Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom en anstalt af sistnämnda gagnande slag, skall öfwer wissa slags Skrifter, innan de offentligen kungöras, en förutgående uppsigt bibehallas, och skall bestä af: 1:o En Theologisk Censur för alla sädana Thcologiska Arbeten, hwilkas natur af officiela LäroSkrifter fordrar, att de böra innehalla det waldaste och noggrannaste uttryck af Statens antagna Lärosatser. Sadaua äro Andeliga Tal, hällna i de allmänna Kyrkorna; Postillor; större eller mindre Läroböcker i Christcndoms-kunskapcn elier den Theologiska Wettenskapen, som utgifwas att nyttjas wid ungdomens underwisning, förklaringar öfwer Evangeliska Texter och Prediko-utkast, författade att tjena till ledning och biträde för yngre medhjelpare i Prediko-Kallet; med flere af lika slag och ändamäl. Alla Arbeten af denna beskaffenhet skola med noggrannaste afseende pa öswerensstämmelsen nied den rena Evangeliska Lärans hufwud - 212 Expeditioner till Riks-Ständen. grunder, sadan den i Augsburgiska bekännelsen samt L Upsala Mötes beslut af är 1593 antagen och förklarad är, af något Consistorium innan tryckningen öfwerses, och sa ej utan desi pätecknade bifall af trycket utgifwas, wid Trettiotre Riksdaler Sexton Skillingars böter för den Författare, som sig häremot förbryter. Allt öfrigt, fastän as Theologiskt innehäll, som liktväl ej har samma officiela bestämmelse, mä, såsom andra lärda undersökningar och fria Tanke-öfningar, utan föregående Censur utgifwas. 2:o En Theater-Censur, som har till föremål Språkets ward, Lagarnas och Sedernas helgd; men hwars uppsigt blott sträcker sig till Pjecer, som uppföras, icke till Tryckningen deraf. De Skadespel, som uppföras pä Kongl. Theatrarna, stä i nyhnämnde afseenden under Kongl. SpectacleDirections answarighet.
icke direkt berättar om den förändring, som Marianne genomlöper under Pals bortresa, utan tvärt gar öfver till dess resultat och först sedan gey korta antydningar oin det passerade. Detta var nämligen allt för mycket en blott inre staniningsviksling, ett rent psykiskt förlopp, allt för litet handling, för att fullt kunna; tergifvas i föruvår fantasi lefvande yttre bild. Detta ar m af profven p i, hvilken insigt denna förf. har i skilnaden mellan en dissekerande psykologisk afhandling och ett själsskildrande konstverk. I det hela ar %Fru Marianne, icke något snilleverk, men det är en god bok med frisk känsla och ärlig sanningskärlek; icke en epokgörande eller bländande fantasiprodukt, men ett konstalster, som ingifver aktning och sympati. ' E: s. På slottsaltanen. Af .Selma Lagerlöf. I. an dansade i slottets riddarsal, Ett ståtligt rum, fast tyngdt af det antika; Men qvallen lockade så frisk och sval, Försiktigheten m %ste gifva vika. Mali hängde på en blottad hals en sjal, Man lyfte släpet upp, det magnifika, Och par om par nu drog det unga tåg I parkens dunkel iii med svärmisk hag. Men P % altanen dröjde än ett par I mörkret bakom rankans draperier, Fast kavaljeren höll ett varmt försvar För parkens underbara skuggpartier. Hans dam var skön, nien stolt och kall hon var, Och han så full af glöd och svärmerier. Hans tal, hvem vet, om så han tänkt förut, Vardt till ett verkligt frieri till slut. O stund för kärlek, stund för salighet, D % milda fläktar mellan bladen smögo Och nattens ljud, som ingen tolka vet, I stilla samklang genom luften flögo. Och blommor strödde ut en ymnighet Af doft, som alla vasen i sig sögo. Han blef så eldig; flyktigt som en vind, Han andades en kyss på hennes kind. Det blef s8 stilla, s i förfärlig: tyst, Men hon koni ut ur mörkret fraix i ljuset.
Hvad angår Anders Perssons ofvanoinförmälda förslag, att nämnde rätt måtte utsträckas till alla slags boställsoch allönings-heminan; sä finnér Utskottet den boställs-innehafvare i allmänhet tillförsäkrade rätt, att hvar och en under sin tjenstetid disponera dem anslagna boställen utgöra väsendtligt hinder för bifallandet af detta förslag, hvilket alltså torde af Rikets Ständer alslås. Stockholm den 1 Maj 1860. Stockholm, tryckt hos a. l. norman, isbo. Slats-Ulskottels Utlåtande IV:o 101. I \s© lOl. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Maj 1860, kl. 1 e. m. Utlåtande, dels i anledning af liongl. Ma.j:ts nådiga Skrifvelse i fråga om förändrade grunder för mjöloch sågqvarnars beskattning, dels angående enskild motionärs framställning ' i ämnet. (I. A.)
H■ Santesson väckt motion, funnit sig böra tillstyrka belåningsrätt på Spannmål för Stapelstädernes Handlande, tror sig derigenom hafva uppfyllt Motionairens egenteliga afsigt, men afstyrker den af honom yrkade anstalt för Lånebiträdens meddelande åt Jordbrukare, enär de föreslagna garantierna för återbetalningarne icke kunnat af Oeconomie-Utskottet godkännas, Banco-Utskottet, för des3 del, har, enligt afgifvet Betänkande Nto 68, ej kunnat instämma uti Besvärs, och Oeconomie-Utskot* tets tillstyrkan för Låns meddelande af Banken på Spannmål i Rikets Stapelstäder, enligt Herr Santessons förslag, emedan Banco-Utskottet, å ena sidan, ej insett hvarest Fonder för en sådan vidsträckt Låneanstalt skulle kunna uppsökas, samt, åden andra, funnit en pant af den varierande beskaffenhet till värde och qualitet samt den svårighet i afseende på vård, eftersyn och controll, som Spannmål, vara alltför äfventyrlig för ett verk, hvars Lånebit raden från en enda punkt spridas Bih, !i{l RHs-St. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIH A N G TILL lASHHUft&U IMSWAHMMHS VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841. FEMTE SAMLINGEN. 1 B ev i Ullin g s-öts kottets Memorial, Ullälandeii och Be t än handen. Ank till Exp. Utsk. den 11 Maj 1841, kl. 4 e. m. Utlåtande, i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Utskottets under N:o 46 afgifne Memorial, rörande sammanjemkning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Stämrnoböters upphörande eller förminskning. Enligt Utskottet tillhandakommit Pi otocolls-utdrag af den 28 nästlidne April liar förenämnde Memorial, på grund af dervid gjorde anmärkningar, blifvit från Hedervärda Bonde-Ståndet till UtskoLtet å
Men händelser, om ej sannolika, dock ingalunda otänkbara, och hvilkas förekommande ligger utom Banco-Styrelsens förmåga, kunna jemväl inträffa, då ett sådant förbud kunde hota eller till och med tillintetgöra hela, realisationen, exempelvis anser jag mig i sådant afseende endast behöfva anföra möjligheten af en betydligare eldeller vattenskada, eller ock annan olyckshändelse, hvarigenom Rikets enda Myntverk för längre tid nödgades stanna. Derest, vid något sådant tillfälle, Bankens förråd å Svenskt silfvermynt händelsevis voie mindre betydligt, kunde, oaktadt dess möjligen egande rikliga tillgångar på omyntadt silfver och utländska myntsorter, Banken komma i den belägenhet, som Banco-lagens 2 §. afser. Det torde för närvarande verkligen vara vida lättare att förekomma ett sådant förhållandes inträffande, än att beräkna följderne deraf. Man har, såsom skäl för det ifrågastälide förbudet, hufvudsakligen uppgifvit, att derigenom skulle silfverutförseln ur landet försvåras och Banken befrias från äfventyret att nödgas med betydlig förlust återköpa samma silfver, som den i utvexling utlemnat. Vigten af dessa skäl förefaller dock åtminstone mig vara af ringa betydenhet. Hvad det första angår, så anser jag mig deremot böra anmärka, att ju mera man försvårar silfvers utförande ur landet, ju mera förekommer man detsammas införande i Riket. I samma mon man söker lägga onaturliga hinder i vägen för silfverutförseln och silfverinförseln, i samma mon minskar man obestridligen fördelarne af realisationen och motverkar densammas bestånd. Vidkommande åter det andra förebragta skälet för oftaberörde proliibitiva stadgande, så får jag erinra, dels att Banco-Styrelsen, enär den finner förhållandena dertill föranleda, kan vägra utgifvandet af annat än Svenskt mynt, dels ock att det, åtminstone för mig, icke är möjligt inse, huru man skall kunna lyckas att med fullt tillförlitlig säkerhet förekomma, det ju icke Banken får återköpa samma silfver, som dets förut haft i sin vård. Delta silfver må från Banken utgå i den ena eiler an - Banto-Utskotlcts Memorial N.-o 112.
Transport R:mt R:dr 164,5 0 0 : 96. konna upphöra och befattningen med den återstående salpetertillverkningen inom riket tillika med salpeteruppköp må öfverflyttas på Armé förvaltningen. Diverse anslag. Ridskola. — Kongl. Maj:t föreslår, på skäl som i Stats-Råds protokollet finnas anförda, att för en Ridskola vid Strömsholms kungsgård måtte beviljas och på Riksstaten under 4:de hufvudtiteln uppföras ett årligt anslag af R:dr 14,200: — samt till Resestipendier för kavalleri-officerare eller stallmästare-elever ett årligt reservationsanslag af 4,000: — 18 200- med rättighet att för Ridskolans ordnande få använda medel af första årets anslag. Dessutom erfordras, för uppförande af en stallbyggnad på stället, ett extra anslag af 18,000 R:dr. Kavalleriskolor. — För hållande af sådana, för kavalleri-befälet afsedda skolor, hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö, för öfrigt så inrättade, som i Stats-Råds-protokollet angifves, föreslår Kongl. Majit, att ett fortgående årligt anslag af 5,400: -— måtte beviljas och på 4:de hufvudtiteln uppföras. Öfriga i Riksstaten under 4:de hufvudtiteln upptagna anslag föreslår Kongl. Majit må oförändrade bibehållas. Summa tillökning R:mt R:dr 188,100: 96. med derunder beräknade 19 3 6,820 kubikfot spanmål in natura. Då från denna tillökningssumma afdragas ofvanberörda minskningar i anslagen: för Generalitets-staten R:dr 4,950: — » Kommendants-staten 659: 50. g 609- 50 uppgår tillökningen i 4:de hufvudtitelns ordinarie anslag tillR:mt R:dr 182,491: 46. Dessutom aflemnas från Landtförsvaret:
Föredrogos ånyo följande, med anledning af 56 § Riksdags-ordningen, väckta och den 18 dennes bordlagda motioner, nemligen: I:o af Herr Kock, med förslag att Borgare-Ståndet må besluta att bemyndiga Banko-Utskottet att, oberoende af 2:dra § 4 mom. uti Rikets Ständers instruktion för nämnda Utskott, genast öfverväga och lill Rikets Ständer med utlåtande in komma om och i hvad mån Bankens vinstmedel kunna användas till bildande af 498 Prot.-Utdrag den 2i Januari i860. en reservfond för Banken genom uppköp af Svenska stats-obligationer å det för fortsättning af Statens jernvägsbvggnader afsedda amorteringslån; och 2:o Af Herr Schwan, med hemställan att Banko-Utskottet må bemyndigas att, i sammanhang med behandling af hvad som i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition den 17 November 1859 om anskaffande af medel för fortsättning af Statens jernvägar afser användandet af Bankens vinstmedel, äfven till pröfning företaga ändamålsenligheten att för hela Banko-vinsten uppköpa obligationer, som komma att af Biksgälds-kontoret utgifvas i utländskt mynt. I sammanhang härmed förekom meddeladt Utdrag af Högvördiga PresteStåndets Protokoll den 18 dennes, innefattande dels bemyndigande för BankoUtskottet att, oberoende af 2 § 4 mom. af Instruktionen för nämnda Utskott, genast öfverväga och till Rikets Ständer Utlåtande afgifva om och i hvad mån Bankens vinstmedel kunna användas för det i ofvanberörda Kongl. Proposition afsedda ändamål, att Banken skulle deltaga i ett lån, släldt i utländsk myntsort, dels inbjudning till Med-Stånden att i detta Preste-Ståndets beslut instämma. Herr Kocks motion och Preste-Ståndets Protokolls-utdrag lades till handlingarne, sedan Banko-Utskottets Memorial N:o 14 numera inkommit och blifvit denna dag bordlagdt, hvaremot Herr Schwarts till Banko-Utskottet remitterades. S. D.
Nu är detta icke händelsen, utan förslaget, väckt af komiterade samt understödt af Ulsk., är alldeles nytt, hvarföre jag anser det vara häst att afslå detsamma, serdeles som jag tror mig vela att PresleSt. vidtagit denna åtgärd. Hr von Hartmansdorff: Det är klart att ett verk, hvars uppdrag är alt göra anmärkmr emot alla andra, icke skall ses med serdeles välbehag af dem, och att man är benägen inskränka dess anmärkningsrätt. Jag har, sedan ett embete i det verket mig anförtroddes, sökt att göra mig bekant med inrättningen af redogörelseverket i andra länder, och synnerligast i de båda länder, som måhända varit bäst förvaltade, nemi. Frankrike och Preussen. Jag har äfven derom sökt underrättelse hos våra grannar Norrmännen. Men ingenstädes har jag funnit kontrollera så väl iakttagna som hos oss. Då Hr Akerman, förmodligen till mehn för verket, nämnt att revisorerne äro nitiske och arbeta för den procent de få för anmärkmne, sä får jag såga, att jag anser denna inrättning förträfflig, och att, i de länder jag omförmält, man klagat öfver svårigheten att förmå revisorerne noggrant fullgöra deras skyldighet, och att man funnit det vara ganska väl, om man der haft någon dylik inrättning sorn här. Hvad nu beträffar att anmärknme ske så sent, härflyter den olägenheten från dröjsmålet med vära bokslut. Den rättelse man velat vidtaga för alt fä dem hastigare afslutade, har R. o. Ad. icke velat godkänna. Jag hoppas dock att man slutligen kommer till rättelse äfven i den vägen, och hinner man en gång att få sina räkenskaper hastigt afslutade, så, som det sker i andra länder, så tror jag att föga hos oss skall återslå att i granskningsväg önska. Jag anhåller om förslagets ogillande. 314 Den 11 September e. m. Hr Gr. o. Landtmis härefter till bifall å 59:de punkten framställda propos. besvarades med ja och nej; hvarpå Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade afslå densamma, samt då härvid ropades starka ja, blandade med nej, förklarade det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Handeln har tvenne hufvudvägar, nemi. utförsel af egna produkter och införsel af fremmande. I den mohn som utförandet af egna alster öfverstiger i värde de införda fremmande, ökas landets Den 26 Oktober. 26 fordringar hos utlänningen och landet blir rikt; — i den mohn införsel af fremmande varor i värde öfverstiger de utförda egna, kommer landet i skuld och blir fattigt. Den handlande individen eller grosshadlaren kan blifva rik på begge vägarna; — för honom är det likgiltigt, ettdera han förtjenar på utlänningen genom försäljning af våra egna produkter, eller derigenom, att han säljer utländska varor inom landet. För grosshandlarens välbefinnande är det altså enahanda, på hvilken väg han förtjenar, men icke så för landet. Enär samhällets bestånd ovilkorligen fordrar, att så vidt möjligt är, den enskildes företag så orduas, att dennes vinst bidrager till det helas förkofran; — och då handeln utaf alla näringar är den mest ingripande, icke allenast uti en nations ekonomiska ställning, utan äfven uti dess sjelfkänsla såsom ett oberoende folk, så måste lagstiftaren så tillse, att den enskildes vinningslystnad icke undergräfvar dessa nödvändiga vilkor för en Stats sjelfständighet. Den så kallade stora handeln, eller handeln med fremmande folk, måste så ordnas, att han står i ett oskiljaktigt samband med landets egen näringsflit, att produkten af denna flit blir det enda mynt, hvarmed nationen betalar de njutningar, andra länder kunna erbjuda henne. För att åstadkomma detta nödvändiga samband emellan handeln och näringarna, måste i främsta rummet myntväsendet så ordnas, att näringarnas förkofran blir den enda mätaren för handelns utveckling, och derigenom tvingar handeln till en nödig jemnvigt emellan införsel af mindre nödvändiga utländska produkter och landets förmåga att betala dem. Industriens utveckling inom ett land är till en hufvudsaklig del beroende af tillgång på förlagsmedel eller penningar, och der dessa saknas, af ett väl ordnadt kreditsystem.
Inberäknadt metallspiralen, s o m uppbär den lilla svenska flaggan af metall, är den omkring en half meter lång. Dess tyngd är rätt betydlig, i följd af metallnätet o c h metallspetsen i bojens nedersta del. •UN B E T Y D E L S E F U L L S V E N S K U P P F I N N I N G - är den af ingeniör Bertheau konstruerade applikationsapparat till fotogenmotorer, hvarigenom det lyckats uppfinnaren att till fullo lösa uppgiften att på vanligt sätt manövrera ett af en fotogenmotor framdrifvet fartyg, d. v. s. att farten kan ökas eller saktas o c h att man kan stoppa o c h backa efter behag, hvilket förut ej låtit sig göra. Den nya uppfinningen kommer måhända att medföra en fullständig omgestaltning af nutidens sjöångmaskiner, hvilkas ångpannor o c h k o l b o x a r ofta n o g upptaga en tredjedel af fartygets hela tonnage, i jämförelse hvarmed det utrymme, en fotog e n m o t o r kräfver, kan anses som en obetydlighet. Ingeniör Bertheau har under de senaste veckorna medels en liten ångslup, hvari den sinnrika applikationsapparaten placerats, företagit upprepade profresor utåt Mälaren, hvarvid apparaten visat sig fungera på ett i allo förträffligt sätt. Vi meddela våra läsare i detta n u m m e r en bild af den lilla slupens för m e d maskineriet o c h därjämte porträttet af den epokgörande apparatens upphofsman. L i TT U N G T F U B S T E P A B från den soliga södern har i dagarna passerat Sverige, på väg till den norska hufvudstaden, nämligen Italiens kronprins m e d sin unga gemål. KRONPRINSPARET AF ITALIEN. Viktor Emanuel, kronprins af Neapel, s o m hans officiella titel lyder, är född i Neapel den 11 nov e m b e r 1869 o c h förmäldes i R o m den 24 oktober 1896 m e d prinsessan Heléne, dotter till furst Nikolaus I af Montenegro o c h född i Cetinje den 8 januari 1873.
St:r icke böra mera sakna tillgång på specifique Uppgifter 0111 Clereciets saint Gymnasiioch Scholsö-Staternes från Statsverket utgående aflöning, än för andre Embetsman» och deribland äfven Academiefnes, för hvilka specifiqve AflöningsStater redan finnas upprättade; och sorn, genom Jättlieten, att komina i erfarenhet af rätta beloppet utaf hvars och ens lönevilkor; så beskaffade SpecialStater böra leda till inånga vigtiga upplysningar fölen allmän öfversigt af förhållnnderrie, då den definitiva regleringen för LäroVerken ifrågakommer, och tillika vara af nytta i Statistiskt afseende för bedömandet af Boställens beskaffenhet, anser Utskottet sig, med godkännande af Herr Nöre i Förslag, böra, i anledning deraf, nu hemställa: att hos K. M:t den underd. anhållan af R. St:r göres, det K. M:t i Nåder behagade anbefalla Vederbörande Embetsverk, att intill nästa Riksdag uppgöra fullständiga SpecialStater för Clereciets samt Gymnasiioch Scholae-Staternes anslag i KronoTionde och Penningar, samt uppgifter å Taxeringsvärdet af Ecclesiastique-Bostäilena. Reservationer: Emot Utskottets Utlåtande öfver anmärkningarne vid 6:tePuncten, rörande ersättnings anslag till Upsala Academies StallStat och Ridskola. Af Hr Friherre Palmstjerna> Hrr von Heijne och Heijkensköld> Utskottets samtelige närvarande Ledamö4 B. i3 186 Stats-Utskottets ter utaf H. PrästeStåndet, samt af Hrr Noréus ock Santesson, hvilka ansett, att, om R. St:r år 1810 på goda grunder indrogo det årliga anslaget 910
I Hr Landtm:s tanke hade della bestämmande öfverensstämt med Hr von Troils mening; Hr Landtm, bade nemi. yttrat, att så snart det blifvit bestämdt tillkännagifvet att förstärkta StatsUtsk. fattat sina beslut om de återstående statsreglerfs-frågorna, skulle föredragning af mötespassevolance-frågan äga rum; hvarföre Hr Landtm, icke ansåg fullt förenligt med R. o. Ad:s förut fattade beslut att, på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, bestämma Lördagen efter den nästa till mötespassevolance-frågans afgörande, då det, i följe af det förut fattade beslutet, kunde blifva en skyldighet för Hr Landtm, att innan sistnämnda dag föredraga frågan, och hemställde Hr Landtm, om R. o. Ad. hade något härvid att erinra. Ropades nej. Lades på bordet nedannämnda från Ulsk:n inkomna utlåtanden, betänkm och memorialer, nemi. från StatsUtskottet: N:o 364, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 3oq, ang:- de afskrifning af fordringar för undsättnings-spanmål; N:o 365, ang:de ersättningen af kostnaderna för Riks St:ns klubbar under innevarande riksdag; N:o 366, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt. N:o 197; N:o 367, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt. N:o 257; Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskot ten:
R:dr årligen af Postverkets vinst, enligt Kongl. Brefvet den 29 April i83o, i Rikets Slpnders Bank från år 183 r afsätles såsom reserv-capital, har Utskottet deröfver uppgjort beräkning, hvilken likväl, i anseende till det ännu icke med säkerhet kända förhållande i allmänhet med varaktigheten af ångfartyg, endast kan blifva approximativ; hvarvid Utskottet upptagit i Debet För tvänne ångfartyg, med tvänne madi iner i hvartdera fartyget och hvarje machin om 3o hästars kraft, ett capitalvärde af 60,000 R:dr för hvartdera fartyget, med beräkning af 6 procents ränta a capitalet ■ , • . , «* •* 6,000; — 4 procent i assurance 4>8oo: — 10 procent i slitage, fortfarande underhåll odi slutligen ombyte af machiner och nybyggnad af fartyg 12,000: — årliga tillfälliga reparationer 4>000: — Då hyror till besättningen, med flere umgälder, bestridas enligt derom upprättadt entreprenad-conlract och finnas i räkenskaperne upptagne samt således å Postverkets ofvannämnde behållningar redan afförde, hafva de här icke blifvit beräknade Summa R:dr 26,800: — Credit Postverkets behållning per medium under de trenne sistför flutne åren • 9,088; 16. Fribrefsvinst per medium io,584: 3a. Postverkets här ofvan omförmälde utgifter för reparationer å ångfartygen, till större delen härflytande från machinernas första ofullkomlighet, hvilket belopp, derest det icke blifvit i räkenskaperne påfördt, ökat behållningen, per medium . 11,000: ■— Summa R:dr 30,673: — 6 BevillningS-Ulskottets Betänkande ff.o 22. Tiel hvilket förhållande Postverkets årliga vinst af postgången ofver Greifswald, oansedt de mod ångfartygen förenade dryga kostnader, likväl kan beräknas till 0,873 Il:dr.
Omsorgen och inseendet öfwer Rikets sa Ordinarie som Extra-Ordinarie LandtRäntor, Tullmedel, och hwartehanda flere uppbörder och inkomster, sa att de behörigen beräknas och indrifwas, deribland alwen Koppar.-Röman och Koppar-Tullen samt öfrige Intrader af Bruk och Bergwerk; art afgöra Skatteköps-mal och utfärda Skatte-Bref; att draga försorg, det Kronans Gods lill Rikets nytta och pa bästa sätt blifwa förwaltare, samt om dem, som stola föracrenderas, upprätta och utförda Arrende-Contracter och halla hand öfwer deras fullgörande; att afaöra mål, som anga förmedlingar a Hemman; om indragne Säteriefrihcters aterwinnande; twister om Mantals rätta storlek; mål om Säterie-frihekers flyttning och om Säteriers sammanläggande; vin Kronans Jordebok, dest inrättning och rättelser deruti; att pröfwa och fastställa Skattläggningar; att afgöra twister om bättre rätt till besittmna af Krono-Nustball; om Båtsmanshåll och Loks-Hemman; om Bestttningstid a uppodlmgar af oländig Mark ä Boställen; Den 9 Julik. l297 om öfverloppsjord wid Militie och Civile Boställen; om orätt uppburne och i Stats-Castan influtna medelö Restitution; om Posthemman och deras friheter; om Sagars anläggande; om intagor och uppodlingar a Krono-Aiimänningar; om jemnkningar och flyttningar af Soldate-roteringar; om Arrenden a Militie Boställen; om wisa Procent till Kronan af deras Egendom, som flytta mur Riket; om wista ro:de sättninga-'; om Kronans Nybyggen och frihets-ar dera; om tö?es Hemmans upptagande; om Lön och fordrings-ligvidationer; om Kronopantningar; om Reductions-Werket med mera, som Kronans Gods och Räntor angas, eller tt t afkortning och afstrifning i Räkenstapcrne komma ma; om Hemmans Boken emellanKronan och Private; om Bytesbrister och deras ärsaltande; om ärsättningar till Private i Jord och Ranta för skatterättsoch räntesordringar; vm Jndelningswerket samt efterlefwande af de med Stadcrne och Allmogen uprättade Contracter; Widare: inseendet öfwer Tull-Werket; wärdén och inseendet öfwer Kongl Myntet och Myntningen; Inseendet och Styrelsen öfwer Charte SigillateWerket; Uppsigten öfwer Landtmäteri-Contoirct samt dest och LandtmäterieStatens göromål; Att tillsatta Lands,Kamererare och flere Lands-StatsBetjente; att dömma öfwer Sjö-Tullsoch LandtTulls-Betjentes fel och förbrytelser i stensten; att upptaga och afgöra mål om Tullhus-Byggnader; samt att pröfwa och afgöra Beswär öfwer Landstzöfdingarnes Utstag i mål, angående Kyrko, PrestegardsSockne-Faltigstuguoch Tmgs-Byggnader, Kronokörflor, Kronofljutningar, Garder, Jnqwarterinaar, och i öfrigt alla andra allmänna eller enffildta Economista mäl,