – sade han hotande. Ingrid tänkte ej på att han talade med hård röst, hon räknade honom alltjämt som sin bäste vän. – Å kära, kära du – sade hon – hjälp mig, så att ej människorna komma och få se mig! Töm ur de här varorna någonstans och låt mig sätta mig i säcken och bär mig hem! Å gör det, gör det! Jag är från prästgården, och den ligger endast ett litet stycke härifrån. Du vet nog, hvar den ligger. Karlen stod och såg på henne med alldeles slö blick. Hon kunde ej veta, om han förstått ett ord af hvad hon sade. Hon upprepade det, men han gjorde ej min af att lyda henne. Hon började åter rifva upp saker ur säcken. Då stampade han i marken åt henne och ryckte till sig säcken. Gud, hur skulle Ingrid kunna få honom lydig? Bredvid henne på gräset lågo en fiol och en stråke. Hon tog upp dem, hon visste rakt ej hvarför. Hon hade väl varit så mycket med fiolspelare, att hon ej kunde tåla att se ett instrument ligga på marken. Så snart hon rörde vid fiolen, släppte han säcken och kom och ryckte fiolen från henne. Han tycktes bli alldeles galen öfver att hon rörde fiolen. Han såg stygg ut. Hvad i all världen skulle hon hitta på, så att hon kom bort, innan kyrkfolket hann ut ur kyrkan? Hon började lofva honom märkvärdiga ting, såsom man lofvar barn, då man vill ha dem snälla. – Jag skall säga till far, att han köper ett helt dussin liar af dig. Jag skall stänga in alla hundar, då du kommer till prästgården. Jag skall be mor, att hon ger dig ett godt mål mat. Det syntes intet tecken till, att han ville ge med sig. Hon kom att tänka på fiolen och sade i förtviflan.
Men i hwad annan belägenhet befinner sig icke en domare, som, bunden af definitioner öfwer tryckfrihcks-brott, hwilkaS ordalydelse owilkorligen bör följas, ffall tillämpa dessa definitioner pä skrifter, möjlige af flerfaldigt, tydningar, lämpade efter hwars och ens begrepp, som dem läsa. Efter den kännedom jag äger om Engelska tryckfriheten, tror jag, att desi helgd, Letz waraktighet och dess sans, förnemligast härleda sig derifrån, atr ingen enda skrifwen rad» ingen enda definition, bruder aklagaren, juryn, eller domaren. Der ger dem alla ett utrymme wid tillämpningen, wida förmånligare, än alla.konstladL stab - Den 26 Inni!- 82Z staganden, ochi synnerhet af högsta wigt, dä frä« ga är akt bevömma brollstigheten af detza sörkläd» da anfall mor andras lugn och personliga rykte, som aldrig kunna ätkommas af lagen, om de icke esler samwetet pröfwa? till deras syftning och anda, Men blott efter deras ordalydelse. Af allt hwad jag nu haft den äran att an» föra, tror jag, under betygande af min fullkomliga aktning för de ledamöters afsigter. hwilka deltagir i författande af den nuwarande Tryckfrihetslagen, art deruti upragna definitioner pä tryckfrihetens mistbruk aldrig fullkomligen skola smara mot deras ändamål; alt förändringar och förbättringar i det» ra afseende endast skola öka en redan munnen er» farenhet om Vesta definitioners owerksamhet; och att de således alltid lättare skola klandras än fullkomnas. Da Konungen sag, att systemet af Vesta desinitioner blef bibehållit, ägde Hans Maj:t icke öfrigt någor annat mål, än alt, med afseende pä dagblad och periodiska skrifter, af Riksens Ständer begära den rättigheten, alt kunna inställa dem, som behandlade ämnen madliga för allmän säkerhet, som uran skäl och bewis förnärmade personlig rätt, och som more af en fortfarande smädelig egenskap.
Anläggningen kommer att heta Göta Kanal och öppnas så snart som möjligt och finansieras av ett särskilt Aktiebolag. Genom detta vårt öppna brev och Privilegium Oktroj företaga och fullborda arbetet med slussar och vad därtill hörer utan att staten får någon direkt inkomst. Följande villkor och förmåner gäller. I Göta Kanalbolag har var och en, infödd som utlänning, rätt att köpa aktier á 100 riksdaler. Kanalens djup fastställs till 10 fot vid lägsta vattenhöjd. Slussarnas bredd till 24 fot, de tre närmast Östersjön skall vara bredare. Varje sluss skall vara minst 120 fot lång. Där kanalen sprängs genom berg skall slussen vara lika bred som kanalen. Där den är grävd ökas bredden till 48 fot i bottnen. Den jord som skall ersätta antingen kronans eller enskilds beräknas till 200 alnar, som är kanalanläggningens bredd. Vi överlåter denna jord till kanalbolaget med skattefrihet. Trollhätte kanalbolag har beviljats förmåner bestående av boställen och plats för byggnader och vattenverk. De skall lämna Göta kanalbolag mark till boställen för betjäningen vid kanalverket, hamnar och lastageplatser. För att kanalen skall kunna bestå i framtiden fordras att de sjöar som för vatten till kanalen håller en jämn och oförändrad höjd. Området nära kanalen får inte drabbas av översvämningar. Märken inhuggna i fasta berget, som visar var vatten nivån skall ligga och bräddavlopp skall anläggas där det behövs. Bolaget kommer att uppföra vindbryggor över kanalen på ställen där de behövs. Skulle Bolaget anse sig behöva ta ut bropengar vid någon av dessa, gör de ansökan hos Oss. Där lands-, häradsoch sockenvägar avskärs av kanalen skall Bolaget bygga bryggor. Om enskild får ägor på båda sidor av kanalen har han rätt begära brygga. Sådana anläggningar skall dock inte onödigtvis göras. De 200 alnars jordrymd omkring kanalen skall förses med stängsel, där angränsande jordägare har skyldighet att deltaga. Det bör anläggas med vall eller häck. Bolaget skall ha obehindrad rätt och frihet, att för kanalens behov, dess byggande och underhåll anlägga verkstäder för att göra gjutgods, verktyg, redskap och smiden. De får driva dessa verkstäder antingen för hand eller med ångmaskiner. De får utan hinder uppköpa och skaffa alla råämnen som behövs. De till kanalen gränsande ägor har rätt till fritt och obehindrat vattenavlopp.
Ridderskapet ocb Adeln, att, enär StatsUtskottets sistnämnde Memorial redan blifvit af Ridderskapet och Adeln den 27 sistlidne December bifallit, Utskottets ofvanberörde Utlåtande nu endast borde läggas till Handlingarne. Ut supra. S. D. Remitterades. Till Stat sUt skottet: Ett anförande af Herr von Heynne, i anledning af Friherre Anckarsvärds, Carl Hinric, den 9 dennes till StatsUtskottet remitterade Memorial, angående förminskning af. den indelta Armeen. Till Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottet: Ett Memorial utaf Herr af Stenhoff, Christian, angående hämmande af yppighet och öf. verflöd samt anskaffande af Guld och Silfvqr å Den 2/j Januarii. 261 Uniformer, jemte yttrande uti sistnämnde ämne af Friherre Björnstjerna, Magnus.
Man har väl deremot anfört, att åtskilliga pastorater, i Skåne t. ex., skola äga 4 fasta skolor, och att det der således skulle upptaga för mycken tid för kyrkoherden att besöka dem alla. Dervid får jag anmärka, att i allmänhet i Skåne, der folkmängden inom en inskränktare rymd är större, kan det visserligen bända att inom en krets kunna finnas 4 skolor, som af en och samma person kunna på en dag besökas, men derjemte, att det icke är i denna § bestämdt, att kyrkoherden skall infinna sig i skolorna, utan vederbör, presterskap. Der kyrkoherden sålunda är förhindrad att besöka dem alla, kan han derom anmoda sin comminister eller sin adjunct, då stadgandet i al la fall blef uppfyldt. Orsaken ytterligare, hvarföre jag önskar att detta företrädesvis må qvarstå, är, att jag anser detta vara ett bland de aldravigtigaste stadganden i denna förordning, just derföre att jag önskade att religionsundervis 20 11. 4° 314 Den 17 Fubruari f. in. ningen måtte så litet som möjligt öfverlemnas i händerna på skollärarne och deremot öfverflyttas på presterskapet. Den redaction, som Hr Ribbing föreslog, synes visserligen ungefärligen uppfylla allas önskningar och jag vill icke heller motsätta mig den; men jag anhåller likväl att få till besvarande upptaga några skäl, som emot den förut föreslagna blifvit anförda. Man har sagt, att undervisningen, på det sätt jag föreställt mig att religionsundervisningen rättast borde meddelas, skulle lika litet kunna uträtta som en utanläsning, emedan ett barn vid de åren icke förstår historien eller andra läroämnen. Det är visserligen sannt, att vid 7 års ålder kan ett barn icke resonera öfver historien, icke sluta sig lill framtida händelser af de omständigheter, som det sett hafva inträffat till följe af dylika förhållanden vid ett föregående tillfälle.
TARIFF till reparation af Städernes Salu-Accis-ersättning. Staden. Salu-Accis. Sta d e n. Salu-Accis. R:dr sk. ris! R:dr sk, r:si Stockholm 7500 Transport i 1,275 ___ _ Götheborg • k 800 —■ — Nora Philipstad » 45 25 Första Classen. Gelle . k • 110 - Skenninge 25 — Sundsvall . I 0 —- Andra Classen. Alingsås . Cimbritshamn • • k k • Tredje Classen. 20 Arboga . Carlshamn Christianstad 35 00 —- — Enkoping . Linköping Lund »»»».» Marstrand l 00 90 20 Kongsbacka Laholm Lidköping k k k • Ystad . 5o 20 35 Lindesberg Mariefred . Lorås . 15o 20 — Sigtuna ... Strengnäs . Hudiksvall 10 Ulricehamn • k * • » 15 Kongelf 4o — Amål . • k • a • 10 Köping . Memorial N.O Si, i N:o 52. Aiikom till Exp.-Utsk. d. 17 Nöy. 182g. Memorial, med Voterings-Proposition, angående Bevillning af Krono Lotsar. vw föredragning af Utskottets, under N‘d 46. i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 4[> om befrielse eller lindring i Bevlllningen för Kronolotsar eller Lotsdrängar, afgifna Memorial, har detsamma, af Högvördiga Preste-Ståndet och -Hedervärda Bonde-Ståndet, blifvit lagdt till handlingarna, hvilken åtgärd VällofL Borgare-Ståndet äfven vidtagit, med förklarande, att Ståndet ogillade den af Utskottet för yttrandet i detta Memorial antagna grund, att denna Bevillningsfråga borde anses afgjord genom 3:ne Riks-Ståiids, till Betänkandet J\’:o 41» le.mnade bifall; men Iiöglofl. Riddérskapet och Adeln har, Under den 26 sistl.
Denna stat slutar på ett belopp af 441,000 R:dr, som väl med 14,333 R;dr 16. sk. öfverstiger utrednings-afdelningens nu egande otill\ ' räckliga anslag 426,666 R:dr 32 sk., men, jemufördt med det verkliga behof vet under nu befintliga förhållanden, sådant detta behof upptages uti Krigskollegii afgifna förslag för berörde afdelning under åren 1848, 1849 och 1850, och hvilket (efter afräkning af det högre anslaget för Lifgardet till häst under år 1848, som i alla händelser kornrne att utgå) belöper till omkring 463,000 R:dr årligen, visar en förminskning i utgifterna af 22,000 R:dr årligen, härledande sig hufvudsakligen dels från upphörandet af beklädnadsunderhållet 12,600 R;dr vid Wermlands Fältjägare-regemente, hvilket regemente, enligt den nu föreslagna regleringen, skulle indragas, och dels från en förminskad underhållskostnad för bevärings-manskapets beklädnad. Äfveu om den till 19,500 R:dr beräknade underhållskostnaden för flottans beväringsmanskaps beklädnad tillägges ofvannämnde slutsumma 441,000 R:dr, blir kostnaden ändock mindre, än hvad närvarande förhållanden kräfva. Häraf syues, att likasom besparing, snarare än ökad utgift, medelst det nya förslaget framdeles beredes, i hvad sjelfva vapenöfningarna angår, så blir förhållandet lika fördelaktigt i afseende å beklädnadsunderhållet. Den egentligen ökade utgiften i och för den nya regleringen af bevärings-manskapets vapenöfningar är: anslaget för en gång till första uppsättningen af beklädnad och utredning, hvilket, enligt hvad här ofvan nämndt är, utgör: för arméens beväringsmanskap ..
Slementarläromerfen t rifet f>afma, få mtDt förut beftåenDe för* f)åUanDen Det fyittillö mebgtfmit, blifmit föränDraDe i öfmerenSftäm* melfe meD De af ^ongl. 5ftaj:t för 3iifetS feDnafl förfamlaDe ©tänDer i Detta affeenDe framlagDa bejlut. 'SHeD affeenDe å mtgten att inom fäDerneSlanDet föfa upprätt* fyålla ok miDare utbilDa teknologiens grunDmetenffaper, fpftf ok femi, f>ar Äongl. ^aj:t i nåDer förorDnat, att i jiället för fJBetem* äBi^anfl tia St.'@t. ?>rotoroD 1850 & 1851. 2 2lfb. 9 ©eminarifr för folfftole lärare. fflcmeutar taroroerfen. 30Betenftap$*