Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det begaf sig, då David bodde i sitt hus, sade han till Propheten Nathan: Si, jag bor uti cedrehus; och Herrans förbunds ark under tapeter. Nathan sade till David: Allt det i ditt hjerta är, det gör; ty Gud är med dig. Men i samma natt ene kom Guds ord till Nathan, och sade: Gack och säg minom tjenare David: Detta säger Herren: Du skall icke bygga mig ett hus till boning. Förty jag hafver icke bott uti något hus, ifrå den dag, då jag Israels barn utförde, allt intill denna dagen; utan jag hafver varit der tabernaklet varit hafver, och boningen. Ehvar jag vandrade i hela Israel, hafver jag ock någor tid talat till någon domare i Israel, den jag budit hafver, att föda mitt folk, och sagt: Hvi byggen I icke mig ett cedrehus? Så säg nu alltså till min tjenare David: Detta säger Herren Zebaoth: Jag hafver tagit dig utaf markene, der du följde fåren, att du skulle vara en Förste öfver mitt folk Israel; Och hafver varit med dig, ehvart du for, och hafver utrotat dina fiendar för dig; och hafver gjort dig ett namn, såsom de store på jordene namn hafva. Men jag skall sätta mino folke Israel ett rum, och skall plantera det, så att det skall der bo, och icke mer rördt varda; och arghetens barn skola icke mer qvälja det, såsom tillförene, Och på den tiden, då jag böd domarena öfver mitt folk Israel. Och jag skall undertrycka alla dina fiendar; och förkunnar dig, att Herren vill bygga dig ett hus. När nu dine dagar ute äro, att du går till dina fäder, så skall jag uppväcka dina säd efter dig, den en af dina söner vara skall, honom vill jag bereda ett rike. Han skall bygga mig ett hus, och jag vill stadfästa hans stol till evig tid. Jag skall vara hans fader, och han skall vara min son; och jag skall icke vända mina barmhertighet ifrå honom, såsom jag vände henne ifrå honom, som för dig var; Utan jag skall sätta honom i mitt hus, och uti mitt rike evinnerliga, så att hans stol skall blifva beständig i evig tid.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högvördiga Prest - Ståndet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 funi 18*5- S. D. Remitterades till Uag - Utskottet: Kongl. Majts Nådiga Skrifvelse af den 31 Maj angående ansvar för åverkan å de till befordrande af Skogarnes återväxt skeende planteringar, och om sättet att leda dylika förbrytelser i bevis. Ut Supra Ex Protocolio J. TJ. Almqvist'. S. D. Ener uppläsande af Vällofl. Borgare-Ståndets Protocolls - Utdrag af denna dag, innefattande det Beslut att samteliga Utskotten skulle anmodas att med sorgfällig uppmärksamhet på i synnerhet de vigtigaste ämnens snaraste beredande, i all - 6o8 Den 15 Juni. i allmänhet begagna för sina göromåls oafbrutet verksamma gäng all den arbetstid, som Ståndens Plena icke medtaga; samt att hädanefter, likasom hitfils, Stånden både föroch eftermiddagarne tidigt sammanträda, enär sysselsättning dertill icke saknas, på det, på sådant sätt, icke något må försummas, som till görornålens tilländabringande på den af Kongl. Maj:t Nådigst bestämda tid i möjligaste måtto leda kan, fann Prest - Ståndet för godt alt uti berörde Beslut med Vällofi. Bofgare - Ståndet sig förena. Ut Supra Ex Protocollo J. U. Almqvist» S. D. "Vid ytterligare föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande angående rättigheten för Lumpsamlare att omkringresa i Landet, samt om lumpors anskaffande för Pappersbrukens behof, beslöts att detta Betänkande med de deremot gjorda anmärkningar skulle till Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet återförvisas, och att det samma, så vidt det rörer Tumba Pappersbruk, skulle till BancoUtskottet remitteras. Ut Supra.
Den a8 Juli. ctioner, till deras omtanka öfverlemna Verket! generela Öfverstyrelse, och dess varsamma återförande till den egenteliga egenskap att utgöra en saker tillgång vid tillfälliga Lånebehof, hvarigenom allena det kan fullkomligen svara mot sitt ändamål. Några Ledamöters, i vissa delar, yttrade särskilta tankar, blifva, enligt gjordt förbehåll, lrärhos bifogade, Stockholm den 2 6 Juli 1315. På Höglofl. Jtiddersk. På Högvördiga Prest* och Adelns Ledarn, Ståndets Ledam. vägnar vägnar Joli. Herin. Gyllenborg. JE. A. Almqvist. På Vällofl. BorgarePå Hedervärda BondeStandets Ledam, Ståndets Ledam, vägnar vägnar ö. D. Wilcke. Dan. Andersson. G. Hclsingius. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Ständers Banco-Utskott den 28 jfuli 18i5. S. D. H"err Ordföranden, Grefve Gyllenborg, åberopade hvad Herr Grefven under den 2 6 dennes till Protocollet reserverat, och inlemnade följande skrifteliga Yttrande: Då den alltförvidt utsträckta Discont-rörelsen i Ilfket, genom ofta i obehörig väg öppnade - Den 28 Juli'. 413 jade lättare låne-tillgångar , befordrat en ali» männare skuldsättning oclx en tilltagande luxe, ach derigenom hufvudsakligen medverkat till len oreda och förlägenhet i Fenningevasenlet, som denna Riksdag uigjort föremålet för Riksens Ständers bekymmersamma öfverläggningar, och jag befarar det olägenheter af des;a allt för vidt utsträckta Discont-rörelser icke kunna förekommas genom Disconternas ställande under BancoFörvalrningens generella Hufvud-Styrelse, ehuru likväl flera missbruk i framtiden torde undvikas, har jag trott, att botemedlen icke kunde annorstädes sökas än i en långsam och varsam inskränkning af Discont-rörelsen i Riket, lämpelig, sedan, genom beviljade Fastighetsoch Odlings-Xiän, särskilta
För beredande af verkställighet åt de genom 36 § i Reglementet förändrade föreskrifterna angående postvexel-rörelsen, är förordnadt, jemte annat: att för vexel, utställd att inlösas i Rikets Ständers Bank eller i någotdera Lånekontoret, fortfarande begagnas tillförene brukliga blanketter; att, när deremot vexel utställes till inlösen antingen i Banken eller uppgifvet Lånekontor, vexel, efter insättarens önskan, utfärdas i form af sola eller prima; dock att, i det fall att prima vexel afgifvits, sekunda icke tillställes insättare förr än han anmäler primavexel vara förkommen; samt att anvisning utställes allenast å antingen Banken eller uppgifvet Lånekontor. Angående laneoch kreditiv-rörelsen. § 14. Denna rörelse har, på det hela, visat följande ställning: vid 1862 års slut * 1863 * „ „ 1864 „ „ samt den 14:de i denna månad: Filialbanken i Borås: lån kreditiv d:o i Calmar: lån kreditiv d:o i Carlshamn, kreditiv d:o i Carlskrona, kreditiv d:o i Christianstad, kreditiv d:o i Gefle, kreditiv d:o i Helsingborg: lån kreditiv d:o i Hernösand: lån kreditiv d:o i Hudiksvall: lån kreditiv d:o i Norrbottens lån, kred. d:o i Nyköping: lån kreditiv d:o i Oscarshamn, kreditiv Transport Bih. till R. St. Prof. 1865 Utestående. Oanvändt. Förlag. I lånerörelsen använde uppUtestående. Oanvändt. Förlag. och afskrifningssamt j deposit-medel.
Mföredrogs PresteStåndetsProtocollsUtdrag af den 10 dennes, innefattande Ståndets Beslut, att, till Trot, Utdr, d, i~ Nov. 1823. till fottskyndande af ExpeditiönsUtskottets göromål, de öfrige Utskottens Cancellietborde dervid biträ da; uti hvilket beslut dfe öfriga RiksStåndefi blifvit inbjudne att sig med PresteStåndét förena; och fabri Ridderskapét och Adeln för godt, att för dé’sS äel iati PrestéStåridets berörde beslut ihstämfhaj S. I). fm. Föredrogs a riyo och återremitterades, pi grund af dervid gjorde anmärkningar, BancöUtskottéts d. 3 dehne9 under N:o 68 afgifne, samt d. 10 derpåföljde e. m. på bordet lagdö Utlåtande; öfver 4 Föredrogs 3 nyo och bifölls BancoUts&öf.- tets d. *5 sisth Oct. under N:o 63 afgifné,- samtd. 31 i berörde månad e. m. på bordet lagdéf Betantande, öfver åtskillige Motioner, i afseende på Ban Bihang till B. St. Brot. gide Sami. iy **4 Pytt, 1'tiir. i. i? Is'fy. co Discont Styrelsens sammansättning och det re g* Jemenlariska för samma Discont Verks förvaltning. S. T), t m. förédrogs a ryo LagTJtskottet* ej mia dre d. 15 sist!.
Sedan Fullmäktige, genom 31 § i Bankoreglementet, blifvit bemyndigade att, för invexling i landsorten af förslitna sedlar, vidtaga nödiga åtgärder, utan förbindelse att 344,674: 27. 344,674 : 27. — 25 - låta verkställa sådan invexling med förskott från Banken till Låne-kontoren och särskilda inom länen, på förslag af Konungens vederbörande Befallningshafvande anställde vexlingsförrättare; så äro åtskilliga förändringar i ordningen för denna invexling vidtagna. För besörjandet deraf utgifvas numera och tills vidare förskott till allenast de inom länen förut anställde vexlingsförrättare, hvilka, numera endast tio till antalet, ega att såsom förskott på det hela innehafva ett sammanräknadt belopp af högst 40,250 Riksdaler. Vexlingsprovisionen, tillförene bestämd för Låne-kontoren till 1I3 procent, oberäknadt ersättningen till Låne-kontorens Komiterade i Banken af ‘Adels procent, och för öfriga vexlingsförrättare till 'U procent, är nu för alla, sorn befatta sig med sådan invexling, fastställd till sistnämnda belopp af Oa procent, och ersättningen till Komiterade är indragen. Förordnande är intill slutet af Augusti månad utfärdadt för 16 Filialoch enskilda sedelutgifvande Banker samt 10 enskilda personer att, utan förskott frän Banken, invexla förslitna sedlar; och af dessa vexlingsförrättare verkställa flere derjemte spridning i landsorten af sedlar å 1 R.dr och 5 R:dr.
Detta vore äfven, å Riksens Ständers sida, att nedlägga ett frö till framtida ständigt återkommande tvisliglieter vid fördelningssättet, hvilket jag derföre tillstyrker måtte, om möjligt, en gång för alla bestämmas. Företag åt hvilka man vanligen gifver det gemensamma epilhetct af allmänt nyttiga, äro dock, vid närmare påseende, väsendtligt skiljagtige, både i afseende på nyttan i verkligheten och ännu mer på deras karakter af allmänligbet. Till den sednare fordras, i min tanke, att de skola befordra liela samhällets oskiljaktiga intressen, såsom t. ex. yttre och inre säkerhet, upplysning och moralisk förkofran. Företag, dervid ingens intresse uppoffras och ingen kan sägas skatta för en annans, mer än för sin egen fördel, äro de enda allmänt nyttiga, och dessutom af natur, att alici rig böra åt enskildes verkställighet öfverlemnas. Desse utgöra således en egen klass och från denna torde böra noga afskiljas alla dylika, sora endast afse mer eller mindre partiella fördelar, såsom kanaloch väg-anläggningar inom vissa delar af Riket, sjö-, och kärr-uttappningar m. m., hvilka deremot bäst utföras af enskilde korporatisner. Vid sådane företag händer icke sällan, att nyttan, der den är någon och vanligen blott tillfaller några få, motväges genom den capitalernes deplacering, som merendels inträffar, när allmänna medel användas, emedan de enskildes icke framträda just för det företaget antingen är för tidigt, innan industrien verkligen kommit deraf i behof eller ock för det det gifver mindre vinst åt använde kapitaler, än desse kunna erhålla i annan väg. Och skulle jag derföre tro, att Staten för alla sådane fall och under villkor, att ändamålsenliga lagar stiftas, som medgifva enskildes fria associationer till creditinrättningar, gjort å sin sida nog, om den derutöfver såsom bidrag lill ränta och amortissement jör upptagande byggnadslån, lemnar måttliga summor att med visshet utgå, under en längre tidjöljd än blott några år intill nästa Riksdag.
Beträffande de af Herr Oxehufvud tipgifne och af Herr Flach vitsordade omständigheter» som skola fordra ett Magazins anläggande i Staden Fahlköping; så finner väl äfven Stats Ut* skottet, för sin del, att Orten derigenom skulle tillskyndas förde!, men anser dock, att upplysningar från Konungens Befallningshafvande i Länet böra genom Magazins-Diiectionerts för* sorg infordras, till hvilket Verks åtgärd detta OtVifvelagtigt hörer, och hvarigenom de förhållanden då kunna iagttagas, som anses rättast och lämpeligast instämma med Allmänna Magazins-Inrättningens åligganden, och cle behof,’ som i mer eller mindre mohn kunna föranleda till det projecterade Magasinets etablerande. Up* lysningsvis må dock Stats-Utskottet nämna, att uti Skaraborgs Län för närvarande finnas 3.ne Magaziner, nemligen: ett i Mariestad, ett i Lidköping och ett i Staden Hjo, hvilka Magaeiner tillsammans inrymma omkring 13,000 Tunnor Oriad och mer än dubbelc så stort quantum Riad eller torrkad Säd. I öfrigt och då för sådane Magazinérs anläggande, hvilka för en orts behof anses nödige så i afseende på upphandling under goda år, som undsättnings Spannemåls tillhandahållande vid inträffand® missväxter, de allmänna principer synes bör^ Sihan4 till Riks.St.
Tilläten mig derföre fä hemställa om icke dr orden: icke efter Ständ i sista Momentet af 69 Z Regerings-Formen jemte fem dylika stadgande!: r samma fens tydligen utstaka de tillfällen dä votering per capit» fä äga rum, och om icke dä deraf sökjer, atk sädan votering alldrig eller vid intet annat tillfälle sär -omma i sräga. Hwad som i Regerings - Formen icke nämnes är i dag likasä förbudet som i gär. Det gär wäl icke an, att ibland begripa den, och ibland alldeles icke göra det, ibland pä ett, ibland pä ett annar sätt uttyda densamma, utan alltid hälla o§ wid dest bokstaf, likasom wid andra Lagars och Författningars? jag 4488 Den 20 Octsber, jag tror till och med iagttaga icke skadliga sedtyanokK och förbigär de längwäga följder som man kunde befara af ett motsatt förhällande äfven i smä saker, Ak sädan grund anser jag en generel föreskrift angäendo omröstning per capies i Utffotken icke enlig med Regerings - Formen. Om ben skall komma i fräga mäste wi icke emot 8? § fastställa den nu ulan enligt 81 § derom uppskjuta bestulet kill nästa Riksdag. Jag instämmer derföre med de flera wäl da Ledamöter, som anser rigtigast att ännu fortfara med voteringen Ställ dsivis i Utskotten, hvaraf-jag finner det blifwa en 0, umgängclig nödvändighet'akt tvä tredjedelar af hvart Ständs Ledamöter alltid böra wara tillstädes dä nägok ärende afgöres. Des är wst icke derföre sagt att jag anser möjligt, som man supponerat, att ett helt Sländs Ledamöter skulle fä vet infall att afhälla sig ifrän ett Utskott, dit de af stna Prineipalers förtroende blifwit kallade; men efter detta stadgande btjfwa alla Ställden säkre att uti Utskotten hafva vederbörligt antal Ledamöter tillstädes.
ITtgående från en fönitfattad mening om kvinnans natur, ause de förra, a t t kviniiosaisarbetet går ut på att utrota det specifikt Lvinliga hos kvinnan. Oni s i vore, skiille allt tal om kvinligt inflytande för framtiden vara fiillkomligt onyttigt. T y genom a t t göra kvinnan till en upprepning af mannen. - förlitsatt a t t detta vore en möjligliet - skulle samhället endast vinna inera enformighet, ytterligare tillförsel af ganila, redan förefintliga element. Förh&amp;llan: det ar likväl det rent motsatta. Kvinnosaken afser just att utveckla det specifikt kvinliga Frigör kvinnan, och först då skall man se livad som är hennes verkliga natur, hennes egendomlighet, och kunnas tillgodogöra sig densainina. E n del kvi~inosaksvI6ii1ier Hter ' se icke skogen för triid ', icke milet för inecllen. Därföre kan man höra uttryck sådana soin ' kviiinofragan ar en blott upplysningsfråga? ' o. s. v. Kvinnofrågan är detta och mycket mer. Hon är en rnämklighetens fi.dga, en fråga om frigörelse och. harmonisk utveckling för mänsklighetens hela organism. Hon &amp; r ' den store Kongstanke, a t sainle alt folket - vzkke det, sh det kender sig vare et '. Hurii denna tanke i olika laiider arbetat sig frain och med: livilka resultat söker förf. skildra i sitt arbete. Af detta liar hittills endast första bandet utkommit, ' eclr däri redogöres för kviiinofrågans i i p p l i ~ i ~ och ~ ~ iitveckling t i Amerika, England, Tyskland, Österrike, Nederländerna, Belgien, Schweiz, ~ ~ s s l a n d, Polen, Bölimen, Ungern och Grekland. Förf. angifver, att vid deniin. uppsttillning en etnografisk ordning blifvit iakttageii. Denna förefaller oss dock tämligen. godtycklig. UtgBr man ' finan e11 etnoirafisk ståndpiinkt, borde viii bl. a. de skandinaviska folken behandlats i samman-,. &amp;. hang nied de öfriga gernianiska.
Kungörelse angående inrättningen av ett allmänt Riksdiskontoverk, Drottningholms slott den 26 augusti 1800. I Riksdiskontoverkets fastställda fond om 600.000 riksdaler, får enskilda personer delta under 15 år med 1 / 3 alltså 200.000 riksdaler. Delaktigheten erhålles efter insättning av verksilver för det aktiekapital, som subskriptionen medger. Varje aktie innehåller 50 riksdaler i verksilver. De betalas 1 månad efter kungörelse i Posttidningen. Aktieinnehavaren är förbunden att mot 4 % årlig ränta insätta lika stor summa som deras innehav av aktier utvisar. Den som försummar att i tid fullgöra sina åtaganden bötar till Diskontoverket 10 % av den summa som fattas. I större städer blir det nödvändigt att upprätta särskilda diskontoinrättningar. 1 / 3 av aktieägarnas årliga vinst utöver 7 % tillfaller banken. Drottningholms slott den 26 augusti 1800. GUSTAF ADOLPH. Stadga och reglemente för Riksdiskontoverket, Drottningholms slott den 26 augusti 1800. Fonden får uppgå till 600.000 riksdaler, varav 1 / 3 får användas av enskilda personer. Direktionen består av 6 personer, 4 utsedda av bankofullmäktige gemensamt och 2 av aktieägarna. Direktionen samlas viss dag i veckan och ordentliga protokoll skall föras. En kamrer och en ombudsman anställs och betjäning i övrigt vad som behövs. Är inte direktionen nöjd med deras arbete må de entledigas. De privata aktieägarna sammankallas av direktionen så snart huvudboken är avslutad för året. Vid utlåning skall räntan på ½ % per månad avdragas genast. Lånetiden får inte överstiga 6 månader. Låntagaren måste ställa borgen som säkerhet eller skuldebrevet som pant. Enskilda personer får på sitt blotta namn inte låna mer än 6.000 riksdaler specie. För lån som inte betalas inom 6 månader höjs räntan till 1 % per månad. Kamreren skall hålla ett ordentligt och alfabetiskt register över lånen som beviljats. Ombudsmannen skall föra register över alla inbetalningar. Låntagare skall skriftligen meddelas om förfallodagen. Följer ej godvillig betalning 8 dagar efter förfallodagen skall ärendet lagföras.
Sån 59,698 ftocfen, år 1829 ©ito 55,881 ©ito. ict 1828 leoereraDe till gorfåljntng å SSBetfeté Sluctioné» dammare, outlojte Sån 17,342 ftpefen, år 1829 S)ito 17,794 ©ito. ilr 1828 få t dc å Sluctioné»^ammaren, outlojte ^3ant»perfeDlar uti 17,707 jlag, år 1829 ©ito ©ito 17,945 ©ito. — 14 — SontoretS jiitEomfUm Ijafma utgjorts af: 211 1 8 2 8. a) kantor od> ^åropiftonet fot’ bemiljabe npa Sån 9v:bt 11,992. 30. 10. b) SDito SDito fot’ ftemptabe SMto # . < * * 5.275. 35. 5. c) $6t’ fa fallabe fevjfilbe Slfgifter för Sån, löfte 6 Dagar ef* ter fårfaHotiberne >*»»*» 1,350. 9. 10. (1) >£)t)ra för ilfbon 190. e) Sfuctions^ropifton för afpttrabe panter * » 3,232. 8. 5. ©umma 9?
under 18 ik samt utom någon vana vid enklare hushållsgörornål böra förete afgångsbetyg från högre flickslrola, folkeller småskolel~rarinneseminarium. Den teoretislra undervisningen upptager 2 A 3 timmar dagligen, s I 158 I den omfattar hufvudsalcligast kemi, hiilsolära och hnshållsliire, man iiqriar ett grundligt studium åt födoiiinnenas samiiiansiittning och näringsvärde, åt in~nnislrokroppens byggnad och vård - siirskildt .matsmältningen - &amp; t allehanda hiishållsgöroiuiil, bostadens inredning, belysning, uppv&amp;rming, ~entilation, desinfelrtion och rengöringar af alla slag. Enkel bokföring och. hiishållsberlilrnirigar efter autagna årsinkomster höra afven till undervisningen. Mollan l / 8 1 och G e. m., sninlas elevernn i det stora treflign köket för de prdrtislra öfningarna. Uppköpen få de turvis hafve om hand en vocka hvar och C7,å äfiren sköta hiish&amp;llsboken. Utom enklare matlagning och bakning liira de saftoch syltning, dukning och servering samt få göra besök i slalcthns och andra för undervisuingen utbildande anstalter. För att få undervisningsvaua få l&amp;rarm: iniieelevorna handleda dein af sk01ans elever, soin två dagar i veckan deltaga i matlagningen, och två dagar i veckan Iiimna de både praktisk. och teoretisk undervisning åt en liten grupp folkslroleflicl~or från Adolf Fredriks församling. Till dessa öfnin.gar ausluter sig en kurs i iippfostringsliira och metodik. Afven hör till undervisningen en lrurs i handarbete enligt ' fröken Hulda Lnndins metod, sadan den anviindes i follcskoloriia, på det att slrolkökslararinnan äfven må] runna gifva handarbetslelrtioner.
Sjö- och Landt»Tulls - medlen, samt Accisen 835,349- 14, 5 Chartä-Sigillatä-medlen - 90,000: Post-medlen 150,000: —- — Fri EraNtvins - bränningsafgift 362,000: — —- Penningar Specie. ^Indelte Summa Z Penningar , , - 2,371,686: 24, 5 IndcUe Räntor 318,909: 15, n Spannrmäl: T:r 29,073! 6§ K. ä 36 si. 21,804: 4?, 48,26g: i8^- ä il R:dr 64484 27, tz:r 77,4)6: xISpecie 2,776,88;. 25, 4 Statsbristcn anwist af Rikets Sta ider pä deras Riksgälds-Contoir - 569,126: 12, 7 Z r 3,346,011: 37, 11 Tillkommer: i samma ars Stst pärälnas enlig, afstatad Hufvudbok 496,958: n, »o. 1809 ärs i Sta, ten oparäk-ade I nkomst frän Barthelemy 85,494' , 582,452: rr, ro Län af Binqven, tll Krigssk! lde"»som med csntante Penningar pä g Terminer böra betala-, enligt Kongl. Brefwet d. 6 Innii och Rikets SkänderSund. roäniga Skrifwelse den 24 April! igro 1,514,104:24,1 Till Stalswerkets ersättning för 9ör,?otter till Kriget utur Landt-Ränterierne, samt igoy ärs Statsbrist likaledes 731,798:30,8. 2,245,90g: 6, 9.
Väl länn jag, att genom menniskohvimlet tränges man om en Guei, som kallas ”Lycka”; för att hinna elen bortkastas allt; jag säg mangen af dem, hvilka dragit frihetens mantel i smickrets, i låghetens, i slafvens, i viugleriets skiftande drägt, trängas om målet och anropa den hyllade med förvandlade ansigten och förvända tungomål. I de leder eler jag ställt mig, troende, att det var Fosterlandsvännernas, stod snart nästan ingen qvar. — Att tala om ära och tro och förblifvande vid uttalad öfvertygelse, var att ropa till grafvens lystnad; man halp sig med förevändningen, ”alt man blifvit klokare med, hvarje dag”. Jag ville heldre stå bortskymd uti motgångens natt än vika från min post, än svika min öfvertygelse, äfven då en hederlig väns erfarenhet beklagande sade mig: ”sämst af allt vara. i vår lid och i vårt land, är alt vara för mycket hederlig karll” (Detsamma ljuder höstvinden nu öfver den bortglömdes graf). Jag blef hvad jag var. Lycksökarne detsamma, hvad de voro, lycksökare, men också något mer — hyllade af menniskorna, derföre, att de visste bedraga dem. Jag kan väl förstå, de voro politiska män. De visste att söka, hvad som fanns i verlden, ”lyckan alt kunna bedraga menniskorna”. Jag sökte, hvad som kanske icke fanns i verlden ”lyckan, alt kunna förbättra menniskorna och deras ställningderföre sökte jag förgäfves. Jag var och är och blifver således ingen politisk man i denna mening: en ringaarbetare hlott uti frihetens, uti samhällets politiska verkstad. Men har man icke sagt, att de ringa Franska arbetare, hvilka derföre, att de icke ville hylla ”Kejsaremenedaren”, drefvus i landsflykt, blifvit offer för politisk förföljelse?