Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H. St:r föreslå, det en praescriplionstid af ett år jemväl måtte bestämmas, inom hvilken, berörde Invisningar böra , vid förlust af all rätt till betalning, uti RiksgäldsContoret företes, (p. i3. Rev. B.) Som 1111 mera en tid af 18 år förflutit sedan ifrågavarande Invisningar utgåfvos och accepterades, samt desamma redan för 16 år tillbaka voro till slutlig inlösen förfallne, så har Utskottet trott sig böra bifall å Hrr Revisorernes hemställan tillstyrka, och att, i afseende på kungörandet, iaktlages hvad i näst ofvanstående punkt är föreslaget. §. 6. Angående uti Räkenskaper ne balancerade förskott till inlösen af förkomne, skadade och förfalskade CreditSedlar. Vidare förmäla Hrr Revisorerne, hurusom, tili RiksgählsContorets Räkenskaper balanccras ibland Till - Betänka n den. 35g gångarne en summa af 681 R:dr 4 sk. RiksgäldsSedlar, svarande emot 454 R:dr 2 sk. Ö r:st. B:co underrubrik: Förskottsvis utbetalda medel lill inlösen af förkomne j skadade och förfalskade C redi t Sedlar; uti hvilken summa linnas inbegripne 5o R:dr GreditSedlar, hvarmed förhållandet är följande: Är 1804 beviljades Vaktmästaren E. Malmberg förnyelse af ett, under den i3 Oct. t8o3, af RiksgäldsGontorets DepositionsContor å derstädes till realisation insatte 5a R:dr i CreditSedlar, utfärdadt Bevis, hvilket skall hafva blifvit bemälde Malmberg frånstulet; och, till säkerhet för hvilken sålunda beviljade förnyelse, Malmberg aflemnat D. G. Hildebrands uthändigade och uti dennes ägande Rå- och RörshemmanBygd \ mantal intecknade Förbindelse, att förden ifrågavarande summan af 5o R:dr CreditSedlar hålla RiksgäldsContoret skadeslöst, i händelse det förlorade RealisationsBeviset skulle till rätta komma.
PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. £ cL 05 crq CO w re CO Ridd. o. Adelu. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o Sid. Ing enid rtruppen, angående anslag till ett tredje kompani vid 1 4 i 51 15 1 » angående anslag till kasernSe Fjerde HufvudTiteln. byggnad för 1 4 i 51 61 ) Iverus, J. D. Kronofogde, om pension åt 1 4 i 74 22 Se Nionde HufvudTiteln. J. Jakobsson, Anton Fredrik, förste Bataljons-läkare, om pension åt 9 4 i 74 12 Se Nionde HufvudTiteln. Jagtstadgan, om ändring i — 8 — 82 — b. 2 Maj b. 1 Maj b. 2 Maj b. 2 Maj i Jemtlands län, angående anvi) sande af medel till ett vägarbete för beredande af arbetsförtjenst åt den i följd 1 | af missväxt nödlidande befolkningen inom 4 i 55 — b. 26 Mars b. 26 Mars b. 26 Mars b. 26 Mars 41 12 Jernkontoret, angående bibehållande af dess kreditivrätt i Riksbanken — 6 i 10 4 Se Ban kens låneoch kredi tivrörelse. Jernväg mellan Arboga och Kö- r 7 ping, om anläggning af — 4 i 80 30 17 Maj » mellan Filipstad och nordvestra stambanan, om understöd för anläggning af . — 4 i 121 — b. 31 Maj b. 31 Maj g. 2 Juni b. 31 Maj » mellan Frövi och Falun,om • anläggning af — 4 i 80 46 17 Maj 17 Maj 17 o. 18 Maj 16o. 17 J. re "C s c qq qq p" PresteBorgareBondeNio' Nio siii. Adeln. Slåadet. Slåndet. Ständet.
Rikets Ständer hafva, efter pröfning af detta ärende, väl funnit att, för befrämjande af ett äfven från det allmännas synpunkt så vigtigt ändamål, som det ifrågavarande, Staten icke bör undandraga sig att i någon mån göra uppoffring till fördel för nämnda samhälle; men då lägenheterna, i den mån nuvarande arrende upphör, inom en icke aflägsen framtid sannolikt erhålla ett vida högre värde, än som motsvarar den inkomst, hvilken på sednare tiden deraf erhållits, samt uppoffringen följaktligen skulle blifva allt för betydlig genom ett obetingadt bifallande af Eders Kongl. Majits nådiga framställning, hafva Rikets Ständer ansett, att Statens rätt till erhållande af skatteköpeskillingarne för de ännu icke skattelösta lägenheterna, hvilka, jemlikt Kongl. Brefvet den 14 November 1854, få af vederbörande innehafvare skatteköpas, bör bibehållas; samt att det af Eders Kongl. Majit till 12,000 Ridr föreslagna årliga afgiftsbeloppet för lägenheternas upplåtande skäligen kan bestämmas till 16,000 Ridr. På grund häraf och med hänsigt till hvad anfördt blifvit angående åtskillige tomtinnehafvares i Majorna rätt till skattelösen, hafva Rikets Ständer alltså, för sin del, medgifvit, att till Göteborgs stad för ofvanberörda ändamål må upplåtas gamla Elfsborgs Kungsladugård, jemte dertill hörande, icke skatteförsålda lägenheter, med undantag af den mark, tillsammans utgörande 88 tunnland 14] kappland, som Kronan för eget behof sig förbehållit, samt staden berättigas att uppbära och disponera de grundlegor, arrenden och andra afgifter, hvilka af såväl de skatteförsålda som öfriga lägenheterna erläggas, dock utan inskränkning i den rätt, som, på grund af Kongl. Brefvet den 14 November 1854, tillkommer innehafvare af ännu icke skatteförsålda lägenheter i Carl Johans församling att desamma till skatte Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Ehuru jag lika med Iir v. Koch erkänner förtjensten hos Utsk. att hafva så grundligt utredt frågan och framställt en historik öfver skjutsväsendet i vårt land, att man derpå kan grunda förslag till frågans lösning, kan jag likväl icke instämma med honom i den slutsats, hvartill han kommit. Utsk:s största förtjenst synes mig ligga deruti, att det erkänt, att dess förslag icke bör betraktas annorlunda än som interimsreglering. Orsaken, hvarföre jag icke kan bifalla Utsk:s förslag, är, att detsamma är för mycket inveckladt för att kunna tillämpas. Det är svårt för den, som är inne i frågan, att känna alla dess detaljer och ännu mera svårt måste det vara för allmänheten, att begripa att den göres rättvisa genom Utslcs förslag. Om t. ex. vid 2:ne gästgifvaregårdar, som ligga bredvid hvarandra, skjutslegan till följd af serskilda omständigheter vid en entreprenadauktion bestämmes olika, så att vid den ena legan blir flere proc. högre än vid den andra, kan allmogen icke inse billigheten deraf. De föreslagne åtgärderne, hvilka skola af K. Bfhde vidtagas, äro fotade på allt för osäker grund. Mom. C. lyder sålunda: »det antal mil efter en bäst, till hvilket en från gästgifveriet utgjord skjuts under ett års tid belöper, hvaraf beräknas den tillökning i årlig inkomst, som för en entreprenör upkommer genom en förhöjning i skjutslegan af ett eller flere öre pr mil för en bäst.» Tillämpningen af denne punkt beror ju helt och hållet på dagböckernes tillförlitlighet, men enhvar, som något rest inom vårt land och har till åliggande att granska dessa dagböcker, kan icke vara okunnig om, att de icke äro så tillförlitlige, att man med ledning af dem kan bestämma det verkliga antal hästar, som från hvarje gästgifveri utgått. Huru många gånger händer det icke, att man vid afresan under nätter från ett gästgifveri icke inskrifver sitt namn i dagboken? Huru ofta inträffar det icke, att hållkarlar uti dagböckerne förändra ettor till fyror för att dymedelst gynna någon skjutsande? Flere anmärkn:r mot tillförlitligheten af dessa dagböcker skulle jag kunna framställa, men jag vill dermed icke upptaga tiden.
Förenta staterna utställde spridda prof IJ&amp; ratt vackra knypplingar och point-lace, och Spanien exponerade naturligtris en iiiassa svarta mantillor ocli fina nationalspetsar, allt utsökt vackert. Sverige mötte på taflingsplatsen med sina radsteriaspetsar, soni på grund af siu egendomlighet väckte ganska iiiyclieii l~eiiiid~an. Hvad broderierna angick, så öfrertraEade Frankrike p i detta område alla andra nationer genom den utsökta fina smak, som beharskade alla dess arbeten. J a, inan rent af lilpnade, d i mmi liar siig hvad nklen, konstnärligt behandlad, kunnat istadkoiiiiila. Särskildt vill jag namna ett silkesbroderi, föreställande en Kristusbild, kopia efter en gammal mästare. Det a r madame Lerouudier soiu har, med specialistens exakta kunskap ocli med stor originell nppfattiiing, &amp; stadkommit ett verkligt konstverk. Som bekant liar madame Lemindier i Frankrike lyckats vllcka till lif sextonl~andratal&amp;s broderikmst. Det utmärkande för de franska arbetena i allmiinhet r a r: fin kansel för färgers och liniers harmoni. Det amerikanska broderiet upptog en mycken stor plats i kvinnobyggriadcn. Med husfliten är det som bekant ganska klent bestalldt i Amerika, men sedan sömnad blifrit en industri och en konst har densamma, tack vare amerikanarnes kiinda energi, iiatt en högst respektabel utveckling. Sålunda funnos t. ex. utsökt vackra guldbroderier på hvit botten och artistiskt utförd scliattersöu y&amp; liritt linne och ylle. Amerikanarne hafva siikerligen p i detta, som p3 s % många andra omraden, en vacker framtid för sig. 33 P å den ryska - afdelningen vor0 såväl broderier soni vafnader af niycket stort intresse. Intet var här lånadt, intet påminde om något annat lands; allt var akta ryskt, och stor omväxling rådde. Har hade man de starka motsatserna, det Iialfbarbariska bredvid det mest konstn.ärliga.
Vidare kan ock den möjlighet ined skäl framställas, att just i sådane periodiska kungnranden, öppnas ett nytt tillfälle till hvarjehanda för det allmänna menliga försök, grundade på beräkningen att af de omväxlande resultaten draga fördel ; men i synnerhet skulle vid fråga om en generel reglering till penninge - väsendets stadga, medelst vexel-fnnctionens återtagande, denna slags publicitet kunna gifva utlänningen ett vidt fält för sine spekulationer, att på mynt-regleringen göra vinster, som ofelbart i samma mun skulle försvaga de medel, som för ändamålet kunnat beredas, elier dem tillintetgöra. Vore Banken i den mindre goda författning, att målet för dess återtagande verksamhet som Vexel-Bank mäste betragtas alltför aflägset, skulle Banko-Utskottet tilläfventyrs mindre tveka, i allo tillstyrka förslaget, för att dymedelst söka tillvägabringa en ytterligare säkerhet och tillit, genom den Opinions-kontroi! hvartill ett sådant periodiskt kungörande må gifva anledningj men just af det skäl, att Riksens Höglöll. Ständer reclan vid denne Riksdag synas kunna lägga grund för en finance-reglering, som, derest Jen får •verka i gemensamhet med Jordbruks och Näringars förkofran, samt allmän och enskild hushållning, äfven någorlunda bestämmer medlen och tidepunkten då detta ändamål vinnas kan ; synes den tillfredsställelse, sorn för tillfallet vore ått hämta af bevisningen om Bankens verkliga styrka, icke uppväga de hinder, sorn en vidtagande ny ordning medelst ett periodiskt kungörande deraf, tilläfventyrs skulle lagga för sjelva saken. Banko-Utskottets Betänkandet 175
det fins något juste hos den mannen. JEANNE. Men Maurice bryr sig aldrig om damerna; nej, qvinna i vägen, så blir ju en man galen. EMILE ler. Det menar jag också, men när det kommer en pengar? Hvad Du säger! Men hör på; behöfver Du JEANNE. Nej, inte det. EMILE. i allén! nu kommer han. Och då går jag! Farväl barn! Då går det ännu an. Se der! Se der! nere JEANNE. Han kommer? Ja det är han! EMILE. sjuka, Jeanne! Gör honom icke galen nu med Din svartGår. JEANNE. Visst inte! BROTT OCH BROTT MAURICE in. MARION springer emot honom och upptages i hans famn. Pappa! Pappa! MAURICE. God dag, god dag, mitt älskade barn! Helsar Jeanne. vänta så, kan Du? Jeanne! Kan Du förlåta mig att jag låtit Er JEANNE. Visst kan jag det! MAURICE. Men säg det så, att det hörs Du förlåter mig! JEANNE. Kom ska jag hviska Dig! MAURICE nalkas. JEANNE kysser honom på kinden. MAURICE. Jag hörde inte. FÖRSTA AKTEN JEANNE kysser honom på munnen. MAURICE. dag skall mitt öde afgöras; min pjes skall spelas Nu hörde jag! Nå! Du vet ju att i denna och har alla utsigter att lyckas, eller misslyckas... JEANNE. Jag skall bedja för Dig, så lyckas Du! MAURICE. Ser Du der nere i dalen der solröken står; der ligger Paris! I dag vet icke Paris hvem Maurice är, men om tjugufyra timmar skall den veta det. Tack, om det icke gagnar, så skadar det icke. Rökmolnet, som dolt mig i trettio år skall skingras när jag blåser på det, och jag skall synas, jag skall ta gestalt och börja vara någon. Fienderna, det vill säga alla som vilja göra det jag gjort, skola skola lida mina lidanden. vrida sig i smärta som skall vara min vällust, ty de JEANNE.
Matiné gifves om söndag kl. 1,30 e. m. å Dramatiska teatern af fru A. L. Hwasser-Engelbrecht, hvarvid den uppburna konstnärinnan biträdes af flere bland våra mest framstående artister. Programmet, som är både omväxlande och lockande, upptager: 1) » På hemvägen », proverb i 1 akt af A. Kjelland, utlördt af fru Hwasser-Engelbrecht (Fru Worm), hr Hillberg (Worm), fröken Behrens (Anna), fröken Lindzén (Otta), hr Lundberg (kandidaten), hr Engelbrecht (prästen), fröken Nilsson (jungfru Hansen). — 2) Danska visor sjungas af fru Bundberg, deklamation af hr Bseekström samt » Trumpetarens fästmö », monolog med sång, utföres af fru Anna Lundberg (Bland kupletterna förekomma » Dockkupletterna » ur Stabstrumpetareu samt » nya för dagen »). — 3) » En kopp té », utförd af fru Fahl.xan samt hrr Hedin och Fredrikson. — Äfvenledes biträder fröken Holmstrand med en aria ur den nya operan » Gioconda », som inom den närmaste tiden kommer att upptagas å k. operan. — Biljetter säljas utan förköpspriser i k. dramatiska teaterns förköpsbyrå. Fjärde kammarmusiksoarén gafs i«går på vanligt ställe. Programmet upptog en stråkkvartett af Hayden, en pianokvartett af Dvorak och en stråkkvartett af Ludvig Norman. Ytterligare musiktillställningar under den närmaste tiden äro: 1) hrr Richard Anderssons och Oscar Lejdströms första musikafton i Vetenskapsakademiens hörsal i dag fredag med ett synnerligen tilltalande program; 2) Violinvirtuosen H. Theobaldis matiné om tisdag i Berns ' konsertsalong; 3) fru Louise Pyks konsert i Musikaliska akademien tisdagen den 16 mars. Biljetter till alla dessa konserter säljes i Abr. Lundquists hofmusikhandel. Den rätta. Berättelse från landsbygden a f Fanny Chrysander. Prisbelönad vid Iduns stora täfling.
Maj 3:o i Bevillnings-Utskottet af 1 Kanslist 5 1 1 1 b. 23 Dec. b. 23 Dec. b. 23 Dec. b. 25 Dec. 4:o i dito Utskott af 2 Kanslister 5 1 2 2 b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. b. 29 Jan. 5:o i Banko-Utskottet af 2 Notarier och 2 Kanslister 6 1 1 1 b. 21 Dec. b. 11 Dec. b. 14 Dec. b. 11 Dec. 6:o i Lag-Utskottet af 2 Notarier och en Kanslist „ 7 1 5 3 b. 15 Jan. b. 15 Jan. b. 15 Jan. b. 15 Jan. 7:o i Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utskottet af 1 Notarie och 2 Kanslister — 8 — 1 1 b. 14 Dec. b. 7 Dec. b. 7 Dec. b. 7 Dec. » miskning deri — 8 — 107 1 a. a. 14 Juni a. a. 12 Juni a. a. 18 Juni a. a. 12 Juni » ytterligare minskning deri — 8 — 129 1 a. a. 13 Aug. a. a. 12 Aug. a.a. 15 Aug. a.a. 13 Aug. 8:o iExpeditions-Utskottet — 10 2 1 — b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. » om medels anvisande till gratifikationer åt extra biträden uti Expeditions-Utskottets Kansli —. 10 2 10 — b. 21 Aug. b. 19 Aug. b. 20 Aug. b. 20 Aug. » om förhöjdt arfvode åt föreståndaren för tryckeri-afdelningen af ExpeditionsUtskottets Kansli — 10 2 11 — b. 21 Aug. b. 19 Aug. b. 20 Aug. a. 20 Aug. K. Kongl. Proposit eller Skrifvelse. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut.
Jacques Grangé dog, beslöto hans •Xj bägge systrar, Anne och Leontine, att ^? ta den lille Pierre till sig, och som de alltid måste ha någonting att tvista om, de gamla flickorna, så började de nu tvista om, hvem af dem som skulle sköta om barnet. » Det är rent af ett brott att lämna Pierre i händerna på ett par sådana där gamla nuckor, » förklarade doktor About, som varit Jacques ' gode vän. » Ja, inte förstå de att sköta ett barn, » svarade fru Carrel och tänkte på allt besvär hon hade med sin lille André, » de komma att alldeles skämma bort honom. » » Ifall de inte äta upp honom, serverad med tårtor och mandelmjölk, så göra de honom till hvad som är liktydigt med en narr — en snäll gosse! » fortsatte doktorn. » Brrh! K a n man tänka sig Dågonting löjligare än en sådan där bortpjåskad ung man, som inte vågar titta på en kvinna, som ber om lof att få gå på teatern, som tror på alla gamla, dumma legender, som går med gummorna i kyrkan — är skenhelig, tillgjord, dum — en stackare, som ingenting sett af lifvet ... » » Tror ni, att de unge männen alltid lära det bästa ute i lifvet? » sade fru Carrel allvarligt. » V i mödrar lämna dem renhjärtade och med obesudlade sinnen ifrån oss; hvad gör världen med dem, eftersom på få lyckliga äktenskap finnas. D e flesta unga flickor gifta sig med de bästa föresatser att bli bra hustrur, men världen har gifvit männen afsmak för de husliga dygderna — de föredra det pikanta, det retande. » Doktorn försäkrade henne skrattande, att världen icke hade något bruk för hennes renhjärtade unge man, bad henne icke skämma bort sin André och att ibland titta till den lille Pierre. Pierre var ett friskt och starkt barn, som ej tog någon skada af alla de sötsaker A n n e i hemlighet proppade i honom — i hemlighet, emedan Leontine lutade åt den spartanska uppfostringsmetoden.
Stockholms stad har under de sednare åren blifvit, hvad fastighetsvärdet beträffar, så högt Den i4 Maj e. ro. 489 beskattad, att denna stad fått öfvertaga mera, än lialfva båtsmanshället i riket, derföre att landsortsstäderna varit lågt beskattade, men deremot hufvudstadens egendomar taxerade efter upgifvet köpeskillingsvärde. I afseende å Frih. Palmstjernas yrkande, att brandförsäkringsvärdet borde läggas till grund för beskattningen, får jag nämna, att Riksg:s-kont. olyckligtvis för en kort tid sedan måst inköpa en egendom i Wennerborgs stad, emedan egendomen icke knnde försäljas till det pris, att ett iutecknadt byggnadslån leande dermed betackas, oaktadt lånet understeg brandförsäkringsvärdet. Riksg:s-kont. skulle således stadna i stor förbindelse till en spekulant, som ville inköpa egendomen för ungefärligen \ af brandförsäkringsvärdet. Jag tillstyrker följaktligen återremiss eller ock att §:u mätte godkännas med uteslutande af ordet ”inköpspris”, hvarom jag anhåller alt Hr Frih. o. Landtm, behagade framställa propos. Hr von Hartmansdorff: Mig synes så många goda skäl vara anförda mot införandet i §:n af ordet ”inköpspris” att jag icke skulle besvära 11. o. Ad. med något yttrande derom, såvida icke min granne näst bakom mig hade anmält sig och tvifvelsutan kommer att yrka ordets bibehållandet, ehuru han af 2:ne Bevilln:s-Ulsk:s ledamöter blifvit erinrad derom att ordet genom misstag influtit i §:n. Huru är det väl lämpligt, att för städerne taga inköpspriset till taxeringsgrund, då en sådan grund icke följes vid landtegendomars taxering? och, såsom Frih. Palmstjerna omförmält, ett hus understundom betalas alltför mycket i följd af en persons nyck? mendet kan också inträffa, att en stadsegendom betalas under sitt rätta värde. Inköpspriset synes mig således olämpligt såsom taxeringsgrnnd. Brandförsäkringsvärdet åter har i §:n blifvit antaget såsom ett minimum, hvarifrån man bör utgå.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmäktigen Magnus Mänsson från Östergöthland, hvilken andragit att, om stuterierna hos oss ej skola få uppbära förebråelsen att de förderfva i stället att förbättra landtracen, borde försök anställas med de landtbeskällare, som utskrikas, hvarigenom utröntes, huruvida de äro makliga af ansträngning, uthållighet och styrka; och har motionären, såsom skäl härför, uppgifvit, ”att hingstar, utsände från Strömsholm till Wermland, i följd af sin ofruktsamhet, slutligen lemnats obegagnade, men att samma hingstar, sedan de blifvit försålde från stuteriet och af enskilde personer använde såsom vagnsoch ridhästar, frambragt flera både vackra och goda föl”, samt vidare förmält att, utan att vilja nedsätta värdet af de vid stuterierna varande engelska fullblodshästarna, motionären önskade fästa uppmärksamheten derå, att i Sverige med annat klimat och andra lokala förhållanden än England, kunde engelska fullblodshästen ej i stort blifva användbar till samma bruk och nyttjande, hvartill hästen hos oss allmännast begagnas, nemligen till landtbruksarbeten och körslor, som erfordra en stark och härdig race. På grund häraf har motionären yrkat: \:o, att de vid stuterierna varande bingstar, genom användning till arbete, genom kappköringar och kappridningar i traf, må pröfvas innan de inmönstras som landtbeskällare; 2:o, att stuterierna måtte åläggas att till hvarje stuteri i riket, dit landtbeskällare skickas, äfven sända en eller två goda norrska hingstar, till förbättrande af landets åkerbrukshästar, samt slutligen, att en direktion måtte blifva tillsatt, som har inseende öfver stuterierna i riket.
1952) [1040] Öppet för Herrar kl. 7,ir— 10 f. m. och 2 — 4,3o e. m. samt för D a m e r kl. 11 f. m. — 1 e. m. och 6 — 7 e. m. U n - dersökning af snedhet kl. 11 f. m. — 1 e. m. samt tisdagar kl. 6 — 7 e. m. G. Z AN DE R, M e d. Doktor. B ERT H A SEEEHOBSTS Konversationscirklar, (sedan 1 8 7 7), tyska, franska och engelska, samt privata lektioner, för herrar och fruntimmer, nybörjare och försigkomna, med endast konversation eller äfven läsning, skrifning m. m. Pris pr timme 3 3 öre till 1 kr. Öfversättningar och Volapiik. Hvardagar \ å — ' / s4. Behandlar domar. företrädesvis Barnsjuk|1343] Med. D:r ERNST SALÉN, Ögonläkare. Bostad: S t o r a Vattugatan 2, Mottagning: En u n g n i c k a från ett bildadt hem önskar sig plats som skrifbiträde, helst på landet. Som hon genomgått 7-klassigt läroverk och särskildt utbildat sig i språk och musik, kan hon vara behjälplig vid mindre eller mera försigkomna barns undervisning eller lexläsning. H o n är äfven villig deltaga i hushållssysslor. På lön göres ej anspråk. Vidare meddelar fru A. Lindencrona, Linköping. Doktor Carl l n 2 2 års flicka af god familj, kunnig uti matlagning, mjölkhandtering, ett hems skötande, sömnad och finare handarbeten söker sig plats som biträde åt en ordentlig husmoder, j u förr desto hellre. Sv. afvaktas tacksamt till » Dis. Karlstad ». Jakobsgatan [1632] [1639] n ung tjänstemansdotter, som genomgått sjuklassigt läroverk, lärt musik och bokhålleri samt under ett år biträdt vid husliga sysslor i ett presthus på landet, önskar plats i bättre familj att gä frun tillhanda. Svar till » 1 9 år » Christianstad p. r. 16 Friskocli Sjukgymnastik. Massage.
Som likväl de för Bankens vaktmästare i stat anvisade löneinkomster, utgörande, i lön och tjenstgöringspenningar, för de yngre hvardera 650 Riksdaler och för de äldre hvardera 775 Riksdaler, icke ensamma för sig vore tillräckliga till nödig utkomst, särdeles för en vaktmästare med familj, samt, efter hvad chefen för Revisionsoch Ekonomi-kontoret upplyst, den vaktbetjeningen åliggande dagliga tjenstgöringen, ehuru ej synnerligen betungande, likväl hindrade från någon egentlig förvärfsverksamhet utom Banken, hvartill komme skyldigheten för vaktmästarne att turvis till ett antal af sex hvarje natt hafva sin liggplats i Banken, ansåge Fullmägtige någon tillökning i inkomst böra dem beredas samt hemställde fördenskull, att åt Fullmägtige måtte öfverleinnas att, inom det belopp, som nu utgår i löner, tjenstgöringspenningar, arfvoden och ersättningar till Bankens ordinarie och extra vaktmästare, få tilldela de vaktmästare, hvilka för tjenstgöringen inom Banken fortfarande bibehållas, den inkomst-tillökning, hvartill nämnda belopp lemnar tillgång och som kan finnas skälig, äfvensom ock att vid ordnandet af brandanstalterna samt nattbevakningen få anvisa de arfvoden, som för tjenstgöring af denna art kunna finnas lämpliga. ' Jemväl till denna framställning finner Utskottet skäligt förorda bifall. Slutligen bör Utskottet tillkännagifva, att, enligt den af Fullmägtige, på grund af Rikets Ständers beslut vid sistlidna riksdag, vidtagna reglering, Advokalsfiskalstjensten, hvars göromål till allra största delen härrört af Bankens utlåning mot inteckningar i fast egendom, kommer att, sedan denna utlåning numera upphört samt Bankens fordringar för lån mot inteckning i fast egendom på landet öfverlåtits till Allmänna Hypotheksbanken, efter nuvarande Advokatfiskalens afgång, indragas samt återstoden af hans göromål att besörjas af Ombudsmannen; och får Utskottet, med iakttagande af de förändringar, som följa af hvad Utskottet här ofvan tillstyrkt, föreslå, att mom. 1 af 98 § må erhålla följande lydelse: jBi/t. till 11.