Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kommitterade, hvilka, på samma gång de ansett en större skyndsamhet i krigsförvaltningens ärenden kunna vinnas genom mindre omständlighet vid verkställighetsålgärden, derjemte varit angelägne att bereda trygghet genom moget samråd i alla frågor af mera omfattning, invecklad beskaffenhet och å rättsförhållanden inverkande, hafva derföre, på sätt de här nedan föreslå, gjort en sådan fördelning af ärendena inom krigsförvaltningen, att mål, som fordra en noggrann tillämpning af rikets lika vidlyftiga som invecklade kamerala lagverk, såsom frågor rörande indelningsverket, utsökningar och fiskalisationer, afskrifningsoch fondförvultningsmål m. fl. afskiljas från dem, som afse rena verkställighetsåtgärder, genom Kongl, bref, general-ordres, stater, instruktioner och reglementen bestämda och begränsade; de förra skulle afgöras genom omröstning, men de sednare af afdelnings-chefen allena beslutas, hvaremot de begge föredraganderne hufva sig älagdt att, innan beslut fattas, sin tanke inför chefen framhålla, samt att, när den icke af honom gillas, sin skiljaktiga mening i protokollet nedlägga. Äro de af rescrvanterne yttrade betänkligheter grundade, skall säkert ingen för egen trygghet omtänksam afdelningschef uraktlåta att, före begagnandet af sin allena beslutande rätt, åt desamma lemna ett tillbörligt afseende, enär han, i annat fall, mera än någonsin gör sig personligen ansvarig för eli beslut, på hvars rättseller författningsvidriga beskaffenhet hans uppmärksamhet blifvit af de föredragande fästad. Kommitlerade hafva den fulla öfvertygelsen, att ej den ringaste våda skall uppslå genom denna åt förvaltnings-chefertie inrymda, men för missbruk väl motvägda magt, samt att derjemte en större enkelhet i former, en ökod skyndsamhet i ärendenas behandling emot hvad det mera omständliga och tunga Lollegii-arbetssättet tillåter, otvifvelakligt skola, utan förminskning i mogen pröfning och angelägna kontroller, blifva de närmaste frukterna af det förändrade styrelsesättets införande.
Kapell-församlings skyldighet att bygga och underhålla Moderkyrka, om upphörande af — 10 7 2 2 12 23 — b. 2 Mars b. 16 Juli b. 2 Mars b. 16 Juli. b. 3 Mars b. 16 Juli g. 2 Mars g. 11 Juli £. W 1 K. ongl. Proposit. ler Skrifvelser. t» s 3 jt Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Oj (0 OQ co w o Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:0 '§ Kassor, om skyldighet för Banken och Biksgälds-kontoret att förvalta ad pios usus stiftade 4 2 57 — b. 25 Febr. b. 25 Febr. g. 26 Febr. b. 25 Febr. Kasten, om pension åt Ofverjägmästaren A. H. 103 4 1 168 — b. 3 I)ec. a. a. 5 Dec. a. a. 9 Dec. a. a. 7 tDec. 179 Kindberg, C., se Dana-arf. Kinman, E., se Eftergift. Klappe, Ostra och Vestra M 1, om utbyte af Steglinge M 1 och Plöninge M 8, mot Hö- ganäs Stenkolsverks andelar i 28 4 1 45 — b. 4 April b. 30 Mars b. 1 April b. 26 Mars 60 20 Klockare, om förbud att inför rätta föra andras talan, för — 7 1 57 — b. 16 Dec. b. 7 Dec. b. 12 Dec. b. 10 Dec. » ang. tillsättandet inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län af — 7 2 46 — b. 12 Febr. 12 Febr. g. 13 Febr. g. 13 Febr. 240 » och andre kyrkobetjente, om ändrad lagstiftning angående val af 7 2 47 — b. 12 Febr. b. 10 Febr. g. 13 Febr. g. 13 Febr.
Militärbefäl, om förbud mot inblandning i kontrakts uppgörande mellan indelningshafvare och manskapet, se Kontrakt. Militärundervisningen, om förändrade bestämmelser rörande, se Krigs-Akademien. Militäröfningar, angående införande i elementarskolorna af » angående aflöning åt instruktörer i, vid de lästa folkskorna, se Beväring. Minderårig, angående dess användande vid Fabriker m. m., se Barn. Minderårigs användande tillskjutsande, se Gästgifveri-Ordnin| gen. Minnesmärken om revision eller upphäfvande af 1828 års Kongl. Förordning angående fredande af forntida, samt örn förändrad lagstiftning i detta hänseende I anledning af återremiss . Ministeriella ärenden, angående underdånig anhållan om meddelande till Rikets Ständers kännedom af vissa Missgernings-Balken, om återställande af lörutvaranda lydelsen i ! Kap. 2 § genom upphäfvande af Kongl. Förordningen 3. 5 ? o re -3 rr o ti, w rC _. N:o w 5 rtq ré ®P -■ co C/D “ a c/, io Q-* ZT". (O N:o A. 62, 130 i Bg. 32. 35 I 3 N:o I Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. PresteS tå ridet. Borgare| Bonde Ståudet. | Ståndet. 139 52 Se I Åttonde Hufvud-iTiteln. — I I». 126 A. 264 4 24 110 b. 14 Febr. a.a. 25 April — i b. 30 Mars t» ce N:o b. 14 Febr. a. a. 25 April b 8 April b. 14 Febr.jå. 14 Febr. a.a. 25 Aprilla.a. 25 Aprilj I. b. 11 April 11 April 84 W Sj crq 7T ZT. g Cd ri re cn d pr PresteStåndet. Borgareståndet. BondeStåndet.
Dessa handlingar innefatta nemi. det fullständigaste vittnesbörd om den grofsta försummelse af Kronofogden Huss, i det lian, oaktadt många tid efter annan från Länsstyrelsen uprepade befallningar om undsåttningsmedlens indrifning och lefverering lill Ränteriet, icke i delta hänseende tillgjorde annat än att han öfverlemnade detta upbördsärende åt länsmannen, hvilken upbar och sedan förskingrade ifrågavar:de medel. Det har då varit icke blott enligt med författningarne utan fullkomligen rättvist, alt han blifvit dömd att betala det förskingrade beloppet. En sådan betalning är nu också allaredan indrifven och i LandtRänteriet lefvererad, så att någon fråga om afskrifning icke här kan upkomma, enär en sådan åtgärd förutsätter tillvaron af skuld, som skall gäldas, hvaraf åter följer, att formen af Utsk:s tillstyrkande är oriktig; ty detta tillstyrkande hade, såvida det, i frågans nuvarande skick, skolat innebära någon mening, bordt lyda på restitution af den utgifna ersättningssumman. Till en sådan restitution anser jag likväl intet skäl vara för handen, hvarföre jag vördsamt afslyrker allt slags afseende å Utsk:s betänkande. Skulle emellertid R. o. Ad. finna eftergift af hvad ådömdt blifvit böra ske och att medlen således böra rcstitueras, så anser jag mig böra uplysa, att den mig, såsom åklagare i målet tillkommande acloralsprocent å summan redan af Kammar-Rätten blifvit från Statskontoret reqvirerad; och någon rättighet förefinnas, att bevilja annan eller högre restitution, än efter afdrag af della arfvode, hvilket är min egendom, den ingen har makt all, utan milt bifall, bortskänka. Hr von Troil, Sam. Gust.: Att jag icke med min röst Den 6 Augusti. bidragit till del StatsUtsk:s beslut, som nu år under K. o. Adis pröfning, inlieintas af den reservation, som åtföljer utlåt. Jag liar troll att det skulle vara högst betänkligt, om R.
hörnet en den kan elegant genom damtoalett, kan målad d ö r r e n till smidiga » stilig » hafva både med är bringat edra kruVaren lugna, däredra kvicka sådan färdighet. chekanhända knappast nödvändigt Dessutom veta vi, att d a m e r n a finnes. före er väninna, som ej ännu var » riktigt f ä r d i g ». utställningen i folkvimlet omöjligt. kan Här tryggt: hvar » Kom ni till Iduns d u m i g på slaget är d e t j u där salong, 12. » ganska träffar Se där en ganska viktig s a k: en bestämd mötesplats, som icke kan bortblandas med att ha. ni, m i n a under nat igenom ste innehåll coiffyr, ärade damer, n u hvilat Idun förmått bjuda dess välbekanta så och er belåtna m e d Då ni er måhända att säger med en öfver salongen nog » Behaga Damernas redan ni och teckna gyllene bok? » för länge sedan den vackert stra sidan och den därpå hvilande ren ». och älskvärd bugning gest: edra ärade n a m n i — ha snidade pulpeten där p å sett vän» liggaNi h a också sett de praktfulla, konstnärligt arbetade pärmarna, och ram dekorera väggen ha kommit icke äf % e n landet det därbortom vänfasta I från och glömda Bottenhafvet systerkomma ni, minnesgoda. namn, Iduns aldrig v a r e n alla hjärtligt välkomna! Adolf Hel lander. er utforska meningen som inom ofvanför, för m e d att glas korationen till och tydde därmed. Jo, den vackra meningen och med salongsgeväret skrifbordet på, att det b e b o d d e s Endast rummets lampskenet; af ena på af e n hälft var skärm, och rum kunde rande i denna man klart uppdäremot g e n o m en d e l af i — yngling. m a t t föll det den andra delen, d ä m p a d t stor väggen och bokhyllan Patienten var unge Ejnar Berg, som lifsfarligt s j u k i Läkaren fram bertermometern. Temperaturen sedan morgonen, och namn.
Enär Revisionerne af nämnde Kanal-Verks räkenskaper numera icke inträffa årligen, lärer från 27 § orden »de årliga» böra borttagas. 10:o. Sedan Fullmäktige, genom 29 § i Reglementet, blifvit berättigade, att utfästa ett premium för förslag till en förändrad organisation af Ranko-Verket samt, i ändamål att ät denna föreskrift lemna större offentlighet, låtit åtskilliga gånger införa densamma i allmänna tidningarne, så har inom den bestämda prescriptions tidens utgång ett förslag till reorganisation af Bankoverket samt reglering af dess tjenstemannapersonal till Fullmäktige ingifvits; kommande berörde förslag, hvaröfver Understyrelsens utlåtande blifvit af Fullmäktige infordradt, att jemte Memorial till Höglofl. Utskottet öfverlemnas. 1 l:o. För fullgörande af föreskriften, att, i anledning af D. D. M. M. Konungens och Drottningens kröning, låta, tili enahanda storlek, som i sådaue fall tillförene varit bruklig, uppå Bankens bekostnad, prägla en skådepenning med tjenlig inskrift och sinnebild, hafva Fullmäktige, elter det Kongl. Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien, till berörde skådepenning upprättat förslag, låtit, genom Professoren Qvarnström, dertill utarbeta en tjenlig modell och genom Gravören Lundgren förfärdiga stamparne.
Den, som instämmer i Utskottets förslag, i afseende a Läderarbeterij ej specificerade, lackerade, alt, utan ändring i anförda Ij delse, artikeln skall tulibehandlas efter vigt med derå antaget värde af 2 R:dr och införselstull 24 sk. skålpundet, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, antages: (l;a alternativet) Borgare-Ståndets beslut; (2:q alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut. Mastix, Mjöl af vegetabilier etc. För artiklarna Mastix samt mjöl, af vegetabilier, sorn ej kunna inbegripas under .?patt mai, eliv hänföras till medicin a lier, bade Utskottet föreslagit, att nuvarande utförsels-afgifter malte upphöra, hvilket Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden ock bifallit; men som Ridderskapet och Adeln derå bibehållit nämnde tullafgifter, nemligen för Mastix 1 sk. och lör mjöl 2 r:sl. skålpundet, komma, i händelse sistbelörde beslut icke frånlrädas, följande voteringar att derom anställas: 93:o. Den, som, lika med Utskottet, anser Mastix bora få tullfritt utföras, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, bibehålies för denna artikel nu gällande utförselstull 1 sk. skålpundet. 94:o. Den, som gillar Utskottets förslag, att lullafgift icke bör ega rum vid utförsel af Mjöl af vegetabilier, som ej kunna in.- J4 Bevillnings-Utskoflcts Memorial, N:o 30. begripas under span mål, eller hänföras till medicina lier, rösta r ja; den det ej vill, röstar nej. Vinner nej, kommer nuvarande utförselstull derå 2 r:st skålpundet att fortfara. j\ ) ( kelringar och Nyckelbokar. Presteoch Bonde-Stånden hafva bifallit
Vid närvande tillfälle bör likväl frågan om hvad med tullens reglerande står i sammanhang i sin helhet tagas i belraktande. K. M. har nemi. gjort framställning icke blott om eventuella tullars fastställande på sådane artiklar, hvilkas införsel nu är förbjuden, utan äfven genom förslaget om ett tillägg till 61 §:n Reg.F. sökt bereda möjlighet dertill att, om förbuden borttagas de tullbestämmelser, som i afseende på de med förbud förut belagda varorne kunna göras, må kunna försäkras om ett längre bestånd, än dem enligt författningen tillkommer. Häruti innefattas något mera, än hvad vid föregule tillfällen blifvit af K. M. framstäldt. Måhända är det nog myeket begärdt, att i vårt land näringar, som under en lång följd af år varit med förbud skyddade och i hvilka betydliga kapitaler blifvit nedlagda, skola, då detta skydd borttages, icke för fortfarandet af de förhållanden, hvaraf möjligheten utaf deras framtida bestånd beror, kunna påräkna en längre tillvaro än den inskränkta tidsperiod, som framlöper emellan 2 Riksdagar. Längre kunna de nu icke beräkna sin trygghet. Ropet på nedsatte tullar till fördel för konsumenterne, hvilket vid hvarje 9* 132 Den 11 Januari. Riksdag högljuddare låter hora sig, gör måhända äfven ntsigterne för de omnämnda näringarnes idkare med hvarje Riksdag mera hotande. Att under sådana förhållanden söka ställa så till, att de må få tid att kunna bereda sig på en förestående förändring och hinna den ändamålsenliga utveckling, som kan för dem öpna möjligheten att, oaktadt en helt annan tullagstiftning än den hittills gällande skulle antagas, likväl fortsätta sin verksamhet, torde icke vara för mycket hegardt. Man har äfven talat om porslinsfabrikerne och den förbättring, som dessas fabrikater skola vunnit, sedan, till följd af sista Riksdags beslut, förbudet mot införsel af måladt eller tryckt oäkta porslin bortfallit. Just detta exempel torde äfven jag fä begagna.
För Öfrigt böra vid tillämpningen af dessa allmänna stadgande» följande omständigheter iagttagas, nemligen t a) att förbindelserne för de Statsbidrag, som, i egenskap af lån, utgå, skola af Fullmägtige granskas samt tillika med h.andliogarne, angående dea i ofvanstående 7:de punkt omförmälde säkerhet, i Riksgälds-Contoiret förvaras; dock bora dessa säkerhetshandlingar, uppå anfordran , vederbörande embetsmyndigheter tillhandahållas, då detsammas begagnande af dem kan ifrågakomma; b3 att, med undantag af de anslag, sora äro ställda till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition och hvilkas utbetalning, enligt nu meddelade föreskrifter» Fortsättn, af Stats-Ut skottets Memorial, N.o S8o. 3 verkställes i den ordning, Kongl. Maj:t lärer bestämma, skola de Öfriga anslags-summorna, äfvensom lånen, antingen omedelbart frän RiksgäldsContoiret till vederbörande Bolag och raenigheter utbetalas eller ock, efter erhållna retjvisilioner, lill Kongl. Maj:ts Befallningshafvande öfversändas; c) att för de endast successive utgående lånen skall den i 3:dje punkten bestämda tid räknas från slutet af det år, hvarunder första andelen af lånet blifvit lyftad ; och d~) att de medel, sorn, till följd af stadgandet i 8:de punkten , varda återfordrade, böra aflemnas till Riksgälds-Contoiret, dit dessutom alla afbetalningar och räntor å lånesummorna skola ingå. § 18.
I fall ingen annan af R. o. Ad:s ledamöter skulle finna skäl att yrka återremiss af betänk., så vill jag icke heller göra det, utan nöja mig med alt sålunda hafva nedlagt min reservation deremot. Gr. Mörner, Carl Göran Dellof: Det är mindre för alt inlåta mig i något svaromål på den föreg:de talarens yttrande, då lian icke framställt något förslag, som jag begärt ordet, utan endast för att återkalla i minnet huruledes tili en allmännare läst tidning, som till den sisla värde talaren står i ett nära förhållande, man har för icke länge sedan funnit huruledes det ansetts nödigt, att förena käppens frihet med tryckfriheten. Genom ett sådant yttrande, som der under årets lopp förekommit, har man ifrågasatt ett sådant användande af käppen för personer, som måste antagas vara på en högre bildningsgrad än tjenstehjonen i allmänhet äro. Jag tycker alt emellan den framställning och den som Hr Hjerta här haft, ligger någon motsägelse, hvarpå jag icke kunnat underlåta att fästa upmärksamhelen. Hr Hjerta: Den siste värde talaren har behagat att appellera till mig med anledn. af mitt förhållande till en här utkommande tidning och ett uttryck, som deri har förekommit. I anledn. deraf, så får jag först säga, att jag icke precist vet, örn det tillhör ämnet, alt framdraga hvad som säges i tidningarne till argumenter i afseende på hvad som hörer till denna församlings afgörande, men i alla fall skall jag icke på något sätt rygga tillbaka i afseende på den citation, som den värde talaren har gjort. Jag får blott fästa upmärksamhelen på alt det uttryck, hvarpå han har alludera! blott var en citation ifrån en utländsk auktoritet, som torde anses ganska god i alla tider och alla länder och det var Franklin, som hade haft eli så beskaffad! yttrande. För öfrigt får jag nämna, att om man vill tillämpa della i förhållandet mellan husbonde och tjenstehjon, så lärer det icke kunna sättas i fråga, alt om också lagen icke sanktionerar rättigheten till husaga, så kunde det dock någon gång hända, att en husbonde tog sig friheten, att emot ett alltför okynnigt tjenstehjon begagna käppen.
”Lik äolsharpans stilla sammanklang, När strängen sprang, Och vinden blott försvunna tonen saknar: Så blifve ock från kylans rymd min gång; Så klinge sång Vid blommans bädd då hon i Eden vaknar.” ~Atterbom.~ Många veckor förgingo. Hösten var åter inne med sin mörka, mulna himmel, sina rytande stormar, sin tunga, melankoliska luft. Rudolph var allt sjuk; han hade i några månader redan varit fängslad vid plågobädden och läkarne gåfvo ömsom hopp, ömsom misströstade de om hans vederfående. Elisabeth smög hvarje qväll till det läger, der han hvilade så lugnt och utan klagan, ehuru synbarligen marterad af de rysligaste plågor, dem hennes blotta åsyn dock tycktes mildra. Med allt större innerlighet fästade hon sig vid den af sjukdomen så vek blifne mannen, hon trodde sig älska honom högre för hvarje dag, denna tro var villan af en ren och mild själ, af en sann qvinnosjäl; ty det hör till kännetecknet af en verklig sådan att, när den ser en varelse lida för sig, med innerlig tacksamhet älska den lidande ännu högre. Mot sin make deremot blef hon med hvarje dag allt kallare och mera sluten, det låg en tyst förebråelse i hvarje blick och rörelse, som djupt sårade den redlige mannen; men han var för stolt att med ett ord rättfärdiga sig för en gerning, till hvilken han var alldeles oskyldig. Under dessa, månader hade Virginia med hvarje dag allt mera nalkats sin upplösning; synnerligast efter Rudolphs missöde, som snart med tillbörliga tillägg kringspriddes i det goda ...s aftonkretsar och äfven nådde Virginias öra. Hon bleknade djupare och darrade, när modren förundrad omtalade denna nyhet, som kort förut blifvit henne meddelad af någon, väl underrättad kaffesyster. Från denna stund bemärkte modren en viss onämnbar oro hos sin sjuka dotter, som för hvarje dag blef allt mera blek, allt svagare och mera lutad; det var den späda, af lifvets frost angripna blomman, som långsamt böjde sig mot sin graf.
På anförde skäl, att erfarenheten bestyrkt behofvet af ej mindre en för ändamålet lämpligen organiserad dylik styrelse, än: äfven skicklige tjenstemän för ledning och tillsyn vid verkställighet af arbeten: utaf förenämnde beskaffenhet, och att detta behof gjorde sig än mera gällande, ii den man sådana arbeten tilltogo, har Kongl. Majit föreslagit, att aflöningem för bemälda styrelse jemte tjenstgörings-arfvoden för de under densamma lydande tjenstemän måtte bland sjette Hufvudtitelns anslag till utgifter af ordinarie eller ständig egenskap uppföras, att från den tid, då nu skeendestatsreglering vidto ge, årligen utgå med ofvannämnda belopp 12,900 r:dr.. Då ifrågavarande arbeten äro af tillfällig natur samt omfånget för inrättningens verksamhet följaktligen beror af omständigheterne, synes det Utskottet icke vara lämpligt, att, åtminstone för närvarande, personalen: med: fasta löner förses; hvadan Utskottet trott sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall å Kongl.. Maj:ts i förevarande hänseende gjordaNådiga framställning.. Skolande Utskottet vidi extra statsregleringens uppgörande vidare yttrande; i; ämnet afgifva. Stals-Utskotleie Utlåtande, N:o 71.
Utf. tull. på alla språk, chartor ocb musikalier, inbundne och oinbundne fria. fria. utrikes efter tryckta arbeten på Svenska språket eller sammandrag af sådana arbeten förbudna. biblar, gifna till Svenska Bibel-Sällskapet fria. med inbundet, rent eller linieradt, papper 100 R:dr. 25 R:dr. fria. Chicorie-rotj Cobolt, Dref, Drefmat ocb Dun. Ansågos böra vara fria från utförsel-tull. Decorationer, Platåer, med tillbehör , äfvensom Ornamenter , ej specificerade. Ansågos, såsom börande tili slöjdevaror och med dem dragande lika tull, böra utur den egentliga taxan uteslutas och endast i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror, ej specificerade. Fikon. Införsel-tullen bestämdes tili 2 sk. per Skålp. Fisk. Alla under denna rubrik uppförde artiklar ansågos böra vara fria från utförsel-tull; hvarjemte redactionen ocb Tullbestämmelserna i afseende på Sill ansågos böra blifva följande: Fisk. Tullv. Saltad eller inlagd: Ov. för Tullber. Inf. tull. Utf. tull. Sill, i f tunnor eller derunder tunna. 8 sk. fri. 8R:drl6sk. all annan 1 tunna. 32 sk. fri. Fjäder. Ansågs böra vara fri från utförsel-tull, hvarjemte införseltullen å den ospritade bestämdes till 1 R:dr per Lisp. Fjädrar, andra ej specificerade ocb Flaskfoder. Ansågos, såsom hörande till slöjdevaror ocb med dem dragande lika tuli, böra utur den egentliga Taxan uteslutas ocb endast i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror , ej specificerade. Fläsk. Införsel-tullen bestämdes till 1 R:dr per Lisp. Frö. Alla under denna rubiik uppförda artiklar ansågos böra vara fria från utförsel-tull. Färger och Färgnings-ämnen. Rödfärg ansågs böra vara fri från utförsel-tull.
Följden häraf hade varit, att skogen inom få år blifvit nedhuggen, och då ifrågavarande allmänning yore flere mil aflägsen från de hemman, på hvilka den blifvit delad, samt alltså icke kunde af dessas egare till bete begagnas, vore det sannolikt, att densamma kunde med ringa kostnad till Kronan återvinnas, då jemväl borde inköpas ett på allmänningen beläget \ mantal kronoskatte Tvenningen, för att användas till skogvaktare-boställe; varande af Öfverjägaren inom länet intygadt dels att, ehuru meranämnde allmännings-skog fordom varit ymnigt bevuxen med det yppersta byggnads-limmer i länet, skulle, derest svedje-bränningen inom de kalhuggna afverknings-markerne komme att vidare utsträckas, deraf ovilkorligen följa, att all åter vext - Expeditions-Ulskoltels Förslår/ till wulerd. Skrifvelse N:o 49. 81 växt tillintetgjordes och att den angränsande kronoparken Weden omsider jemväl torde blifva offer för eldens härjningar; dels att Trenningshult, i anseende till dess frånskilda läge, »behöflighet för mulbete, kända förmåga att framalstra byggnads-ämnen samt lätthet att bevakas, vore företrädesvis lämplig att till skogsplantering användas; dels oek att de sannolika kostnaderna för Trenningshulls försättande i skogbördigt skick ansågcs, obcräknadt iniösniiigs-summan, komma att uppgå liil omkring 2,500 R:dr B:ko. Med hänseende Lill hvad sålunda förekommit, fä Rikets Ständer underdånigst anhålla, all, sedan ulredt blifvit, dels om och på hvad vilkor ifrågavarande mark skulle kunna af Staten ålerbekommas, dels huruvida densamma kan med fördel lill skogsplantering användas, Ii. K, M:l, efter sig företeende omständigheter, läcktes laga i Nådigt öfvervägande, om inlösen deraf för skogsplanterings-kassans räkning ina linnas böra ske eller, derest kassans tillgångar sådan inlösen ej medgifva, Nådig framställning i ämnet till Rikets näst sammanträdande Ständer allåtas.