Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tull finge utföras, strider fullkomligt emot alla antagne principer för den Politiske Oeconomien och hvad som uti väl organiserade Stater allmänt är antagit, då ett Land äger flere Båämnen än des folkstyrka kan medhinna att förädla. Man måste icke behöfva anföra många bevis till bestyrkande af den sanning, att all Production hämmas då man försvårar exporten, men deremot ökas, då Exporten uppmuntras ; och ju mera ett Land lan pto ^ucera och exportera, desto större miste Allmänna välmågan blifva. Utskottet har äfven föreslagit ersättning för de intrader, sorn härigenom kanske i början skulle förloras och da befarade lurendrejerierne torde åtminstone kunna minskas, om icke alldeles förekommas, derest Bevakningen riktigt organiceras. Den yttrade tanke, att låg Tull på exportvaror icke befordrar iifligare afsättning, strider alldeles emot antagne grundsatser, ty varu-qvantiteten skall, som ofvan är bevist, ökas genom minskad Tull, och denna åter vinna ersättning 384 BevillningsUtsk. Betänkanden. genom den okade Productionen ; hvaraf följer , att Tullintraderne derigenom, att varuproductionen allt mer och mer tilltager, slutligen skola vinna genotn den föreslagna nedsättningen, En värd Teda mot medgifver väl Utskottets principe , att varuexporters uppmuntran ökar Näringsfliten, men fruktar att ändring i TullStadgan skulle skada Brukshandteringen ; Likväl torde det böra besinnas, att här icke är fråga om kohl och smärre Skogseffecter, utan om mastträn, bjelkar och bräder, samt att den farhåga man yttradt för Skogarnes förstöring genom den föreslagna ändringen är blott chimerique; ty de många inskränkningar, hvarmed tid efter annan alla slags näringar blifvit belägne, och det Förmynderskap, hvarmed man velat föra medborgare vid både enskild och allmän hushållning, har qväft Sveriges välmåga, ehuru vårt land äger större obegagnade Rikedomar än de flästa andra.
Derföre, försumma ingen morgon att infinna dig vid källan, och det helt tidigt; ty fåglarna och djuren, ja solen sjelf dricker begärligt det lefvande vattnet. Du föreställer dig, mäktige konung, att jag sorgfälligt iakttog den helige mannens råd. Långt före solens uppgång var jag vid saffir-berget, och sedan jag bortskrämt fåglarna och djuren, satte jag, lyssnande till Jettens första suck, mitt lilla glas under silfverådran, för att upphämta den njugga gåfvan, innan hon nedföll i alabastret. Sålunda förlefde jag tio år i enslighet och min enda spis var gräshoppor och vildhoning, egnande min öfriga tid åt en stilla andakt, eller åt samtal med min beskyddare, som ännu var mig lika obekant som första dagen. Vi talade med hvarandra än om alla gudeliga ämnen, än om naturens hemligheter, och i allt var han min lärare. Ofta var han hos mig, ofta uteblef han hela månader. Men då de tio åren voro framflutne, sade han: Nu måste du lemna denna ö. Jag vill ledsaga dig den kortaste vägen genom öknen. Jag tog min vandringsstaf och min kruka. Beskådande den, sade han: Hvad, Sapetman, du har ej druckit en enda droppa? – Jag behöfver det ej heller. Du vet, att jag är Zerdushts sonson – och min slägt är långlifvad. – Du bedrager dig, om du räknar på din farfars och din fars lifstid. Du är född efter Hedsjra, en tid, hvarefter alla under upphört, ty mindre stjernor slockna då de större uppgå. Så mycket bättre: ty hvarföre skulle jag, arme man, önska ett långt lif? det är endast jordens rike och mäktige, som hafva skäl till en sådan önskan. I mina fäders dagar, då visdomen skattades högre än makten, var det annorlunda; men tiderna hafva blifvit sämre och huru skulle jag alltså finna uppehälle under ett så långt lif? – Dåre, töm denna flaska, hvilken innehåller det lifs-vatten jag sjelf samlat!
Ståndet. N:o Kommunal-afgifter eller besvär, om bestämmande af hvad hör anses såsom 7 2 25 b. 16 Juli b. 16 Juli g. 20 Juli g. 11 Juli Kommunal-Styrelser, angående inrättande af 8 — 127 — b. 18 Jan. b. 15 Jan. b. 16 Jan. b. 16 Jan. 211 61 Konkurs-lagen, angående andringar i ' 7 1 65 b. 13 Febr. b. 13 Febr. b. 13 Febr. g. 13 Febr. 244 46 o * » om ändring i vissa delar af 7 1 29 — b. 22 April b. 22 April 18 April b. 14 April Svar på återremiss 7 1 31 — a. a. 20 Maj a. a. 18 Maj a. a. 23 Maj a. a. 20 Maj Konsistorii-N otavi er, angående deras egenskaper, som antagas till 7 1 67 — b. 13 Febr. b. 12 Febr. b. 13 Febr. a. 13 Febr. Kontrakts-Prostars fribref s-rätt, se Fribrefs-rätt. Korporal er vid indelta Arméen, om lösen för atlönings-spanmål åt, se Ailönings-spanmål. Kraemer, om fortfarande rätt till pension ur Arméens Pensionskassa för Landshöfdingen, Friherre R.
som genom Utlåtandet N:o 8 varit föreslaget. Då ej heller detta Betänkande biel af Rikets Ständer antaget, och sedan Sammansatta Utskottet vid ifrågavarande riksdag ytterligare i ämnet aflåtit dels Memorialet N:o 33, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Betänkandet N:o 23, dels Utlåtandet N:o 41, föranledt af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver Memorialet N:o 33, dels slutligen Memorialet N:o 44, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver Utlåtandet N:o 41, blef omsider, genom votering i förstärkt Stats-Utskott, Rikots Ständers beslut i ämnet allenast det, att postföringsskyldigheten må, i den mån Kongl. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o 21. 13 Maj:t finner sådant lämpligen kunna ske, från jordbruket skiljas, emot åliggande för posthemmanen att fullgöra de onera, från hvilka de dittills varit i sin egenskap af posthemman befriade; — samt att, såsom följd deraf, posthemmanen tillförbundes att, i likhet med andra i skjutslag indelade hemman, deltaga i det allmänna skjutsningsbesväret, såsom detta komme att utgöras; och att å Riksstatens 7:de Hufvudtitel anvisades och ställdes till Kongl. Maj:ts disposition ett årligt reservationsanslag al 70,000 R:dr R:mt, att till Postverket utgå såsom er sättning för den ökade kostnad, som genom postskjutslegans höjande komme att uppstå; med bemyndigande tillika för Poststyrelsen, att använda de besparingar, som å dessa anslag kunde göras, till ordnande å postvägar af gemensam befordran af post och resande. Sedan Utskottet sålunda redogjort ej blott för de i ämnet vid denna riksdag väckta motioner, utan äfven för hvad från och med riksdagen 1856—1858 blifvit vid frågans hufvudpunkter åtgjordt, går Utskottet att tillse hvad vid denna fråga nu må vara att åtgöra.
Understöd till diligensbolaget N:o 1 11,500: Summa 74,115: 72. 95,722: 16. hvaremot Inkomsterna i fraktafgifter, observationer in. m. uppgått till .. 42,849: 36. 73,985: 11. hvadan Post-verket genom paketpostinrättningens införande tillskyndats en förlust af 31,266: 36. 21,737: 5. som blifvit med verkets öfverskottsmede) betäckt. § 6. A Revisorernes sida har häremot icke varit något att erinra; och, vid anställd inventering, befunnos säkerhetshandlingarne, som uteslutande bestå af svenska Hypotheksföreningars obligationer, i fullständigt skick. Kongl. Tull-verket. Af denna, i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning granskade, räkenskap inhemta» följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1859: Uppbörd: Sjötullsmedel: Konfiskationer 56,900: 77. Transport: 13,787,190: 66. 437,689: 12. 6 Böter Strafftull Strandvraksmedel Abandonerade varor Natt och år ståndne varor Extra medel : Fyr - • och båkmedel Handelsoch sjöfartsfondens medel. Diverse verks medel Balans till år 1861: Öfverlevereringar och skulder: Sjötullsmedel Fyroch båkmedel Summa Credit. Balans från år 1859: Skulder Afkortning ar: Restitutioner, beslagsandelar m. m., af: Sjötullsmedel Fyroch båkmedel Handelsoch sjöfartsfondens medel. Utgifter: Sjötullsmedel: Kongl. Konvoy-kommissariatets andel i tulluppbörden 750,000: — Ersättning till städerna för tolagsafgiften 1,013,382: 3. Diverse utgifter Gratifikationer Extra utgifter Hemliga utgifter Omföring till fyroch båkmedlen: Lotsverkets andel af inkomsten vid Landsorts fyrbåk Fyroch bakmedel: uppbördsprovision 13,743: 81. Leverevingar:
Sednare punkten är jemväl bifallen af Borgare-Ståndet och återförvisad af öfriga Riks-Stånd; varande inom Ridderskapet och Adeln uttalad den åsigt, att billigheten syntes tala derför att nuvarande Kassörer må komma i åtnjutande af samma löneförhöjning, som blifvit föreslagen för öfrige tjenstemän i tredje graden; hvaremot Presteoch Bonde-Ståndens återremisser föranledts af de beslut, som vid föregående punkter i betänkandet blifvit fattade. I följd af Rikets Ständers förordnande dels att Diskont-styrelsens sammansättning skall bibehållas oförändrad och dels att i samma föreskrift af reglementet, som berättigar Fullmägtige att inom sig utse en deputerad för tillsynen öfver göromålen inom Verket, inrymma tillåtelsen för Fullmägtige att bestämma arfvodet för bemälde deputerad, erfordras en här nedan jemväl iakttagen jemkning i den föreslagna staten. Utskottet har väl för öfrigt, i anledning af BorgareStåndets beslut vid punkten 9:o och återremisserna af punkten 12:o tagit i förnyadt öfvervägande frågan derom, huruvida nuvarande Kassörer böra tilläggas ena - 4 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 65. handa förmån, som för öfrige tjenstemän inom kamererare-graden blifvit ifrågasatt, eller att efter vissa års tjenstgöring komma i åtnjutande af förhöjd lön; men som, derest Rikets Ständer bifalla att missräkningspenningarne bestämmas för hvarje Kassör till 2,000 R:dr, nuvarande Kassörer kunna, genom erhållande tillökning i de för dem nu utgående missräkningspenningar, undfå lika stor löneinkomst, som högst lönade Kassörer, enligt nya staten, komma att uppbära; anser
Jag har ändå kännt tomten i mitt hjärta och varit glad och lycklig i den tanken, att han sitter däruppe och önskar godt för hus och hem. För öfrigt — ska man nu prompt vara så där förfärligt »förståndig», så kan ju råttorna behöfva litet julmat, de med. Vi har två granar: barnens och »de storas». Det är egentligen jag, som inte vill uppge min egen. Jag minns så väl, när jag klädde den första i mitt eget hem! Se’n dess har Julgranen blifvit en kär vän, som kommer resande en gång om året — och att inte få rå om den utan delning, skulle riktigt svida i hjärtat. I Thores rum har jag låtit tända en julbrasa, och på hans bord ska brinna ett gren-ljus i kväll. Jag vill, att gossen ska vara med oss på något vis. Kanske känner han, där han sitter ensam, att också han har ett hem, där vänliga tankar möter honom! Tredje dagen: Vi var inte ensamma i år på julkvällen. Jag hade lyckats öfvertala mamsell Gertson och Gamla Holmen att äta gröten hos oss. När jag kom till mamsell Gertson med litet julbröd, satt hon nämligen ensam i sitt kalla, rökiga rum — hon är ensam nu, sedan hennes gamla moster dött — utan allt annat sällskap än sin ruggiga papegoja, som oupphörligt skrek: »Lögn, lögn, allt är lögn!» Tänk, att sitta ensam en sådan Herrans heliga kväll och bara höra sådana fasliga ord som dessa, framkraxade af en röst, som är riktigt otäckt människoaktig utan att ha en enda smul af mänsklig förmåga att värma eller trösta. Det var inte att stå ut med — och så bjöd jag henne. Med gamla Holmen hade jag en formlig kallabalik. Men jag hade satt mig i backen på, att det i år inte skulle bli något stänga in sig med Styfven och dricka, som vanligt! Och det blef det häller inte.
Oentonal för besparde Löner Afstrifningar, enligt särMdte Uesolntioner LenesteieNämor afnägre Hemmans under frihets-är oförmögne Äboer ^ Observationer, nöjaktigt förklarade och godtgjorde - Utbetalningen. Oratislisters underhall, utom hwad för en del innestär af de bcwiljade Aflöningen för Alvila vspartements - Ledamöter, Krigsmanshus-Lontairet, ^övocat - k^iscslen och ätstillige andre Dito i Wadstena Betjeningen 214: 40: kension för KrigsLommissarisn Nuseb derstädes i;o: ^ ;64'.4°: Kongl. Armeens NensionsLassa erhållit fyllnaden i dest tilslagne -Adelar af Krigsmanshusets Inkomster för Är 1805, l2,Z4Z:LL: i. samt i afräkning för Är 1806 20,000: Debet. 'transport 5 r 9,879 46 II Observations-Medel 104 -»6 10 Afgift för Grefwe-wardighet Zo Dito för 2Me Friherrc-Diplomer - , ?o Dito för 6 Skölde-Bref « s - 40 Ärfatta Medel Zo ?4 8 Orätt insatte Medel 23 Bewillnings - Medel - , - r; 12 Skatteköps,Medel för KrigZmanKhus, Hemman 28 2Z 2 Interesse a 4 procent af äonera<it Läne-kanea - Dapital 4: vito a 5 proLent af Utlänte Medel 19,728: 5:4. vito ä 6 proLent Dito i,5Zs: 12: 21,267 ls 4 Ar mbösse-Medel wid Landt-Tullarne - 107 27 4 Lumma Inkomst67,595: 24: z.
Gerna vill den förvandla sig i ett tungsint grubbel, men den uppträder icke alltid så förstörande, soni hos Turgenjef. Der blir den en kräftskada, som tillintetgör menniskan, dödar hennes handlingskraft, inger henne förtviflan. Hos Tolstoy, hvilken ar starkare, yttrar den sig på annat satt. Der söker den sig vag genom en hel rad af stämningar, missmod, förtviflan, pessimism, nihilisiii, för att slutligen mynna ut i fatalismen och mysticismen. Skalden kampar sig fram i dessa vilseledande irrg2ngar; sjclf har han erfarit, hvad han sedan romantiserat, och undersöker man hans verk, skall man finna samma sjelfanalys. Med hjelp af hans romaner, af hans noveller, hans s souvenirs^ kunde nian f5 till s t h d en psykologi öfver ryssarne. Först vilja vi genonigå hans xouveuirs2, hans sjelf biografi. Hvad som der slår oss, ar den tidiga reflexionen. Allt lägger han niiirke till, och allt inger funderingar. Mottaglig för intryck och kanslig anda till vekhet, öfvergflr han mycket hastigt från en stamning till en annan. Han röres lätt till tårar, och han ar ömhjärtad och adel. Han berättar, hur han en morgon, d3 han är nio ar, vackes upp, i det den hederlige informatorn smäller flugor öfver hans säng. Strax kommer den tanken, hvarför brodern får vara i fred, hvarför gubben icke på sainina ging siiialler flugorna öfver hans sang. wNej, Volodja ar äldre an jag; jag ar den minste af oss alla, derför pinar han mig, tanker lian. Men nar gubben börjar kitla honom, växlar afven hans stamning. Han vill gråta och skratta samtidigt, och han tanker: whvad han ar snäll och håller af oss, och ändå kunde jag tanka så illa oni honom ». Hans nerver blifva öfverretade, tirarne flöda stridt, han blyges öfver sig sjelf, och han undviker att tala.
St:s Utsk. med upplysningar i allmänhet. R. St:s Utsk. kunna begära upplysningar genom Just.Statsministern och med K. M:s bifall få det ena eller andra embetsverket ålagdt att meddela dem för något bestämdt fall; men om detta gifna fall skulle innebära att på en gång få uppgift öfver Statens samtelige ordinarie räntor, deras beskaffenhet och utgörande samt möjligheten af deras annihilerande, utan att rubba enskild mans rätt, utan att rubba enskild förmögenhet eller deras rätt, sorn nu innehafva privilegierad jord; då, mine Hrr, blir frågan helt annan, då fordras det mera tid, kanske ett till två är, för ett embetsverk att göra en sådan utredning. Om den värde ledamoten hade uppgifvit det directa sältet för att åstadkomma allt detta; så skulle jag säga att han uppgifvit grunder till ett statshushållningssytem för Sverige; då kunde ett Utsk. yttra sig, huruvida det kan tillstyrkas R. St. att hos K. M. begära att låta embetsverken sysselsätta sig med frågan, och då kan det komma till något resultat. I den form förslaget nu äger, ser jag icke att det kan leda till annat, än att de reflexioner, motionären deruti framställt, må tagas i öfvervägande till den kraft och verkan de förtjena af de Utsk., som dermed få att göra. Jag förnyar således mitt förra tillstyrkande, att R. o. Ad. afslår förslaget att bilda ett särskildt Utsk.; men remitterar motionärens yttrande till RancoUtsk. Innan jag slutar vill jag likväl, i afseende på ett yttrande, fäldt af Gr. Frölich, nemi. att R. o. Ad. ville afslå hans framställning, emedan de icke ville se sin makt försvagad, förklara, att här icke är fråga om maktbegär på den ena eller andra sidan, så framt det icke finnes representanter, hvilka icke förstå den egenskap de hafva såsom rikets representanter. Endast beskaffenheten af den fråga, som är framställd till öfverläggning, kan ligga till grund för det svar, som Ståndet lemnar. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik:
Den siste värde talaren fruktar, att, genom arbetets öfverlemnande till Topographiska corpsen, tid derigenom skulle förspillas; jag tror tvertom; det är nemi. lättare för nämnda corps, som äger tillgång på större personal, dels af egne, dels af aromens officerare, hvilka der årligen söka arbete, att på kort tid utarbeta concepter till ifrågavar. kartor. — Jag ber att till mitt förra yttrande få tillägga, alt hvarom jag här talat, rörer egentligen conceptet; sedan detta är färdigt, må det för min del gerna öfverlemnas att gravera åt Capitaine Dreyer, och då man sett flera vackra kartor utgångna från General-stabens lithographiska inrättning, är jag fullt förvissad, att ifrågavar. kartor, graverade derstädes, skulle motsvara närvar, tids höga anspråk på kartor i allmänhet. Hr Hjerta, Lars: Jag hemställer till de 2:ne siste värde talarne, huruvida icke, i händelse Ständerne skulle bifalla den nu föredragna motionen, det sedan må blifva en sak, som beror af vederbör, att bestämma, antingen arbetet skall uppdragas åt Hr Dreyer eller åt Topographiska corpsen, och huruvida R. o. Ad:s tid nu må behöfva borttagas med conversation om det ämnet. Hr von Hartmansdorff: Jag tror mig redan förut hafva sagt, att verkställigheten borde öfverlemnas till hvar och en förvaltningschef. 1 sådan händelse blefve saken väl lättast och bäst verkställd. På honom lärer det också ankomma att utse någon tjenlig person att författa conceptel till kartan, och hvartill i min motion är upptagen en särskild summa, lika stor som för gravyren. Remitterades till StatsUtskottet. Piemitterades till StatsUtsk. nedannämnda den 7 dennes på bordet lagda motioner, nemi.: Hr von HartmansdorfFs, Aug., om beviljande af åtskilliga utaf allmänna verk begärda, men ej af K. M. äskade anslag; Gr. Gyldenstolpes, Anton Gabriel, örn understöd för ångbogseringen å Götha canal; 86 Den 11 Mars e. m.
Svar på återremiss ,,,, , Voterings-proposition Omröstnings-resultat j Tackjernshytta, om iagttaganden , då delegare deri äskar idka Stångjernssmide , , , , , Tal, Kongl. MajUs., på Riks-salen ; se Kongl. Maj:ts Tal. Talmän och Landtmarskalk , af dem vägrade propositioner ; se Frågor. Talmännens Riksdagskostnads-ersättning , , Tanger, Brandförsäkrings-praemier för Consulathuset derstädes; se Handelsoch Sjöfartsfonden. Taskspelare, utländske, om förbud för dem att kringresa i Riket , , ,»,»>>, Taxa lör Expeditions-lösen i Banken, DiscontVerket oeh Låne-Contoren , , , , Svar på återremiss , , , , , , Kongl. Maj:ts Nådiga Svar , . » för Notarii Publici Expeditioner m m, om ändring deri » för justering af mått och vigter, om öfverseende deraf, , , , , , • , , » för Landtmäteri-förrättningar., om förändring deri Svar på återremiss Technologiska Institutet, se Hufvudtitel Nionde, sid. 15,16. HufvudtUelTionde, sid. 14. » om anslaget dertill af Manufac tur-Discontens vinstmedel , , Technologiska Rese-stipendier, se Anslag för en gäng, h). Telegraf persedlarj extr* anslag dertill; se anslag för ea gång, e). Tenger, Lieutenant, Lärare vid Degeberg, fråga om arfvode för honom. Se Hufvndtitel Niende, sid. 13., 14. Testamenten , om ändring i sättet för deras kungörande Testamentsfrihet efter stadsrätt, vidsträcktare Ytterligare i ämnet Kongl.
Den 4 November f. m. 345 ståndpunkt, anser jag förslaget ieke vara särdeles mycket mildare. Egentliga orsaken, hvarföre det numera torde var» vådligt att inträda på detta fält af nya strafflagar emot villomeningar, ligger isynnerhet uti svårigheten att definiera hvad som förstås med affall. Vanligen menas väl dermed, att någon personguttryckligt förklarar sig icke längre tillhöra den rådande Kyrkan; men häruti kunna likväl förekomma flere olika gradationer. Jag ber få närmare)?påpeka detta med ett exempel. Vi hörde under de gemensamma öfverläggningarna en mycket lärd professor undervisa församlingen om den ganska väsendtliga åtskillnad, som förefinnes emellan begreppenf/tomonsios och homoinsios med afside på den andra personen i Gudomen. Jag vet icke precist, huru många af’ It. o. Adis ledamöter, ehuru utan tvifvel varma anhängare af den rena Evangeliska läran, hafva fullständig reda på skillnaden mellan de två ofvannämnda egenskaperna, en skillnad, som likväl anses utgöra någonting högst väsendtligt i läran, och äfven, såsom bekant är, har gifvit anledn. till stora stridigheter inom Kyrkan, och olika meningar vid olika tider, då, såsom man vet, Kyrkans församlade fader och prester på mötet i Antiochia beslöto, att Christus skulle förklaras för icke consubslanliel, eller af lika Gudomsväsende med Fadren; men vid mötet i Nicsea åter, ett hundra år sednare, uphäfdes detta) och beslöts att han skulle anses consubstantiel, eller af samma Gudomsväsende. Om nu inom vår Kyrka en eller flere personer skulle anse beslutet iSAntiochia vara bättre än beslutet;?i Nicsea, skulle han eller de då derföre förklaras hafva affallit från den rena Evangeliska läran? Ja, utan tvifvel, enl. några högvördigas tanke, ty den ifrågavide bekännelsen utgör ju en af de väsendtliga hufvudpunkterna i Athauasii symbolum. Han skulle således sättas i fängelse, förlora sin arfsrätt och slutligen landsförvisas? Vi känna oek, i alside på läran om Sakramenterna, att Luther sjelf sagt, det han icke ansåg
Men liksom till omvexling med det allvarliga arbetet äfven behöfves en eller annan förströelse, så liar det varit Redaktionen angeMen så kommer något, som stundom korläget att jemte de mera allvarliga uppsatserna sar öfver den bäst beräknade uppfostringsmeddela goda och intressanta berättelser och plan — det är umgänget med andra barn skisser till förströelse på lediga stunder. Ett och deras omdömen om de våras drägter och eller annat poem har ock, såsom vi tro, bidragit uppträdande. Det dröjer icke länge, förrän att skänka omvexling åt det hela. de små damer, hvilkas fåfänga uppammats Att denna vår plan för tidningens redigeungefär efter ofvan antydda program, börja ring vunnit erkännande, derom vittna de talanmärka på jemnårigas tarfligare eller gamrika skrifvelser, som under årets lopp till oss inmalmodigare klädsel. Det gäller då att på gått. I dessa skrifvelser har nästan alltid föreett förståndigt sätt bibringa våra barn den kommit uttrycket » vår egen tidning ». V i beuppfattningen, att menniskovärdet icke beror trakta derför uttrycket » damernas egen tidning » på yttre åthäfvor, yttre medel. Men vi måste som en hederstitel för Idun, hvilken hon mer göra det så, att icke häraf uppkommer också och mer skall sträfva att göra sig förtjent af. ett slags fåfänga, den, om hvilken Sokrates Någon förändring i det hittills följda prosade: » Anthistenes, jag ser fåfängan lysa gegrammet anse vi sålunda ej nödigt vidtaga för nom hålen på din kappa. » Icke som bedet kommande året. V i vilja endast sträfva höfde man frukta, att den cyniska skolan nuatt efter vunnen erfarenhet på bästa sätt fullmera skulle i praktiken få för många efterfölja och utveckla det redan uppstälda. Och följare, men man skulle kunna genom öfverhärvid räkna vi fortfarande på hjelp och stöd drift i detta hänseende utså ett frö till cyfrån alla våra hittillsvarande medarbeterskor nisk verldsåskådning, och detta är också en och medarbetare samt dessutom åtskilliga nya fara att beakta. både pröfvade och opröfvade, ej minst ur Iduns Den moder, som allvarligt vill uppfostra ' egen läsekrets.