Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot ifrågavarande, af Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet godkända, förslag liar, inom de 2:ne öfrige Riks-Stånden, enligt Protocolls-Utdrag, som från Högloflige Ridderskapet och Adeln, dea 5 innevarande månad, samt från Välloflige Borgare-Ståndet, den 28 nästlidne Mars, till Utskottet ankommit, hufvudsakligen blifvit anmärkt: Uid Fjerde punkten, af åtskilige Ledamöter inom sistbemälde 2:ne Riks-Stånd, att, i enlighet med hvad de emot denna punkt af förslaget afgifna reservationer innehålla, något så beskaffadt förbud, som i senare mom. af densamma blifvit föieslaget, i afseende å utgifvandet från Banken af silfver-plantsar och utländske myntsorter, i stället för Svenskt myntadt silfver, icke borde stadias, utan deremot åt Banco-Sljuelsen öfverlemnas, att, då densamma, efter serskild pröfning för hvarje fall, funné sådant, med afseende å förekommande omständigheter, lämpligt och för Banken fördelaktigt, kunna låta, i stöllet för Svenskt silfvermynt, från Banken, i utvexling mot dess sedlar, utgifva silfvei-plantsar eller någon i densammas förråd befintlig utländsk myntsort, under iakttagande likväl, att ett belopp, motsvarande den för Svenska myntet fastställde slagskatt afdrag* s och för Bankens räkning innehålles. Härförutan har, rörande ifrågavarande ämne, blifvit yrkadt, af någre Ledamöter inom Välloflige Borgare-Ståndet, att, vid utlemnande från jBinken af plantsar och utländske silfvermynt-sorter, ej blott den så kallade slagskatten, utan ett hela den med myntningen förenade kostnad motsvarande belopp måtte innehållas; äfvensom utaf en Ledamot af Höglofli, ga Ridd erskapet och Adeln, alt då, vid bokföringen i Bankens räkenskaper .al Utländska mynt och plantsar, slagskatten alltid vore afdragen å deras .deruti upptagna värden, Banken måtte lör plantsar, som från densamma . BUtang tili R.
Bewäringsanflagets knapphet har dock wällat, att denna anstalt icke kunnat widtagas utan genom inskränkning uti sjelfwa exercice-liden. I öfverensstämmelse med Indelta Armeens nya lönreglering Meningshafwa nya aflönings-indelningswerk för de flesta Negementer blifwit i werk ser JnRäder fastställda; och kommer sädant jemwäl successivt att ste för de m^c»/ öfrige Regementerne, i den man fullständiga förslag i detta afseende hinna utarbetas. Armeens accordsregleringsoch amorterings-wäfende har haft Armens all möjlig framgång. Det är för Kongl. Maj.t en sann tillfreds" "ende. ställelse, att härigenom se Armeen efter hand befriad frän en tung och oangenäm börda pä samma gäng som detz tjenstbarhet derigenom otwif - 56 welaktigt blifwit befordrad. För det understöd Staten i detta afseende tillhandahålla, stördar den uri denna omständighet sin egen wedergällning. Noterings Den af de bägge Statsmakterne beflmade jemkning af extra åtgärder. och indelning till ständigt knecktehall af hittills oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, har fortgått, men i flera Län likwäl ännu icke hunnit till den fullbordan, att roteringswerken kunnat af Kongl. Maj:t siuteligen pröfwas. Dock har, sa wäl för de Skånsta som för wista andra Län, extra roteringswerken blifwit siuteligen reglerade och fastställda. Längderne a den nya ordinarie roteringen komma att till Rikets Ständer öfwerlemnas, i den man de hinna fullständigt afsiutas. Jemkning af ständiga knektehallet i Skane har, enligt Rikets Ständers wid sista Riksdag fattade beslut, blifwit i werket ställd, och kommer det härtill uprättade, nu under wederbörande Embetswerks handläggande warande, förflag att Rikets Ständer meddelas.
Lagen för Rikets Ständers Bank och Bankoreglementet göra sjelfva en sådan åtskilnad, dä den förra talar om förpligtelsen för banken att, mot ett visst belopp af sedlar utgifva ett visst belopp af myntadt silfver (myntvärdets uppehållande) och Bankoreglementet, som uti dess 108 § ålägger Fullmägtige, att vaka deröfver att sedlarnc bibehållas vid deras rätta värde (sedelvärdcts uppehållande) samt derför anvisar åtskilliga medel, bland andra just det, att efter fastställd grund inlösa sedlarna äfven med omyntadt silfver. Om nu grunden för inlösandet af sedlarne med omyntadt silfver är uppgjord icke med beräkning af den verkliga qvantitet finsilfver, som sedlarne representera, eller bestämmelsen är så sväfvande, att Fullmägtige hafva rättighet att, än med en mindre, än med en större qvantitet omyntadt silfver sedlarne inlösa (och denna rättighet hafva de verkligen enligt § 101 af Bankoreglemente!), sä är det ju alldeles gifvet, att, när sådan inlösen sker efter det högre priset å plantssilfver, en nedsättning i sedelns värde egt rum. Det må 1111 emellertid med denna begreppsbestämning vara hurusomhelst, — här är ej fråga om hvilken bankens skyldighet är utan hvilken den bör vara. Och att hvarje bank, som har till åliggande att med silfver eller guld inlösa sina sedlar, bör verkställa denna inlösning likaväl med omyntad som myntad metall, allt efter allmänhetens beqvämlighet, torde få anses lika billigt och i bankernas eget rätt förstådda intresse, som rict torde vara ostridigt att öfverallt annorstädes, der väl ordnade banker gifvas, sådant äfven sker. Bih, till It. St.
En dylik anstalt bör, efter mitt förmenande, vara så ordnad, att vid densamma kan åstadkommas experimenter, så vidt möjligt är, i alla delar af vårt Landtbruks mångfaldiga behof och dymedelst, på samma gång, som den tillåter det praktiska verkställandet af en nitisk LandtbruksAkademies theoretiskt framställda åsigter, vara en central-anstalt för Rikets Landtbruksskola-, lemnande åt dessa ständiga väckelser till ett rastlöst framåtskridande. För att åstadkomma detta, fordras en total reorganisation af det nuvar:de s. k. experimentalfältet, icke blott en tillfällig uphjelpning af hvad som redan finnes. Lokalen bör utvidgas genom nya egors tillköp; ladugårdar och andfa ekonomiska byggnader böra ordnas efter nutidens fordringar; större modellsalar åstadkommas m. m. af hvad som behöfves för att gifva denna inrättning en mera omfattande verksamhet. Så väl genom modeller, som jordbruk, borde derstädes en historik framställas öfver Svenska Landtbrukets och dess binäringars fortgång, på samma gång som tillfälle gafs till försök af alla slag, lämpade efter vårt klimat och våra tillgångar. Hvad våra särskilda Landtbruks-undervisningsverk lokalt erbjuda för hvarje län, borde experimentalfältet, denna central-anstalt för dem alla, så vidt klimatet det tillåter, i ett helt sammanfatta. Med ett ord, experimentalfältet borde, ifrån att blott vara ett experimentalfält i smått, blifva ett verkligt sådant i stort; och som alla medel dertill vore på ett ställe samlade, vore ej ur vägen, att tillfälle till undervisning i den högre Agronomien för ett mindre antal betalande elever derstädes bereddes. Som experimentalfältet nu är, gör det landet föga eller intet gagn, och dess bibehållande på samma ståndpunkt vore, efter min tanka, ingenting ' önskligt. Genom bifallandet af denna Hr Åkermans motion, skulle således, efter mitt sätt att se saken, intet mycket vara att vinna. Detta förslag är dessutom af den beskaffenhet, att jag ej kan undgå att äfven något vidröra dess detaljer. Hr Akerman har begärt 4500 R:dr Rmt till lön för Inspektor och chemiskt-agronomiska försök.
(Stats-Xltsk, N:o 4*40 S. A. K. E. K. M. har, genom Nådig Remiss af den 24 nastlidné Januarii, behagat till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna en af Riksdagsfullmägtigen från Vesternorrlands Län Nils Strindlund gjord underdånig ansökning, att egarne till de ofvanför® den så kallad® Sollefteå forss i Sollefteå Socken af nämnde Län belägne Sågqvarnar måtte befrias från vidare erläggande af den, enligt Jordebok, med 3| Lispund salt Lax årligen utgående räntan för ett långt före detta ödelagdt kronofiske i Ångerman-elfveD, kalladt Sollefteå Kronofors; och har Rikets Ständers Expeditions-UtskoUets Förslag till und. Skrifvelse IV.-o 3o6. *9 Stats-Utskott, efter handlingarnes granskning, upplyst: att ifrågavarande fiskelägenhet, såsom menlig för brädfiottningen i elfven, från och med år 1773, enligt åberopad Resolution, varit ödeleranad; men att den derå satte Jordeboksränta af 3f Lispund Lax dock fortfarande utgått och blifvit erlagd af egarne till de ofvanföre forssen belägne skattlagde Sågqvarnar, hvilka, i och för utflottningen af hräderne, haft nödigt att begagna forssen. Rikets Ständer hafva tagit delta ärende i öfvervägande; och då äw> nu outredt är, huruvida ifrågavarande fiskelägenhet blifvit utdömd eller utelemnad med det vilkor, att den derå bestämde ränta borde, det oaktadt, till E. K. M. och Kronan utgöras, hafva Rikets Ständer funnit denna fråga vara af sådan beskaffenhet, att densamma bör i rättsväg behandlas, hvadan Rikets Ständer ansett sig icke kunna med detta mål någon befattning taga; hvilket Rikets Ständer skolat, till svar å E. K. M:s högslberörde Nådiga Remiss, härmed i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 12 Mars i835.
Svar torde godhetsfullt inlemnas till » H. L », Iduns byrå, Stockholm. [455] F i a t s som sällskap och biträde i hushållet sökes af en ung flicka med god uppfostran, musikalisk samt kunnig i finare handarb. o. klädsömnad. Svar till » Gladlynt », Iduns byrå. [461] F i a t s s o m b i t r ä d e i en aktad familj önskas af en duglig flicka med 11 års vana att konditionera. Den sökande är kunnig i finare bakning, enklare matlagning, servering. Kan dessutom på egen hand tillskära och sy barnkläder o. enklare klädningar. Van vid flere slags finare handarbeten. Kan om så önskas undervisa i musik. Att blifva ansedd som medlem af familjen önskas. Svar till » Viktoria », Bollnäs, pöste restante. [452] 28, B&gt;egeringsgatan STOCKHOLM, är försedd med ett välsorteradt lager af alla slags tricotvaror till lägsta priser. För Herrar: [465] F i a t s ö n s k a s för en föräldralös flicka af tjenstemannafamilj som sällskap åt ett äldre fruntimmer att spela piano, läsa högt, deltaga i det husliga. Små lönepret. A f framstående familjer fås vidare rekommendationer. Svar märkt » G. », Arboga, p. r. [437] H T J L T E N B E R G S 28 E n u n g flicka önskar plats i ett trefligt hem för att vara frun behjelplig med alla inom ett hus förekommande göromål. Vid lön fästes intet afseende. Svar till » B. », Upsala, p. r. Svaren afhemtas till den 1 okt. Emot fritt vivre! Uti en bildad familj i stad eller vid bruk i de nordl. ländsk, önskar en flicka af god familj plats för att vara frun till sällskap o. hjelp i husl. bestyr el. delt. i skrifn. Svar innan 15 okt. till » A. Y. », Mariestad, p. r.
Den kostnad hemmansägare få vidkännas i och för skjulsnings-åliggandet, är svår att beräkna, och beror på så många särskildta och föränderliga omständigheter, att det som för en del är kännbart onus, blir för andra en obetydlighet, och någre göra sig deraf en källa för inkomst. Uti härader, der resandes antal är ringa, der hållskjutsen ej finnes eller ej behöfver utgöras mera än ett par gånger på året, eller der man lyckats att för en billig entreprenad-summa borttinga hållskjutsen, der är detta onus ansett att ej kunna beräknas högre än till 2 å 3 R:dr Banko per hemman. På andra orter, der hålldagarne uppgå till 10 på året och afståndet från gästgifvaregården är stort, der kan kostnaden uppgå till 12 B:dr Banko och derutöfver för hållskjutsskyldige hemmanet. Reservskjutsen är i sig sjelft en mera kännbar tunga, helst den ej på förhand kan till tiden beräknas, och det understundom på största landsvägen händer, att under svåraste årstiden uppbudningen af hästar hinner kring reservlaget på halftannat till två dygn. Många reservskjulsskyldige söka undvika olägenheterna derigenom, alt de göra skjutsningen till ett slags näringsgren, underhålla flere hästar än som annars nödigt vore, och åtaga sig hållskjuts för mera aflägse boende. Härigenom minskas reservskjutsens tunga och upptages ej till betydligt högre belopp än hållskjutsningen. En del hemmans-ägare äro ålagde ständig kronoskjutsning och andre kronobrefbäring i stället för skjutsning, hvilket anses motsvara förenämnde åligganden. För städerne faller sig skjutsningsåliggandet ännu mera ojemnt, i det att den ena staden har att bestrida detsamma allena, och den andra har biträde dertill af kringliggande landsbygd. Derigenom kostar skjutsningen uti Norrköping vid pass 12 sk. för hvarje person som i staden bor, då den uti Linköping kostar 1 sk. 1 r:st. för hvarje. Saramanräknadt kan skjutsningsbesväret anses kosta Länet vid pass 45,000 R:dr utöfver hvad de af resande erläggande skjutspenningar uppgå till.
Emot det af Herr Hjerta uppgifna behofvet af flere Professioner i vissa vettenskaper, har den ädle Friherren anfort, att ehuru blott en Juris Professor finnes i Lund, så skola likväl de Juris Studiosi, som nu derifrån utgå, merendels äga företräde framför dem, som daV.as i Upsala: det må va ra: orsaken måtte ligga uti den nuvarande Juris Professurens i Lund ovanliga skicklighet, men han är en dödlig , och det af Friherre Adlerbeth uppgifna förhållande torde efter hans bortgång icke mer äga rum. Den 20 November f m - 363 Orsaken till det äf Herr Hjerta omförmälte förhållande, att Herrar Academicj i Sverige så litet låta höra af sig i den lärda verlden, anser Herr Friherre Adlerbeth vara den, att Staten icke påkostat tryckningen af deras arbeten uti ett land» der försäljningen icke ersätter förlaget* Med all den aktning , jag är skyldig Herr Friherre Adlerbeth , och med allt det förtroende jag så gerna hyser fö,” hans uppgifter, så vågar jag dock betvifla, att liknöjdheten för literära arbeten inom vårt Fädernesland är så stor, som Herr Friherren förutsätter: jag har aldrig hört, att en Benjamin Höjers arbeten saknat afsättning, flere andre ännu lefvandes att förtiga. Jag skulle tro, att det icke finnes någon famille inom Sveriges bildade kretsar, som icke delar Herr Hjertås öfvertygelse om behofvet af en Revision öfver de högre Läro-Verken; och jag grundar denna tro på minnet af den tid jag sjelf tillbragt vid Universitetet. Man tage sig icke häraf anledning till den förmodan, som skulle jag vilja klandra Universiteterna lill deras grundidee, eller som skulle jag vill ja beskylla någon eller några af Academiens Lärare för försummelser i utöfningen af deras pligter. Sådan är ingalunda min afsigt. Grunden till det onda ligger i det misstag, som man begick för circa 80 år sedan, att anbefalla Academierne verkställandet af Embets-examina I samina
— Törs jag fråga, hvart kunglig sektern styr kosan. » » Jag skall ut till Lindnäs o c h hälsa på min fästmö. — Jag tänker öfverraska henne. » Han smålog vid tanken på, huru glad hon skulle blifva. » Jaså, hon vet inte o m, att ni k o m m e r Ja-a, det blir n o g angenämt, fastän jag för min enskilda del hyser en viss respekt för alla öfverraskningai; de kunna så lätt sluta som en missräkning. » » Huru så? » Kunglig sekterns röst lät helt förvånad, o c h han trefvade i sin rockficka efter ett litet etui, s o m låg där o c h var ämnadt att höja öfverraskningens glädje. » Ja, ser ni, jag har själf en gång ställt till en sådan där liten surprise, o c h jag misslyckades då totalt. » — Fru Grön smålog ironiskt. » Det får ni lof att berätta o m, fru Grön, så att jag, o m jag nu delar ert öde, åtminstone är en liten smula förberedd. » BILLIGA 4 V " 9 V Slöjdgatan 7, Stnlm, 1 Säö, ARBETSLÖNER: MTR KR. BR., PR KOSTYMo. KAPPTYG 1,75, FILTAR 3 Å 5 K R. U YLLE AF HÄMTAS! K E M. I DU N » Nåja, o m det kan lända er till någon nytta, så skall jag gärna tala o m det. Det är nu redan nio, nej, vänta, låt mig se, det blir tio år i höst. G u d vet, hvart tiden tar vägen. V i voro nygifta, o c h jag hade under sommaren besökt mina föräldrar nere i Blekingstrakten. Min hemresa var bestämd till den första september, m e n livar jag nu fick den idén ifrån: det föll mig på en gång in, att jag skulle resa dagen förut o c h öfverraska min man. Mina föräldrar funno det visserligen en smula barnsligt o c h smålogo vid afskedet åt min ifver, att jag inte kunde vänta en dag till.
Ut det. d. 13 Junii 1818.’ Höclofl Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit gjorde vid Utskottens Betänkande i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om inrättande af Allmänna Correctionshus på Borgholms Slott och i Vadstena $ flann Hedervärda Bonde-Ståndet skalligt* att utan' afseende på berdrde Utlåtande, förblifva vid sitt den 21 sistlidoe April till Utskottens förra Betänkande i frågan, lem nafle bifall. S, D. Föredrogs åter Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 10 och 11 dennes på bordet lagda Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens aflemnade Betänkande, angående vackt motion om upphäfvande af förbudet mot Landsköp; och som det efter närvarande sfadganden ej är någon annan än Köpmän från Staden tillåtit att på Landet uppköpa och till salu aflåta derstädes tillverkade Producter utom Spannemål, Skogseffecter och Victualievaror, och Bonde-Ståndet ansåg] nämnde hinder emot den allmänna Industrien, vara icke allenast stridande mot alla rättsgrunder, utan äfven af skadligt inflytande på den allmänna välmågan, alltså fann Bonde-Ståndet för godt besluta att , med ogillande af Utskottens yttrande i detta ämne, i så måtto bifalla den “väckta motionen, att de Allmänna Lagen* stadganden i 6 Gap. Handels Balken upphäfvas, som i någon rnåfc hindra och förbjuda fritt uppköp och fri handel på landet med alla de varor och Producter, af hvad namn och beskaffenhet sorn helst, hvilka å landet blifvit tillverkade. S. D. Då riu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärs och Eknnomi-Utskottens
R:dr 24 sk. för år 1834, äfvensom Kronofogden i Westra Härads Fögderi Haegg och Häradsskrifvaren A. M. Fagerberg med 210 R:dr 16 sk. för åren 1832 och 1833; uppgående alltså sammanräknade beloppet af dessa ersättningssummor till 1,207 R:dr 4 sk. allt Banco. Uti det sedermera af Kongl. Kammar-Rätten afgifna underdåniga utlåtande öfver nu ifrågavarande hos Kongl. Maj:t serskilt gjorda och till Rikets Ständers pröfning hänskjulna ansökning, har Kongl. Kammar-Rätten anfört, att, på sätt uti anmärkningarne vore medgifvet, Beredningsoch TaxeringsGomite'erne beslutat den eftergift af bevillning enligt 2 Art., som föranledt anmärkningarne och från hvilken den sökanderne ålagda betalnings-ansvarighet sig härledde; alt sökanderne således icke, genom förbisedd eller underlåten debitering, ådragit sig detta ansvar, utan grundade sig detsamma derpå, att de låtit Comiteernes beslut, utan reservation eller anmärkning, gå i verkställighet; att redan i denna företeelse låge en för Redogörarne mildrande omständighet, enär de följagtligen haft lagliga auctoriteters beslut för sig; att, vid utkräfvandet af ett för tjenstefel af sådan beskaffenhet ådömdt ansvar, det syntes vara ett oeftergifligt vilkor, att ansvaret bestämdes efter den, genom felets begående, åstadkomna förlust; att, i öfverensstämmelse härmed, de i detta mål meddelade beslut också innehöllo, ej allenast, att. efter det afgifterne blifvit debiterade, fråga om afkortning i laga ordning kunde uppstå, Stats-Utskotlcts Utlåtande N;0 3iS. utan ock att afdrag från hvad fastställdt blifvit linge i vissa uppgifna fall ega rum; att fördenskull otvifvelagtigt vore, det den i Kongl.
Rådgifvandes andel uti snart sagt alla misslyckade, eller illa beräknade, organisationer, antingen genom felaktige åtgärders tillstyrkande, eller, genom förtigande af de skäl, som bort anföras emot åtgärder, hvilka i resultaten visat sig understundom sä illa uttänkte, att godtgörandet altid varit förknippadt med ökade kostnader för Statsverket, Det hade tillhört ConstitutionsUtskottet att utförligt bedöma rådslagen vid tillfällen af något för samhället påkommande oberäknadt behof, och att ådagalägga, om altför synbara tecken till bristande nit skicklighet och drift, eller till uraktlåten vård om Rikets sannskyldiga nytta, ögonskenligen varit för handen; och det hade ålegat ConstitutionsUtskottet att i följd deraf ådagalägga Styrelsens mera eller mindre brist å verkligt Statsekonomiska åsigter, då sådane mera än vanligt varit påkallade. ConstitutionsUtskottet är ensamt satt i tillfälle, att undersöka den Rådgifvande per - Den 18 Julii e, m. sonalens meningar, råd och yttranden, i anseende till en, sedan vårt nya Statsskick, såsom Styrelsegrundsats så ögonskenligt införd böjelse för rangsjuka och flärd, hvars menliga inverkan å en sann, och verkelig, allmän samhällsanda, är altför ögonskenlig, för att kunna nekas. Det är ConstitutionsUtskottet ensamt förbehållit, att uti StatsRådsProtocollet inhämta, hvad sorn blifvit tillstyrkt, eller ifrågasatt, såsom utväg att tillvägabringa någon lindring uti Folkets skattebördor; eller huruvida omtanka i sådant afseende aldrig utgjort något de Rådgifvandes bekymmer, eller någon deras omsorg; och jag hemställer till en hvar, hvilket förtroende man kan hysa till ConstitutionsUtskottets fördomsfria omdöme öfver dessa vigtiga och särdeles magtpåliggande förhållanden, sedan man erfarit Utskottets förbiseende af Grundlagens klara stadgande i anseende till ConstitutionsUtskottets pligt, att tillämpa RegeringsFormens 106 §. vid sådana tillfällen, då omisskänneliga anledningar dertill förekomma.
Anslaget för sänkning af Sannaoch Kruthusbackarne å landsvägen mellan Jönköping och Räbj gästgifvaregård i Vista Härad af samma Län (dito) 1,390: Utaf anslaget för omläggningen af vägen mellan staden kVexiö och Åreda gästgifvaregård, för undvikande af Toftabackarne i Gårdsby socken af Norrvidinge Härad och Kronobergs Utaf anslaget för omläggning af vägen mellan Vrå gästgifvaregård i Sunnerbo Härad af samma Län och Breareds gästgifvaregård uti Tönnersjö Härad i Halland, 15,711 R:dr 30 sk. 6 rst., (dito) 7,856: Utaf anslaget för anläggning af en chaussé mellan staden Lund och elen s. k. Stockholmsgrinden på landsvägen mellan nämnde stad och Hurfva gästgifvaregård i Torna Härad af Malmöhus Hälften af anslaget för omläggning af allmänna landsvägen förbi backarne Grytingen och Klenäsbräckan i Lahne Härad af Götheborgsoch Bohus Län, 1,480 R:dr, (dito) 740: Hälften af anslaget för omläggning af allmäna lands T ransport:1,741,911: 16. 59 Transport: 1,741,911: 16. vägen mellan Qvistrums och Herrestads gästgifvar egärdar, till undvikande af Mjöfveredsbacken i samma Härad och Län, 500 R:dr,(67§) 250: — Hälften af anslaget för omläggning af allmänna landsvägen norr om gästgifvaregården Qvistrum i Tunge Härad af samma Län, till undvikande af Qvistrums och Jonsliögs-backarne, 680 R:dr, (dito) 340: — Anslaget lör omläggning af landsvägen förbi Klefvalid nära Alingsås i Bölinge socken af Kullings Härad och E/f sborgs Län (dito) 886: 32. Utaf anslaget för förbättrande af allmänna landsvägen mellan staden