Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dernäst står Balletten ”Freds-Afl”, som dansades på Stockholms slott, till firande af Drottning Christinas födelsedag och den återvunna freden, den 8 Decemb. 1649. – Vid betraktandet af dessa Divertissementers mångskiftande versarter, – på svenska språket då ännu alldeles ovanliga, till en stor del ganska konstfulla, och till störsla delen antika, – vet man i sanning ej, hvad af de tvenne är mest beundransvärdt: färdigheten hos de uppförande ”högtförnäma” Herrarne och Damerna, att vederbörligt recitera dem; eller färdigheten och tålamodet hos Stjernhjelm, att inöfva dem deri. Vi hafva, för vår tids läsare, med flit valt våra prof ur de enklaste, de till utseende och inrättning minst lärda. – I förbigående må påminnas, att hans behandling af den sapphiska versen visar, jemnförd med Kellgrens, Oxenstjernas och andres, huru öfverlägsen han var dem i prosodisk kunskap. Stjernhjelm utgaf sina Balletter, enligt Drottningens önskan, äfven på Fransyska och Tyska. Dessa öfversättningar bära icke hans namn, och kalla sig icke öfversatta från Svenskan. Någon villrådighet, huruvida ej öfversättningarna äro just originalerna, och de svenska texterna deremot öfversättningar, borde likväl aldrig kunnat uppkomma. Öfverallt i de svenska Balletterna yttrar sig, på bestämdaste vis, det egentliga af Stjernhjelms skaldelynne och diktningssätt. Arckenholtz säger ock uttryckligen, att Stjernhjelm för Drottningens hoffester componerade Balletter på flera språk. Härtill kommer det nöje, hvarmed han, esomoftast, på sina titelblad gömde sig under diktade benämningar. Således har Parisaren Helie Poirier, angifven såsom författare till Vaincu de Diane, existerat lika mycket och lika litet, som t. ex. Astgram Kannitmer, – den föregifne klagosångaren öfver den ”hängde Astrild”. SILKES-MASKEN. ”Kling-dikt på Authoris Sinn-beläte (Emblema)”. Håll stilla, mitt förnuft! dig saktelig’ besinna, Hvad detta vara må? Du ser här en figur,
Calens enka; N:o g4- i anledn. af Hr Bruncrona*, G. A., motion, om Bestämmande af en prescriptionstid för de gamla sedlarnas gångbarhet; N:o g5. angtde af Bankens husdrängar sökt arfvode såsom ersättning för den minskning i arbetsförtjenst, sorn de genom upphörande af den s. k. sedelhvitstämplingen måst vidkännas; N:o g6. i anledn. af såväl Hr Rosenblads, B., motion, angtde grunderna för befordringar inom Bancoverket, som, i sammanhang dermed, företagen granskning af stadgandena i i:a och 2:a afdelningarna af art. 3 i i83o års bancoreglemente; Allm. Besv.- o. Oecon.Utskottet: N:o 144. i anledn. af väckt fråga om förklaring af K. kungör, d. 28 Aug. i834, ang:de närmare bestämmande af landtmäns och städernas handlverkaies handelsfrihet; memor. i anledn. af V. BorgareSl:s begäran om uppgift derom , hvilka ärender ännu äro under dess handläggning. H. R, o. Ad. åtskiljdes kl. 10 på aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 16 Februari 1835, Plenum kl. io f. m. Justerades i prot.utdr. för d. 13 dennes e. m. Hr Stråle, Nils Wilh., hade inlemnat följande: Emot H. R. o. Ad:s uti pleno den 12 dennes fattade beslut, i afseende på Constit.Utskrs uti betänk. N:o 4° framställda förslag till ändring uti Tryckfr.forordn., anhåller jag att till prot. få anmäla den reservation, att jag anser berörde beslut ej vara förenligt med stadgandet uti 81 § af RegF. att R. St. må icke å den riksdag, då Utsk. någon så - Den 16 Februari f. m. dan ändring föreslår, utan först å den nästföljande derom besluta.
Vägrar någon att på Fiscalens anmaning erlägga afgiften, då bör han af Fiscalen genast tillsägas att inför Riddarhus-Utskottet vid dess nästa sammankomst sig inställa, men ifall han kallelsen, derom Fiscalen ensamt eger vitsord, försummar eller ytterligare vägrar afgiften betala, eger Riddarhus-Utskottet att affordra hans pollet, hvilken lian ej återfår förr än han afgiften erlagt, hvarom anmälan af Utskottet skall göras vid Ridderskapet och Adelns nästa sammanträde. De afgifter, hvilka sålunda af Ståndets medlemmar erläggas, skola, vid hvarje Adelsmötes slut, fördelas mellan de fattiga Adliga Enkor, hvilka Ordföranden finner vara i största behof. Stockholm, tryckt hofi E. Westrell, 1866. Riddarhus-Utskottets Utlåtaude N:o 14. 1 N;o 14. Utlåtande angående förändrad lönereglering för en del Riddarhusets tjenstemän. Vördsamt Memorial! I sammanhang med det vid sistförflutna Riksdag Riddarhus-Directio nen meddeldta uppdrag att framställa förslag till ordnandet af Riddarhusets gårdsplan, uppdrogs åt Directionen jemväl att afgifva förslag till definitift reglerande af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner, hvilka i viss mån nu bero derpå, att Riddarhus-Sekreteraren har sig på lön anslaget stall och vagnshus i de på Riddarhusgården uppförda byggnader.
Utaf den för mindre strömoch årensnirigsarbeten samt smärre hamnoch brobyggnader afsedda anslagssumma, högst 30,000 R:dr (samma § och mom.) » 18,238: 16.— Utafdedelssåsom lånoch delssäsomanslag utan återbetalningsskyldighet anvisade medel, 100,000 R:dr, för sanka trakters eller sjöars utdikning eller aftappning (samma §:s 10 mom.) » 21,718: 5 6. — hvaraf såsom lån utgått R:dr 17,350: — och såsom anslag utan återbetalningsskyldighet » 4,368: 16. Utaf det utan återbetalnings-skyldighet beviljade särskilda statsbidrag för sänkning af sjön Möckeln inom Kronobergs län, 9,333 R:dr 16 sk. (samma §:s 11 mom.) — Lånet för jcrnvägsanläggningen mellan Nora och Ervalla (§76) R:dr 100,000: och i afräkning å det för samma jernvägsanläggning, utan återbetalnings skyldighet, anslagna belopp, 75,000 » 65,000: » 165,000: Utaf anslaget för slöjde-expositioners befrämjande, 3000 R:dr (§77) » 300: Anslaget för en af Georg och Edvard Scheutz uppfunnen machin till mathematiska tabellers uträkning (104 § af 1851 års reglemente) » Eörslags-anslaget till betäckande af kostnaderna för kolonien S:t Rarthelemy’s förvaltning under åren 1851, 1852 och 1853 (106 § af samma reglemente) » 37,731: 32. 3. Sednare hälften af anslaget till en ny byggnad för kemiska institutionen vid Upsala universitet (107 § af d:o) » 33,333: 16. Anslaget till inlösen af Kansli-rådet D.
Föreskriften behöfves i alla fall icke, ty då det är föreskrifva att de skola handla efter bästa förstånd, få de icke handla af vårdslöshet, ty de handla icke efter bästa förstånd, om de låta förståndet slumra. Jag tillstyrker bifall till §:n. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm:* härefter till bifall å ifrågavar. § framställda propos. besvarades med starka ja jemte el t eller annat nej, hvarpå H. Ex. förklarade det lian funnit ja öfvervägande. § 123 och 124. Undert. Ridd.Sekret. tillkännagaf, att Presteoch BondeSt:n bifallit dessa §§. Hr Aminoff: Uti 124:de § af Bevillms-förordn., som handlar om ändrings sökande i debiteringsoch taxeringsmäl, samt om besvär öfver ådömde böter, finnes visserligen hänvisning hvarthän de klagande böra vända sig då de tillhöra landet, men deremot finnes icke npgifvit hvart de i Slockholm boende personer böra vända sig, med sina besvär, lista mom. stadgar ”vill skattskyldig söka ändring i den bevillning, som af debitering beror, och, i den ordning 80:de §:n föreskrifver, blifvit påförd, anmäle och fullfölje sin talan hos K. Bef:h:de etc.” Jag skulle tro alt det vore nödvändigt all här införa ordet, ”hos Öfvers luth allmen i Stockholm eller K. Bef:h:de”. Samma tillägg anser jag äfven böra göras på andra ställen i förordn. der orden: K. Bef:h:de förekomma, som i det 2:dra morn., emedan det här i Stockholm varit öfverklagadt att man icke vetat hvart man skulle vända sig, och på sådan grund anhåller jag, ifall Ståndet skulle anse nödvändigt, om återremiss af begge dessa mom. Gr. Gyldenstolpe: Jag tror alt hvar och en förstår och vet att Öfverståth. är K. Bef:h:de i Stockholms stad, jag har åtminstone aldrig hört talas om någon annan K. Befdcde i Stockholm, än Öfverstålhm. Har Hr Aminoff sig någon annan bekant då vore det skäl att han nämnde densamma.
- Huber fätttmbe 4£>ufnmfr£tteltu ?för uppföranbe af en nt) Bpggnab för Up fata tjögre etementartärowcrf 70,000: — » bito af bito för (Sarlftabö bito 20,000: — » bito af bito för SBeneröborgö bito 20,000: » utwibganbe af elemetttarlåromerfö SJleb anlebning af bete Äongt. 9Raj:te titt Öff aftåtna nåbiga fpropofttton om an|lag titt jennuågsbpggnaber fautt titt rörelfcmateriet å reban antagba ftauiBanor, bets åtffitliga poö öfj tjårom gjorba framftåttningar, Bafioe 2Bi Benritjat att utgå unber tiben titt 1867 årS fint: %öx författning ocB afflutanbe af be å norbmeftra ftamBanan från Slrmifa titt rttegrånfen mot Sporge åtcrftåenbc arbeten 2,900,000: — » fortfåttanbe af norbmeftra ftamBanan från (Spriftinetfamn öfmer (Sarlftab titt Strmifa 500,000: — S3ibtid SR. ©t. $)rot. 1865 & 1866. 10 Samt. 1 «fb. 2 S3anbet. 9 (3tif§bag8:S5eftutet.) 66 3ftif§bagg*33eflut 1866. $ör gobtgöranbe bets af be öfabc utgifter, font utöfver ben t ur Blifmit å betta fontor antoifabt, pafme »i på följanbe fatt Beräfnat, nemiigctt: l:o. Sif £>fj anvoifabe eftra anflag utgöranbe 5,803,368: 38. 2:o.
Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, yttrade H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., att han, innan propos. framställdes, ansåge sig förbunden, att nämna några ord om den af Gr. Gyldenstolpe gjorda anmärkn., i fråga om den begärda bordläggningen. 2:dra mom. af 49 § Riksd Ordn. stadgade visserligen, att en fråga, som en gång blifvit lagd på bordet, kan vid nästa föredragu., pä flere ledamöters förenade begäran, åter hvila; men deri förekom också det anmärkningsvärda stadgande, alt det kunde ske ”ehvad öfverläggning egt rum eller ej,” och nu hade Gr. Gyldenstolpe sjelf medgifvit, att, då han begärde förnyad bordläggning, hade Frih. Stjernstedt haft ordet och börjat upläsningen af Doctor Sandbergs reservation. Vid sådant förhållande och då grundlagen förutsatte, att öfverläggning kan hafva egt rum innan bordläggning begäres, samt Frih. Stjernstedt anmält sig och erhållit ordet genast då ärendet blifvit föredraget, skulle H. Ex. ansett sig hafva felat emot den Landtmm åliggande plikt och den npmärksamhet han vore skyldig hvarje ledamot af del Höglofl. Ståndet, om han afbrulil Frih. Stjernstedts påbörjade yttrande. Då sedermera Gr. Gyldenstolpe, efter det flere andre talare förut anmält sig och blifvit upropade, förklarat att han frånträdde sin anhållan om förnyad bordläggning och Gr. Lagerbjelke, i sin ordning upropad, gjort samma förklarande, hade H. Ex. ansett frågan om förnyad bordläggning helt och hållet förfallen, och FL Ex. kunde icke medgifva, det han trädt någon rätt för nära i fråga om den bordläggning, som blifvit”begärd medan Frih. Stjernstedt hade ordet. Gr. Gyldenstolpe: Det är visserligen en Talmans rättighet att låta diskussionen fortgå så länge han behagar, men jag hade trott, att när tvenne ledamöter bade begärt att få betänk, hvilande på bordet, så skulle deraf följa att diskussionen öfver detta betänk, skulle uphöra.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-Utskottets den 14 och 16 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 32, i anledning af väckte motioner, dels om utvidgning i den Presterskapet tillerkända 1‘ribrefs—rättighet, dels om en sådan rättighets meddelande åt skol-slyrelser, sparbanker och inhemska brandstods-bolag. S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 16 dennes förmiddagen på bordet lagde UUå tanden: N:o 37, i anledning af väckt motion, angående örlogs-fartygs utsänd, lide på de af Svenska handels-lärtyg mest besökta aflägsna farvatten; och N:o 38, i anledning af väckt motion, angående anställande af prest vid Allmänna Garnisons-sjukhuset. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Ånyo föredrogs Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 38, i anledning af väckt motion, angående anställande af prest vid Allmänna Garnisons-sjukhuset. Bifölls. Prot.-Utdrag den 19 December 1857. 755 Frän Heden. Bonde-Ständet. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets Förslag lill Rikets Ständers underdåniga skrivelser till Kongl. Majit: N:o i 75, i fråga om jords lriköpande från grundskatt m. m.; saint N:o 176, angående en fyr-anläggning å Gottska Sandön, med (lera åtgärders vidtagande för förbättringar i Fyr-, Båkoch Lots-väsendet. S. f).
Först och främst bade Utskottet bort begära del af planen för vårt Fustningssystem. Då bade man sett, hvarest bestyckning bör bibehållas. Nu finnas många stycken på vallar, som aldrig få skåda fiende, och som icke tåla 3 timmars eld af egna vallpieser, än mindre af fiendens belägringspieser. Föreningen med Norrige synes mig äfven bort medverka till en betydlig tillgång af grofva pieser för de Fästningar, som behöfva bibehållas; äfvensom till PositionsArtilleriets tillräcklighet. Om, hvilket jag likväl betviflar, men Utskottet åberopat, nya pieser endast oka kostnaden med 5 procent, måste omgjutning af de gamla för denna del af Artilleriet ganska viii löna sig. Hvad åter lavetagen dertill beträffar, anser jag, att den blott borde finnas söndertagen, i förvar uti materialbodar och skjul, men ej onödigtvis utställd på wallarne. Det är en i högsta grad origtig princip, att under fred hålla all ting så komplett, som man i krigets stund behöfver det; en princip, hvilken i synnerhet i vårt land kostar ofantligt att följa, och der är onödigare, än annorstädes. Det är deremot ej svårt att inse, huru mycket som behöfver iordninghållas för första ögonblickets behof; och resten bör allenast finnas så färdigt, att det med skyndsamhet och lätthet kan hopsättas och begagnas. Fästningsoch 58 Don 2 November e. m. BelägringsArtilleriet är det, som till en början är mest användbart för en sådan hushållning; och då borde man ej behöfva befara några utgifter för onödig röta och rost på denna del af Försvarsverkets tillhörigheter. Jag anser denna del af Förvaltningen förtjena den uppmärksamhet, att Utskottet bör tillstyrka Rikets Ständer, att med anledning af de nu begärdta ovanliga anslag, hos Kongl. Maj:t anhålla om en sådan husliållni ngs införande med alia beslyckningen å Fästningarna tillhörande delar, att för framtiden dylika behof måtte förebo rom as. Jag kommer nu till Gevärs-och Bevärings Förr åderna. Kongl. Maj:t har dertill begärt 525,ooo R:dr.
Stockholm den i3 Junii l834* N:o 162 Ankom till Exped. Utsk. d. i3 Junii. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om användande af den, genom TålmansTaffLarne* indragning, uppkomne besparing till understöd vid utflyttningar, (U. A.) Ilos BondeStåndet har Riksdagsfullmägligen Nils Månsson ifrån MalDih. till R. St, Prot. 2:dra Häftet, 10 Stats-Ulskotle/S' Utlåtande IVio 162■ molius Län; medi erkännande att åtgärder icke uteblifvif i afseende pä’ jordbrukets understödjande och till beredande af dess förkofran, men med yttrande tillika, att desse åtgärder så mycket mindre varit fullt ändamål»*- en lige, som den till hjelp vid utflyttningar an riste summa är alldtle!» otillräcklig och. i allt fall sällan af den utflyttande kan påräknas den tid, då Iian deraf är mest i; behof, uti afgifven, till StatsUlskottet remitterad motion, föreslagit, att de, genom TalinansTafflarnes indragning, besparademedel, måtte användas till understöd för dem, Sora till följd af laga skiften mäste utflytta, elfer ock att det hittils varande anslaget af Statsmedlen för samma ändamål mätte förhöjas.. Detta förslag liar blifvit understöd t af flere BondeStåndets Ledamöter, med serskildt tillägg, ira-af Perr fz t son-, ifrån Christianstads Län, alt då understödsansläget för delta Län, 4ooo Bdr, är alldelesotili räckligti hvarpå, såsom exempel, blifvit anförd t, att delegare i skifteslag alltsedan år iSaBega fordringar ännu obeia!dc,,ochdå högst vådligt vöre, aft genom utlofvaudet af allmännabidrag,- hvilka dock sedermera i behofvets stund uteblifva, inleda allmogen i företag, sorn, åtminstone i början, äro förenade med uppoffringar och förluster, omnämnde nnderstödssumma för Christianstads
Hvad åter angår de vid Regemenlerna och Korpserna till Civiloch Läkarestalerna hörande personer, anser jag deni äfven böra blifva delak lige af den föreslagna pensions-förhöjningen; — dock att Regements-Läkare bibehållas vid den af Rikets Ständer redan beviljade förmån att vid 60 års ålder, utöfver åtnjutande pension från Arméens Pensions-kassa, uppföras till pension å Allmänna Indragningsstaten, och hvilka sammanlagda pensioner i allmänhet öfverstiga det pensionsbelopp, som nu blifvit ifrågastäldt för den klass, hvartill Regements-Läkarne höra. — Likasom för Regements-Läkares pensionsålder är stadgadt, anser jag, att fyllda 60 lefnadsår och minst 30 års tjenstetid böra bestämmas för ofvannämnde personer, såsom vilkor för pensionsförhöjningens åtnjutande, enär äfven dessa tjenstemän icke torde i allmänhet kunna påräknas längre i och för den mödosamma tjenstgöring, som för detri kommer i fråga vid uppbrott i fält, dit de i allmänhet måste åtfölja, hvar och en sitt Regemente eller Korps. Då för Gottlands Landtbeväring tjenar tili efterrättelse särskild Pensions-Stat, väsendtligen olika med den för Arméen gällande, bar jag ansett detta äfven vid nu förevarande pensionsreglering böra iakttagas, samt de nya pensionerna bestämmas i förhållande till de dervarande ringare lönerna; och får således i underdånighet framlägga förslag till särskild ny Pensions-stat för Gottlands Landtbeväring (Bilagan Bih. lill R. St. Prog M 1, om Statsverket 1856. Litt B. b.) med hemställan att för öfrigt de grander eller vilkor för pensionernas åtnjutande, som här ofvan för Arméen bestämmas, måtte jemväl för Gottlands Landlbeväring blifva gällande. De kostnader, som blifva en följd af nu framställda förslag, i fall det kommer till verkställighet, kunna visserligen endast approximativ beräknas, men om förflutna och närvarande förhållanden dervid läggas till grund, torde de utgifter, sorn nu uppstå för Slaten, nära nog kunna bestämmas.
Maj:ts nådiga skrifvelse angående upphörandet af invalid-inrättningen vid Ulriksdal; men som, enligt ankomna protokolls-utdrag, berörda utlåtande blifvit bifallet af de trenne öfriga riksstånden och ärendet följaktligen är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit återremissen icke kunna, emot 75 § riksdags-ordningen, till vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 25 Maj 1848. Arik. till Exp.-utsk. den 26 Maj, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 153. (U. A.) Från Bonde-ståndet har Stats-utskottet erhållit återremiss å sitt under N:o 153 afgifna utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse angående delaktighet i Civil-statens pensions-inrättning för borgmästare i rikets städer, utom Stockholm, äfvensom för kommissions-landtmätare; men som berörde utlåtande blifvit af de trenne öfriga riksstånden bifallet, har Utskottet funnit sig icke kunna, emot stadgandet i 75 § riksdags-ordningen, taga vidare befattning med förevarande, af Rikets nu församlade Ständer sålunda redan afgjorda, ärende. Stockholm den 25 Maj 1848. Bih. till R. St. Ank. till Exp.-utsk. den 26 Maj, kl. 7 e. m.
Utskottets berörda hemställan jemte de dermed öfverensstämmande stadganden i författnings-förslaget blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkände samt i denna fråga, hvilken icke eger inflytande'på stämpelafgiftens belopp, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, kan återremissen icke föranleda till någon åtgärd. Bih. till R. St. Den uti 2 § af förslaget till författning angående stämpelpappers-afgiften meddelade hänvisning lill 18 mom. i § 8 har af Bonde-Ståndet blifvit rättad till 8 paragrafens 17 mom. Då denna oriktighet redan finnes såsom tryckfel rättad, pag31, uti Utskottets Betänkande, lärer någon vidare åtgärd från Utskottets sida i anledning häraf icke erfordras. § 3. Borgare-Ståndet har bestämt stämpeln å utnåmningsbref för Riddare af Konung Carl XIILs Orden till lika belopp med den, hvarmed utnämningsbref för Kommendörer af Kongl. Svärds-, Nordstjerneoch Wasa-Orden böra förses. Som likväl Utskottets förslag, enligt hvilket stämpelbeloppet å förstnämnda utnämningsbref skulle fastställas till 40 R:dr R:mt, blifvit af de öfriga Riks Stånden godkändl, får Utskottet inbjuda BorgareStåndet, att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af de öfriga Riks-Stånden godkända förslag.
Jag anhåller, att vi nu mätte få åter gå till pröfningen af de uppskjutne punkterne. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: De bestämmelser, som R. o. Ad. nu förelager lill pröfning, anser jag för ntin del böra beslutas under förutsättning deraf, alt de blifva gällande intill dess den af K. M. anbefallda granskning och bestämmelse af charteringsbeloppens nedsättning kominer alt lill verkställighet blifva befordrad. Således skall, i min tanka, antingen R. St. anlaga R, Ad:s nu sednast fattade beslut eller icke, R. o. Ad:s beslut i afseende på beloppen af chartorne i alla fall blifva gällande till xlen kraft och verkan R. o. Ad:s beslut i en sådan fråga det förmår. H. Ex. Hr Gr. 0. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att de beslut, som af Ståndet komme att fattas rör:de charteringsbeloppen för fullmakter, öppna bref och resolutioner m. m. borde blifva gällande endast intill dess den nedsättning efter föregången undersökning, hvarom R. o. Ad. ansett und. anhållan böra göras, kunde blifva i nåder beslutad. Ropades ja. I öfverensstämmelse med den af Gr. Cronhjelm gjorda anhållan uppskjöts nu pröfningen af Utsk:s förslag till 5 §, intill dess de förut i Utsk:s betänk, förbigångne punkterne blifvit pröfvade, samt företogs såsom 9:de punkten, Utsk:s a pag. 5 och 6 af betänk, gjorde hemställan om förhöjning af char t essi gillat (safgiften för adels-, friherreoch grefvebref, öppna bref uppå lika värdighet med det fordna riksrådsembetet, samt riddareoch commendeursbref af de Kongl, ordnarnc. Gr. Cronhjelm: I denna § har Utsk. höjt på alla ru brikerne icke så obetydligt, särdeles hvad de första beträffa. Jag anhåller, att R. o. Ad. ville besluta, att med afgifterne får förblifva som det hittills varit.
S3öter efter benna lag tillfälle bronan, be falt unbantagna, bå böter, enligt §mab tjär ofmatt ftabgabt är, målSeganben enfamt tillfomma. 3iifSbagS 49 § 3. 3 ben orbning 81 § i ^Regeringsformen utftalar, l>afme 28i till näftfamntan* trabanbe bRiföbag öfmerlemnat att befluta om följaitbc,. af SBårt $onftitutionS Ittffott bcrebba förflag titt anbringar odi tillägg uti ©runblagarita, nemligen: l:o. Dm bet tillägg till 12 § ^Regeringsformen, att konungen ide utan IRifobagenS famttjde må blifma regeranbe furfte af utlänbff flat; enligt ÄonftitutionS* UtffottetS Memorial M 9; 2:o. Dm ben änbring t 28 § ^Regeringsformen, att till flera befattningar må lunna utnämnas bclännare af annan troslära, än ben rena eiiangetifja; enligt ,flonftitutionö4ltffottetö dJtemorialer 9i:riS 10, 14 od) 16; 3:o. Dm en rebaltionSföränbritig i 60 § ^Regeringsformen; enligt $onftttu Dm änbring i 2 § 4 mom. !£njdfril)etö4$örorbniugen, i fråga om rät tigljct att af tn;dct utgifma mifja t;anblingar; enligt åvonftitutionS4ltf?ottetS 9Jie* moria! 9Reb utöfning af ben i 3tcgertugg ' (Suftitie^Dcfiartementet) till » » 2,434,950: — ^rebje «£ufnnt&s£ttelu. (Sjöförftnar&SDepartementet) till » » 3,940,400: — Sjette «^uftmtl):Xtteln.