Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den Summa som i Bcwillning kommer att fördela-, är wäl ännu icke gifwen; men i betraktande af Rikets nu warande belägenhet, genom äsamkade nya skulder, tilökade utgifter, en inskränkt Handelsrörelse i de flesta orter och bäde aftynade och nedlagdt Näringar, samt dels förlorade och dels förstörde Prpvincer, hwilka sistnämde längt ifrän att kunna bidraga till Rikets hjelp, snarare tarfwa biträde och understöd, sä framt de icke skola fbrgäs i nöd och elände, kan man lätteligen utan minsta willrädighet föreställa sig, att den Bewillning, som wid sistledne Riksdag blcf Skagen, nu är otilräckclig och att dermed de behof ej kunna be* sörjas hwilka fbr Riket äro omngängeligc, säsom ock, 940 Den 2g September. akt ben Bcwillning som kan blifwa faststäld kommer pä ctt känbararc sätt att träffa cn minstad folkstock, än hittils stedt. Följden lärer säledcs blifwa ostridig, att Herr Lantessons försiag sä wäl i anseende till Minimum som ölrrximun» mäste kkas. Did Minimum förekommer likwäl att de rin, gare och fattigare Classcrnc, som utgöra största delen af Kikcis Jnwänare, i det närmaste redan blifwit päfbrde jhwad de förut i Bcwillning crlagdt och torde derföre föga tillökning dem kunna äläggas. — Det är derföre pä lelaximum som hoppet af bristcrncs fyllande stall Hwila. Men hwad säkerhet will man wänke», att en Bcwillning stall kunna till erforderligt belopp bestäm» mar och ntgä, som bör grunda sig pä cn behällen ärlig inkomst? Den som nogsamt och med redelighek will upfylla sin Medborgerliga plikt är ofta utur ständ, att till den tid Taxeringarnc komma att förrättas, för det förflutna äret upgifwa sin bchällning. — Är dek
Åf Banco-Fullmägtige bör såsom allmän grundsatts iakttagas, att så väl vid upprättandet af den årliga vecko-aflöningen, som vid bestämmandet af öfrige Bruksfolket tillkommande förmoner, några förhöjningar icke beviljas i andra fall, än då desamma antingen icke kunna utan arbetets afbrott undvikas, eller Bruket derigenom beredes en den ökade utgiften öfverstigande förmon; skolande i alla dylika frågor ej mindre inspecterande Fullmägtigen, än vederbörande Tjensteman vid Bruket (Förvaltaren eller Pappers-mästaren) höras, samt deras utlåtanden jemte skälen för beslutet i Banco-Fullmägtiges protocoll fullständigt intagas. n:o. Sedan bokslutet för det föregående året blifvit uppgjord t, sammanträda Banco-Fullmägtige på Tumba, så väl för att taga närmare kännedom af förra årets förvaltning, som ock att tillse byggnaders och machineriers tillstånd, m. m. Börande dervid berättelser af inspecterande Fullmägligen, för förvaltningen i dess helhet, samt af Förvaltaren och Pappers-mästaren, för hvarderas detail, afgifvas, om bruksdriften under nästförflutne året, upplysande orsakerne till möjligen inträffade afvikelser från de uppgjorde förslagen, n:o. Alla större upphandlingar för Biukets behof skola i allmänna Tidningarne kungöras, samt anbud derå inbegäras med uppgift å prisen, så väl vid leverering i Stockholm som i händelse af dess verkställande å Bruket. Banco-TJi skottets Memorial N:o n5. De ingifne anbuden pröfvas af Banco-Fullmägtige, hvilka i de fall, der anbuden ej kunna antagas, ega att låta genom directä köp upphandlingen besörja. Anskaffandet af effecter eller varor af mindre qvantiteter eller obetydligt värde pfverlemne Banco-Fullmägtige åt Bruks-Styrelsen.
Den af Friherre Lagerbjelke i förbigående vidrörde fråga, om det inconstitutionella att inkomma med för - 342 Den 3i Januarii e. m. sing från 1810 års TryckfrihetsFörordning, såsom anmärkning vid nu förevarande förslag, vill jag ej vidare besvara, än genom hänvisande till den discussion, som i förra plenum ägde rum, och som slutades så, att Herr Grefven och LandtMarshalken icke var af den tanka, som Friherre Lagerbjelke nu yttrat. Jag torde nu få öfvergå till besvarande af hvad den sista Talaren anfört. Det är sant att jag förmodat, det sättaren föranledt den förändring i 1810 års TryckfrihetsFörordning, hvarom här nu är fråga, men jag har och icke sagt vidare, än att jag förmodade. Då Herr Grefve Wetterstedt ej kunnat uppgifva någon anledning för 1812 års Ständer till förändring i denna §, så är saken ännu tämmeligen outredd. En anledning, hvarföre jag ej skulle tro förändringen vara med full sans beslutad, är, att den innehåller en complett omening, hvilket den värde Ledamoten sjelf säkert är i hästa tillfälle att bedömma. I afseende på den uppgift, att Utskottets förslag skulle innehålla mera latitud, än 1812 års TryckfrihetsFörordning, vill jag blott erinra, att så icke är förhållandet, ty, så väl i denna TryckfrihetsFörordning, som i den af år 1810, finnes infördt, alt likväl ingen må anses skyldig att utlösa andra handlingar, än som äro ovillkorligen oundgängeliga för att skaffa allmänheten en fullständig upplysning om sjelfva målet. Således är detta beroende på pröfning, men det är Den 3i Januarii e. ra. 343 denna pröfning af Domaren, jag anser öfverflödig.
En på sätt och vis från Pastors inflytelse afsöndrad styrelse inom ensocken, med rättighet och skyldighet att inblanda sig i ämnen, som hittills varit ansedde alt vara af ecclesiastik natur, vore ett stort misstag. Folkets frihet och verkliga intressen skulle icke derigenom blifva på det ringaste befordrade, de större föremålen för en verklig Corn munal-styrelse skulle icke vinnas, men split och oenighet skulle komma att lemna rum för intriger af utom Communen stående magter, hvilka icke skulle underlåta allt begagna den nya polismyndighet maia inom socknen bildat, för alt intränga i familje-lifvels hittills någorlunda skyddade kretsar. Dessutom har man ansett, att motiven för ett forsla» om Cam munal-Lagstift ning borde i första rummet innehålla en noggrann framställning om dess egentliga föremål och omfattning, äfvensom förklaring om gränsskillnaden emellan Comnmnal-befatlningar och dem, sorn i pröfning^- och verkställighetsväg tillkomma allmänna Domstolar och Em - Lagsamt Allm. Besv.- och Elon.-Vis/cottens Betänkande, N:o 29. 3 bets-myndigheter. En utredning i dessa delar skall synnerligast vara nödvändig under den chaotiska oreda af hundradetals secler gamla, ännu gällande, samt andra jemväl 1 senare tider tillkomne Författningar och Reglementen, hvaruti den Svenska ekonomiska Lagstiftningen skall vara insvept, hvilket skall föranleda dertill, att misstag och ingrepp af den ena myndigheten på den andras område svårligen kunna förekommas.
IV. B. 116, 124. A. 156. E. 291. — N:o 56. angående ifrågaslälldl låne-understöd för staden Eskilstuna. — N:o 57. angående sökt anstånd med ränteoch kapital-afbetaluingeu å det för återupbyggandet af Conradsforss bruk i Wermland beviljade låu. IV. B. 116, 124. A. 156. — N:o 58. angående sökt arfvode för utdelning af de, efter sistförflutna riksdags slut, tryckta häften af Bihanget till Riksståndens protokoll. N:o 59. angående serskilda arfvoden för utbetalningen af riksdagskostnaderna samt granskningen af derå afgifna räkningar och reqvisilioner. IV. B. 117, 124, 157. A. 160. — N:o 60. angående uphörande af ljuspenningar för embetsoch tjenstemän samt exlra-ordinarier. — N:o 61. angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den sedan början af 1847 och 1848 års riksdag förflutna tid. IV. B. 216. A. 395. V. E. 3. — N:o 62. i anledning af väckt motion om magistrals-personernes ersättning för, eller befrielse från deltagandet i ränteri-inventeringar. — N:o 63. i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition, angående tio års förlängning af del åt Nämndemannen Jonas Fredrik Jonsson uplåtna arrende af Motala kungsfiske och Mjölqvarn i Östergöthlands län. IV. B. 216. A. 395. V. E. 3. — N:o 64. i anledning af Kongl. Majus nådiga proposition, angående anslag för beredande af rättelse uti beräknandet af saltpeterhjelpen inom provinserne Småland och Öland. U. 359. A. 375. E. 566. — N:o 65. angående ett föreslaget lån för anläggningen af en jernväg emellan Götheborg och Mölndahl.
Högsta styrelsen inom de svenska hof » ^staterna utöfvas af riksmarskalks' Alm&gt;Jvämbetet, hvars chef är riksmarskalken, och under hvilket hör ett särskildt kansli samt, bland annat, förvaltningen af de kungliga lust| \ flotten. De å första hufvudtiteln uppförda anslagen uppbäras af chefen för konunSyens hofförvaltning, hvilken uppgör årligt i förslag till budget för hela hofhållningen boch verkställer alla utbetalningar i öf7 v verensstämmelse därmed. Att det kungl. slottet och de af den kungliga familjen disponerade, staten tillhöriga byggnader kräfva omoch tillbyggnader, restaureringar m. m., att inom slottet måste finnas tillsyn och bevakning samt brandväsen, en ordnad lysoch renhållning, att det måste vara sörj dt för uppvärmning etc, är klart. För allt detta svarar ståthållaråmbetet på Stockholms slott, hvars chef är ståthållaren, och under hvilken sorterar slottsbyggnadskontoret, slottsfogden, brandmästaren och alla dem underlydande. Det kungliga hushållet. Naturligen kunna icke deras majestäter taga den befattning med det stora hemmet i konungaborgen, hvad beträffar värdskap, ekonomi o. a. d. som en vanlig husfader och husmoder; det förbjuda ställning, tid och krafter, och det skulle för öfrigt vara rent omöjligt, stort och vidtomfattande som det är, detta hem. I deras stad och ställe står härutinnan förste hofmarskalken. 1895 ningar och tillse, att de bli utförda. De ha öfverinseende öfver taffeln och sörja för, att serveringen blir ordningsfullt och noggrant utförd, uppsätta därjämte bjudningslistor m. m. efter hofmarskalkens order. Under förste hofmarskalken sortera: ekonomikontoret, köket, konditoriet, vinkällaren, silfvermagasinet, linnemagasinet och fatburen samt husgerådskammaren. Vi skola nu nämna något om hvart och ett af dessa områden. Ekonomikontoret förestås af en förvaltare, som till sitt biträde har en ekonomibokhållare. I detsamma är ock anställd en skafferibetjänt. När man inträder i detta kontors lokal, får man nära nog det intrycket, att man inkommit i en handelsbod.
N:o 176 i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets förenämnde Betänkande. l:o Yexel-Lag-förslaget. Godkändes enligt Betänkandet N:o 143, med den förändring af 7 §. 2 Cap. hvilken i Utlåtandet N:o 175 finnes föreslagen. 2:o Hvad Ulskottet hemställt pag. 4 i Betänkandet N:o 143, angående uppliäfvande af nu gällande Författningar rörande vexlar, gillades. 3:o Godkände Ståndet hvad af Utskottet i sammanhang med projectet till Vexel-Lag, blifvit föreslagit, och hvilket finnes upptaget i Betänkandet N:o 143 pag. 15. S. D* Föredrogos å nyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 428 , angående förändrad fördelning af^ Riks-Statens Hufvud-Titlar. Återremitterades. N:o 429, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande, K:o 78. Ståndet biföll Utlåtandet N:o 78, jemte det deri föreslagna förtydligande och tillägg i Utlåtandet N:o 429. Bih. lill R. S. Prot. i84H 9 Sami. a Band. 20 154 Prot. Uldr, d. 3 Mars 184.1. N:o 430, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande Nio 200. Med bifall till hvad Utskottet i Utlåtande N:o 430 dels tillstyrkt, med ändring af Utlåtandet N:o 208, dels vidblifvit, lades Utlåtandet N:o 208 till liandlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 432, i anledning af erhållen åLerremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 382.
Sedan sistberörda år hafva vi icke varit overksamma, utan, till vinnande omsider af ett lyckligt resultat, medelst behörigen förordnad ledamot af Vågoch Valtenbyggnadskorpsen låtit anställa undersökningar samt afvågningar och upprätta kostnadsförslag, hvilket (då brobyggnaden, såvida den skall blifva varaktig, enligt bemälde ijenstemans utstakning, bör läggas emellan båda färjplatserna midt i Sollefteå fors, såsom det enda ställe i närheten, der säkra landfästen å ömse sidor möta) uppgick till den betydliga summan af 100,000 R:dr Runt —som troligast icke skola blifva tillräckliga. Jag vågar derföre vördsamt hemställa: att Rikets Ständer täcktes af allmänna medel anvisa ett anslag, ulan återbetalning sskyldighet, stort 100,000 R:dr R:mt, till en brobyggnad öfver Sollefteå fors i Ångermanelfven; och anhåller jag om remiss till Höglofliga Stats—Utskottet, der jag, innan ärendet till behandling förekommer, skall inlemna syneinstrument och kostnadsförslag, jemte öfriga handlingar i målet. Stockholm den 29 November 1862. Henric Hansson, från Wester-Norrlands län. Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af J. Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om indragning af karantänsinrättning en på Känsö, samt der anställde tjenstemäns uppförande pä indragningsslat. Af redan kända och erkända skäl, sorn derföre icke behöfva upprepas, har raan på sednare tider funnit för godt förklara alla karanlänsinrältningar obehölliga. Ett undantag härifrån har man gjort för Känsö karantänsinrättning vid rikets vestra kust, ehuru icke några talande skäl, eller något behof för denna inrättnings bibehållande torde förelinnas. Af denna anledning och emedan Statsverket i och för denna inrättning får vidkännas en icke ringa årlig utgift, är det jag här får äran hemställa : alt Känsö karantänsinrättning mätte med första upphöra, Kronans byggnader och annat tillbehör derstädes för Statens räkning försäljas och de nuvarande tjenslemännen vid denna inrättning uppföras pä indragningsslat, örn de dertill äro berättigade. Om remiss lill vederbörligt Utskott anhålles.
Elter denna tid har fonden varit förräntad under kontroll af Kamreraren uti Krigs-Kollegii Indelningskontor, hvilken, jemlikt Kongl. Brefvet den 4 December 1822, emot särskildt arfvode upprättar räken - — 144 — skaperna. Dessa hafva tillförene endast delgifvits rusthållarne, såsom kassans principaler; men genom beslut af den 5 September 1844 har Kongl. Kollegium förordnat, att hufvudbok deröfver skall från och med samma år upprättas och till Kongl. Kammar-Rätten aflemnas. ! Kassan, som, enligt 1793 års summariska redogörelse, bestod af 10,528 R:dr 29 sk. 11 r:st., hade sedermera så ökat sig, att densamma vid 1844 års ingång uppgick till 26,522 R:dr 42 sk. 2 r:st., oaktadt ett sammanräknadt belopp 57,304 R:dr 41 sk. 2 rst under tiden blifvit utbetaldt för underhåll af kavalleri-kompaniets beklädnad och hästmundering. Hufvudböckerna, hvilka för båda revisionsåren blifvit i Kongl. Kammar-Rätten granskade utan anmärkning och ej heller påkallat någon erinran från Revisorerne, utvisa följande: år 1844. år 1845. Debet. Credit. Utgifter: Ersättning för tili Jemtlands HästjägareCorps’ l:sta sqvadron förskjutna medel och reqvisita . 1,705: 3. 2. 185: 7. 6. — Balans — 145 - Balans till påföljande året: — Vid anställd inventering af säkerhetshandlingarne, som voro i behörig ordning, befanns fonden, den 9:de sistlidne Oktober månad, äga: utlånta medel, emot 5 procents ränta, 22,838: 16. — Arméens Ackordsamorteringsfonds med 4 procents ränta löpande obligationer 4,000: — —- Summa 26,838: 16. — Wadstena ££rigsmansliiis-Iå.assa.
Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter vin, brännvin, kaffe och risgryn, nemligen: för fartyg, kommande från Östersjön, eller, till någon hamn i Halland samt Göteborgs och Bohus län, från Nordsjöorter samt Holland, England och Franska Westersjöhamnarne: 3 kannor vin, 2 kannor bränn - 56 vin, 2 skålpund kaffe och 3 skålpund risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt för fartyg s kommande från orter utom Östersjön j med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor vin, 4 kannor brännvin, 4 skålpund kaffe och 6 skålpund risgryn, på enahanda sätt beräknad t. Härvid bör för öfrigt iakttagas, att vin och brännvin icke mot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af desse och öfriga nämnde proviantartiklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten skall ovillkorligen förtullas. Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsvaror öfverhlifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras. Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrådet icke under vistandet i svensk hamn ombord användes, må, derest det ej tili qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlöper i svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemtas, befrias från utförselstull och andra dermed förenade afgifter. Svenska fartyg få äfven till skeppsbeliof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof i mån af dess storlek kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas 1 famn ved, 1 tunna tjära, i tunna heck, 2. st. åroch 4 st. spakämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Börande likväl icke lemnäs obemäldt, att, efter hvad undersökningen, fortsatt äfven för en sednare tid, ådagalägger, åtskilliga brottmål af särdeles svår beskaffenhet, inkomna åren 1843 och 1844 samt till afgörande sistnämnda år beredda, förblifvit hvilande och först år 1845 under slutlig skärskådan kommit; de flesta redan före Januari månads utgång med deri tilltalade och sakfällde till ett antal af 19 personer, ibland hvilka endast 10 erhållit nåd, men de öfriga 9 icke benådade undergått ådömda dödsstraff. Det visar sig således, att här ofvan för år 1844 upptagna antal dömde kunnat vara ökadt till 135, men i sådant fall deribland icke benådade 9 och benådade 126; ett förhållande dessa bägge kathegorier emellan närmast jemnförligt med förutgångna året 1843: och hvaraf i öfrigt torde inhämtas, dels att 1844 års resultat egentligen är anmärkningsyärdt i hänseende till de sakfälldes vida större antal, än något år tillförne, dels ock att nödvändigheten af dödsstraff, åtminstone för vissa brott af den mest svåra art, fortfarande erkännes.
Carmin : Införseltullen derå nedsattes, enligt Utlåtandet N:o 44, till 4 R.-dr per skalp. Färgträd , oraspadt: Införseltullen ned-i sattes till 1 R:dr på värde af 100 JR:dr. Garn, Engelskt, hvitt Bomulls öfver N:o 25: Införseltullen nedsattes till 5 skill, per skålpund. Bih. till Riks-St. ProT. Utdrag den £ Oetoler 1829, Garn, öfärgadt, ötvinhadt och odubbleradt iamullseller redgarn: Tullen, enligt 1S2G ais Tulltaxa , ansågs böra bibehållas. — öfärgadt Linneansågs likaledes bora bibehållas vid den genom nyssberörde Taxa' stadgade tullen. Guld och Silfver, oarbetadt : Tullén derå ansågs provisionel och upphöra , i hän delse realisation kominer att ega rum. Gummi : Tullen derå ansågs böra blifva 2 fik., och ej, såsom Utlåtandet JSho 44 innehåller, 4 sk. per skålpund, Hampa, ren: Införseltullen bestämdes till 3 Btdr per Skeppund. H udar och Skinn : Den i förra TaXah stadgade tullen bibehölls. TackOsmundsoch Ballastjern , gjutet jern , bomber och kulor med det mera , sora i sammanhang dermed uppräknas, gamla caslerade canoner och bomber samt jernskrot i Tulle bestämdes vid införsel till 8 R:dr per Skeppund, och lika mycket vid utförsel. Gjutgods: Införseltullen, sorn 1 förslaget är utsatt till 8 Pddr 16 sk. per Skepp:d, bestämdes till 8 R:dr. Ankare, ankarflyn och draggar, med det mera, sorn af dylik beskaffenhet, i samman - Prot. Utdrag den 8 Qct#ber i8jg, 6jf hang dermed uppräknas: Införseltullen fät" ändrades till 5 R:dr per Skeppund. Kläder:
Maj:ts Nådiga Bref den 27 Februari och 6 Maj i83o „ 600: Transport 2,600: - ( 38 ) Transport R:dr 2,600. — - För Veterinaire-inrättningen, enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 23 Januari och 27 Februari i83o. till 8 Elevers underhåll 960: hyra för en hage till bete och plantering af Medicinalier . 260. Vid sista Riksdag beviljades ett anslag af 8000 R:dr att in till nästa Riksdag användas, såsom lönetillökning för Länsmännen. Vid den reglering, som med desses löner sedermera egt rum, har befunnits, att det årliga behofvet för berörde ändamål, i enlighet med de af Rikets Ständer beräknade lönebelopp för Länsmännen, uppgått till 9,466 R:dr 33 sk. 1 r:st. Och lärer Eder Kongl. Maj:t, i sammanhang med förestående reglering af LandsStaternes löner, för Rikets Ständer i Nåder tillkännagifva de ytterligare behof, som i afseende å Länsmännens aflönande måga uppslå. 9:0 Till bestridande af kostnaderne för tryckning af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes Embets-kungörelser beviljades af Rikets Ständer vid senaste Riksdag ett anslag af 100 R:dr för hvarje Län, eller tillsammans 2,400 R:dr att utgå intill nästa Riksdag; och då detta anslag synes fortfarande vara behöflig!, vore lämpligt att detsamma för framtiden finge utgå af 2:dra HufvudTitelns anslag till Skrifmaterialier och Expenser samt vedoch ljuspenningar för Civile Embetsverken. 10:0 Uti de till denna HufvudTitel hörande allmänna Förslagsanslag, erfordras, enligt hvad Räkenskaperne utvisa, följande tillökningar, nemligen: Till Gliartae-SigillataeVerkets utgifter, omkring R:dr 16,000: Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Collegierne m. fl. Verk . , 6,000:
— Det är ej färsta gången jag fått förebråelser, för det jag nämnt Konungens namn. Jag har redan tillförene förklarat, att jag icke anser oss regeras af Ministrar. Jag vet, att de äro ansvarige för sine rådslag; jag vet hvad vi bafve rätt att af dem fordra; men jag vet ock, att Ko - Den 12 Januari i. nungen Iian styra Ministrarne, om de ej skulle syfta till landels Lästa. I den delen tror jag, att massan af nationen delar mitt tänkesätt. — Jag skulle ej tro mina Utlåtelser syfta hvarken på krossning eller missledning. Jag tror, att man äger rätt, att yttra sin tanka emot Regeringen, men är det tillåtit, så är det äfven tillåtit att yttra sig för en Konung, som man älskar. Jag säger ej derföre, att jag hyllar Ministeren i alla dess åsigter eller göromål; mina Memorial i flera frågor visa häst mitt tänkesätt och förhållande. Herr Hjerta: Jag måtte hafva blifvit missförstådd af Herr Lefren och Herr Lagerhjelm, då de ansett denna fråga, såsom en ny motion. Jag har redan i November månad väckt den. Min begäran nu är, att Ridderskapet och Adeln måtte fatta ett beslut, och inbjuda de öfrige RiksStånden deruti instämma, alt vi inom en viss föreskrifven kort tid måtte från StatsUtskottet få del af Stats-regleringen. Det är således ej fråga om remiss af en motion. Det gäller att fatta ett beslut om lids bestämmande för ett Utskotts Betänkanden, och inbjudning till de öfrige Stånden att deltaga i detta beslut. Hvad angår de af mig föreslagne dagar, så får jag ei’känna, att tiden nu synes äfven mig kortare, än den 19 November, och den 9 Januarii, då jag framställt motionen; men deraf följer ej, 376 Den 12 Jannarii. att saken icke är densamma; och jag skulle tro, att jag omfattar Ridderskapets och Adelns mening, om jag ändrar dessa dagar till den 2^ Januarii för InkomstBetänkandets och den 10 Februarii för UtgiftsBetänkandets aflemnande.
I öfrigt har Kongl. Majit föreskrifvit, att sådana fisken, som äro obefintliga, ellei blifvit i behörig ordning utdömde, eller ingått i hemmansskattläggning, eller ock, enligt anställda syner, befunnits odugliga och således icke vidare kunna begagnas, böra ifrån jordeböekerna afföra®; och då det tillika förekommit, att åtskilliga af de till utarrendering afsedde fisken, fastän icke sistberörde förhållande med dem inträffat, likväl äro af sådan beskaffenhet, att vid flera förnyade auktioner anbud derå icke erhållits, hvadan de för närvarande finnas obegagnade, så och enär, under dylika omständigheter, det vöre utan ändamål och olämpligt att dem skattlägga och till försäljning utbjuda, vill Kongl. Majit, med föranledande jemväl af Rikets Ständers derom gjorda begäran, härmed föreslå Rikets Ständer, att de fisken, med hvilka sistberörde förhållande eger rum, jemväl må, efter behörig utredning och pröfning, ur jordeböckerna få afföras. A Kongl. Maj.ts Nåd. Proposition, ft:o 4. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut Supra. OSGAR. A. P. Sandströmer. Utdrag aj Protokollet öfver Finance-Är ender , hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott den i5 November i85o. Närvarande: H. E., Justitise-Stats-Ministern, Herr Grofve Sparre, H. E., Stats-Ministorn för Utrikes Ärondcrna, Herr Friherre Stierneld, Stats-Råden: Fåhraus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.