Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I en sak, som så mycket talar för sig sjelf, som denna, anser jag i öfrigt hvarken nödigt eller lämpligt att med något vidlyftigt anförande upptaga fl. R. o. Ad:s tid, och vill blott för egen del kortligen tillägga: Med all aktning för den ganska riktiga principen, att med Statens för oräkneliga behof i anspråk tagna rnfcdel all möjlig hushållning bör iakttagas, vågar jag dock tro, att denna grundsats icke i sin tillämpning bör sträckas så långt, att man nekar nyttiga af enskilda personer stiftade inrättmr ålit publikt understöd, när inrättriingarne, thy förutan, icke kunna bära sig, ulan måste gå under. En sådan inrättn. är Hr Bromanders handelsinstitut, och ett sådant öde förestår ovillkorligen detsamma, om allt anslag dertill nu afslås; då förfaller en för handeln och näringarna ganska behöflig och önskvärd stiftelse, och Hr Bromanders exempel skall då visst icke blifva någon uppmuntran för andra, alt förStaten uppoffra tid och medel, äfven om de hade kallelse dertill. Skulle emedlertid det äskade anslaget, 2000 r:dr om året, anses för drygt, torde ett mindre kunna beviljas. Ett absolut afslag är blott det, som jag högligen måste afstyrka, G H. 9° Den i5 Maj e. m. Afskrift. Bilaga Litt. A. Utdrag af protocollet, hållet hos K. Directionen öfver Stockholms stads undervisningsverk den 20 Mars 1840. S. D. I ingifven ansökan anhöll Hr Anders Petter Bromander, som i hufvudstaden inrättat ett theoretiskt och praktiskt institut för ynglingar, hvilka ämna att engagera sig i handel och näringar, om K. directionens vitsord öfver sagda undervisningsanstalt, för hvilken understöd af allmänna medel, vid innevar. riksdag, genom motion ifrågakommit.
Öfverliggedagar beräknas äfven då lasten, inom liggedagarno, väl blifvit levererad, men så sent att den ej inom denna tid hunnit blifva intagen och stufvad. § 80. Befälhafvare vare, när fartyg är helt och hållet eller till bestämda delar eller till vissa läster befraktadt, skyldig att emot ersättning af godsegare förhala fartyget till andra beqväma lastningseller lossningsställen, än det, såsom i § 77 sägs, först anvisade. Uppstår tvist om ersättningens belopp, varde den hänvisad till skiljomän, om hvilkas väljande och beslutanderätt vare lag, som i § 321 sägs. De uppehåll, som genom fartygets flyttning för intagande eller lossning af last förorsakas, varde i liggetiden inberäknade. § 81. Der fraktaftalet ej annorlunda bestämmer, bäras kostnaden och äfventyret vid lastning af befraktaren till dess godset blifvit till fartygets sida framfördt och 36 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 164. derstädes af befälhafvare eller styrman emottaga t, dock att befalhafvaren ej ansvarar för den skada, som kan uppstå, om godset i sådan mängd framföres till fartygets sida, att det ej ordentligen hinner emottagas, såvida ej godsets framförande skett på hans egen tillsägelse. Vid lossning bäras kostnaden och äfventyret af lastemottagaren, sedan godset blifvit vid lartygets sida aflemnadt. Stöttor och annat, som för stufningens behöriga verkställande är nödigt, bekostas af fartygets egare. § 82. Den befraktare, eller aflastare, som, utan redares eller befälhafvares vetskap, inlastar gods, hvars utförsel i aflastningsort eller införsel i bestämmelseort är förbjuden, eller annars, vid lastning eller lossning, gör sig skyldig till öfverträdelse af ortens lag, ansvarar så väl rederiet, och befälhafvare!!, som öfrige befraktare eller aflastare för det uppehåll, kostnad och skada derigenom vållas. Konfiskeras godset, betalas ändock full frakt för detsamma. § 83.
Och hvarken logis eller vivre kostade oss ett enda öre, ty gästfriheten är stor i gamla Halland, och dessutom hade Krister, såsom jag kunde förstå, uträttat en hel del kommissioner i Göteborg åt de ifrågavarande värdfolken. Då vårt fordon vände fram på vägen till mitt lilla hem, Krontorpet, kom min ömma moder utspringande ur stugan för att välkomna sin käre son. Jag hoppade af lasset och skyndade i min moders öppna famn. O, hvad det vårljuft att känna det varma, hängifna modershjärtat klappa emot mitt eget, efter dessa fyra månaders skilsmessa! Krister blef inbjuden och rundeligen trakterad. Och hans häst fick ett par otröskade hafrekärfvar att vederqvicka sig med. Då Krister skulle begifva sig åstad, frågade min moder, hvad han skulle hafva i betalning för skjutsen. Men Krister förklarade, att han ej ville hafva någon betalning alls, utan försäkrade, att han ansåg det fastmera som en ära, att en »sådan lärder» yngling som jag velat hålla tillgodo med att göra honom sällskap hem. Min moder var enträgen och ville ovilkorligen, att han skulle taga ersättning för sina besvär, men förgäfves. Vi tackade honom då på det hjertligaste. Och jag var nästan stolt öfver att hafva så imponerat på en simpel bonde, att han kunde frigöra sig från ett af böndernas hufvudlyten, penningsnikenheten. Så kom julaftonen med sin heliga frid, sin goda mat och sina julklappar. Jag förärade min moder det vackra granmotivet, som jag låtit infatta i glas och ram, jemte andra småsaker, af hvilka en liten prydlig blomstervas väckte hennes förtjusning i nästan lika hög grad som min tafla. Drängen gaf jag en präktig porslinspipa samt ett fjerdedels skålpund skäggtobak, hvilket beredde honom en utomordentlig fägnad. Af min moder fick jag emottaga strumpor, skjortor och andra intima linnepersedlar äfvensom en vacker, på Sjönevads marknad inköpt, ami eller ytterhalsduk i julgåfvor. På morgonen gingo vi alla till julottan.
Districter, hvilka dock gemensamt utgöra el t belt* Emedlertid synes den nu åsyftade regleringen af berörda tjenstgöring böra innefatta, dels att alltid någon eiler några af Nämnden från det Härad, hvarest brottet blifvit begånget, koinme att biträda, enär deras när varö torde vara af vigt för meddelande af upplysningar, hvilka de, såsom med förliållanderne i orten närmast bekanta, torde bäst kunna lemna, dels ock alt Nämnd må kunna tagas endast från den Domsaga hvarest brottet blifvit föröfvadt, emedan sådant öfverensstämmer med grundsatserna i lagstift» ningen, I öfrigt och derest åtal emot häktad person under lagtima Ting förekommer, hafva Rikets Ständer funnit något hinder ej möta för åtalets upptagande dervid, och således att Författningen ej bör ovillkorligen innehålla, att sådant åtal skall vid häktet verkställas, äfvensom Rikets Ständer, sedan anslag vid innevarande Riksdag blifvit beviljad t till ersättning åt vittnen i gröfre brottmål, ej fästat afseende vid den omständighet, att så beskaffade vittnen hädanefter kunna komma att besväras med längre resor än nu är förhållandet. Rikets Ständer hafva alltså funnit skäligt, för sin del, besluta utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas, som följer: Utan hinder af Domsagornas nuvarande indelning, må, efter t hy, sorn Konungen derom förordnar, serskilda härader hafva gemensamt häkte, inrättadt för de häktades förvarande i enrum, så ock, i närheten af det häkte, gemensam tingsstad, hvarest ransakas och dömas må i brottmål, der häktad person tilltalas för gerning, den han begått inom något af de härader, för hvilka häktet gemensamt är.
Ut supra» Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D» Föredrogs å nyo Och bifölls Bevillningsutskottets den 5 Juli på bordet lagda Memorial af den 3 Juli, innehållande project till förändringar i 1812 ars Chartoe Sigillatae Förordning. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, S. X). Beslöts att Bevillnings - Utskottet skulle anmodas, att till Riksens Ständer inkomma med Förslag till sådana grunder, hvarefter Kongl. Majit, till förekommande af öfverflödiga utländska varors införsel i Riket, må, vid sig företeende omständigheter, hafva rätt att Tull-afgifterna i, lampelig mån förhöja. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. §. D. Föredrogos å nyo trenné CönstitutionsUtskottete den 5 dennes på bordet lagda Memorial , af den 3 nästföregående, innefattande förslag till tilläggningar i Grundlagarne: 5-e Aandet. 89. 90. X:o I Dert 7 Juli. iso I 81 §• Regerings-Eormen, t:o X 53 och 96 §. §. Regerings-Formeä , samt a 9 och 63 §. §. Biksdags-Ordningen. 3:0 I 15 §. Biksdags-Ordningen: hvilka Förslag godkändes till den kraft och verkan, den vid innevarande Biksdag fastställda tilläggning i 56 §. Begerings-Formen medgifver. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Beslöt Höglofl. Bidderskapet och Adeln anmoda det Särskildta Utskottet, att, med fränskiljande af hvad i dess Betänkande af den 17 Juni hörer till öfversigten af orsakerna till allmänna förlägenheten, samt de åtgärder som hero af Biksens Ständers egna beslut, i en kort framställning upptaga de ceconorniska mål, som anses böra i underdånighet till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och åtgärd öfverlemnas. Ut supra.
Vore uppdraget af den natur, att det omfattade en blott historisk uppställning å båda sidpr, och der altså blott fordrades ärlighet och sanning, skulle det visserligen ej kunna lemnäs i pålitligare händer, än åt Lagcommittdens ledamöter; men då uppdraget deremot innebär något helt annat, nemi. ett samlande och frambärande — lika omsorgsfullt för båda sidornas interesse — af sådana materialier, d. v. s. sådana philosophiska , moraliska och juridiska skäl och bevis, hvilka skola bestämma det afgörande omdömet hos Ständerna, kan jag ej annat finna, än att den egenskap, sorn hos uppdragets verkställare företrädesvis erfordras, består i en fullkomlig utevaro af 332 Den it Juli e. m. ali förkärlek för någondera sidan, hvilken egenskap aler jag icke ens Lan tillåta mig begära af de personer, 50m, sjelfva författare till det nya lagförslaget, i mera än 20 Ar egnat åt den ena sidan sina mödor, och följaktligen särskildt fästat sig vid den sidans åsigler; hvarförutan jag icke heller kan skjuta ifrån mig den öfvertygelse, att emot de personer, hvilka af utgången — i det mer eller mindre bifall deras erbete erhåller — skola sjelfva uppbära eller sakna den tillfredsställelse, sorn de säkerligen värdera högre, än all annan belöning; att emot dem gifves ett moraliskt jäf, som ligger för mycket öppet för alt betyda intet.
Sig reste Odin och hans öga Ijufligt log, När sä till orda nu han tog: » Kom hvar man vet, det alltid varit, gudars nöje » Att glädjens eld i mänskors bröst ha tändt. Alen, sköna Freja, ocli du, afundsjuke Göje, » I ha ' n dock alltför tiögt er båge spänt. » f ba ' n för mycket pratat här persilja, » Att jag er hön till fullo kan bevilja. » Jag tror min vishet träffat ganska rätt, » Då jag min dom i denna form har klädt: » Må astronomen, säga hvad han vill, •.Hvart fjärde, dr jag gifver Göje en, dag till. ' Och, Freja, för att svalka, ungmöns hjärfesär » Snar tärna under detta, aret fria far! » Men se ' n ej klage tärnan öfver själfförvällad sorg, » När yngling henne skänker en förarglig korg! » Om unge Göje eller ungmöns vackra advokat Med denna Odins dom uti sitt sinn ' förnöjdes, Det hördes ej igenom mängdens sorl och prat, Igenom vivatrop, som Ijudligt höjdes För Odin, hägnaren af rätt och lag, Och för den dom, han i sin vishet fällt i dag. Cervus. Mars. S. Albin. 71 Kosalie, Kosa. O. Adrian. Kamfrid. (i. A '. Hjördis, Herdis ' (kv.). S. Ake. T. Tljorvard. O. Saga. T. Viktoria. F. Greger, Gregor. L. Matilda, Tilda T. Gärtrud. O. Edvard. T. Rudolf. 7 ' '. F.eatrix, Beatrice. Benedikt, Bengt. S. Viktor. Af. Axel. Gabriel. O. Marin Bebådelsedag, Pauline, Paula. 27 F. Gabriella, Ella. S. Jonas, John. S. Kristoffer. l (i. Af. T. Axelina, Axelia. Bert. * — Skottår förr oeh nu.
Dernäst uptages räntan ä de obligationer, som, enligt Riksens Ständers iestut, kommer att meddelas lefveranteurerne för deras fordringar, utgörande L 5 procent 98,600 R:d. — Derwid har StakeUtskottet upragit en amortistcMentS-fond till understöd mid framtida inlösandet af Veste obligationer, och hwilken fond blifwit beräknad till 2 procent af Ca, pitalek med 39,440 R:d. om aret. SkatS-Utskottet har trott, att en sadan anstalt more nödig, att stärka crediten för deste obligationer och bereda ät tillkommande Riksens Ständer en tillgäng för första ärers afbetalning. Och dä Lefveranteurerne i stället för contanke penningar, hwarom warit contraheradt, uu mäste ätnöjaS n»ed obligationer, stälde pä ett lätt - Den 24 November. 1529 längre betalningstid, synes billigheten fordra, att en sädan Utwäg widtageS, hvarigenom veste obligationer uti deras händer kunna blifwa mera andwändbare. Denna amornsiemenls-fond anser Ukffot et böra af Rikögälde-Contoiret förrantas emot Z procent och pä hypvkhcque af säkra arner samt g mänaders upsägning, bcröfwer särskild rakning föras bör, till rcdowisning inför kommande Revisorer och Riksens Ständer wid nästa Riksdag. Till räntans godtgörande ä RikSgäldö-ContoirctS urlandffa ffuld, har uti uträkningen uptagits 6? procent med 642,722 ehuru ben utfäste räntan är blott 5 procent. ä)rsakcn härtill är ben, arr Riksgälds-Eontoirets utländska capital-ffuld är beräknad efter ConroirekS manliga courser, nämligen 47 st. per R:d. Hamb. B.co och 44 st. per R:d. Holl. Courant.
Mars Zol. se Byggnadsoch Husesyns'Grdning. Huvhyremedel, för Landshöfdingen i Stockholms Län, 6o Register. om päöklling deraf, Mars 294. roiz. 1246, 1412. Hushälln ngemä!, allmänna; se <vecsnomie-mäl. Hushällnin^s-S l skaper, om inrättande af större och mindre i'chrovincerne, Dec. iL?4- Febr. Z7z. HiisroisiMlisner; se Pisitationer. Hyllning, Konungens, Jul. 242. Hyllnings.ed, Riksens Sländers till Konungen, Jun. 8,9. — till Kron-Prinscn, Ian. 14». 9"Z. Hällflsursens afstaffande angäende, Jun. 755. Härkten; se Lbrono-Hackten. Häcklade personer, om en wist bestämd tid inom hwilken de böra för rätta ställas, Aug. 1227. Häfdande, under äktenstavslöfte, Lag - Utstottcts Betänkande om ändring i Lagens stadgande derom, Aug. 1249. cxp. Febr. 485. Hägnad, om ärlig till ägors fredande, Lag-Utskottcts Betänkande, Aug. 1265. Härads-Xätter, att Ordförande i dem ej mä tillika wara Protoeolls-förande, Nov. gr. 57. Hästar, om försäljande af 52 st. utaf Kongl. Hofstallet?» Ian. 214. — för Lif-Drabant Corpsen; se Lif>Drabant Lorpseu. Här-Lteät, Banco-Commistarien, om de emot honom, såsom warande Directcur wid General AstistanceConto'-ct, uopgjorde ersättnings-rakningar, Dec. 416. 4g'. Höyentorps Kungsgård? arrende angäende, Febr. IZ84. iZZt ^ I.
S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskotlets den 9 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 9, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 5, angående ifrågaslälde förändringar i föreskrifterna om allmänna bevillningens utgörande, biföllos de yttranden, som i fråga om § 24, Herr Falhems i sammanhang med § 25 omförmälda framställning, §§ 55, 86, 467, 440, 4 46 m. fl., § 64, de i §§ 72 och 73 stadgade minimi-belopp för smides-värdena, §§ 87, 88, 90, 4 46 m. IL, § 442, § 444 och § 145, nu blifvit af Utskottet afgifne; afslogs Utskottets inbjudning, och vidblef Ridderskapet och Adeln sitt förut lättade beslut i fråga om rninimi-beloppet af den inkomst, hvarför enligt § 25 bevillning af skepps - Prot.-Utdrag den 13 Maj 1857. byggerier skall utgå; och ansågs förevarande Utlåtande i öfriga delar ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskollels den 9 dennes på hordet lagda nedannänmda Utlåtanden: N:o 50, i anledning af förre Hemmans-egaren Anders Bjurmans m. fl:s ansökning om eftergift af öfver-ränta å ett diskont-lån; N:o 31, i anledning af ett utaf förre Bruks-egaren Otto Fredrik Dalman gjordt ackords-anbud; och N:o 52, i anledning af f. d. Bokhållaren i Biksgälds-kontoret F. Lindbergs ansökning om eftergift af öfver-ränta å 2:ne diskont-lån. S. 1).
Under öfwerläggningarne af förestäende ärende har wäl ock i fräga kommit, om icke nödigt blefwe, dek Landt-Tulls-Bewakningen i Sjö- och StapelStäderne borde bibchällas någon tid efter det LandtTullarne i öfrigt uphörc; Men dä Utskotten trott det Landt-Tullarnes indragning i allmänhet ej bör /ättas i werkstäilighet förr än med början af nästa Sr :8n, hwarförinnan de anstalter en säkrare Sjöoch Gcänse-Tull samt Kust-Bewakning kräfwer, wisserligen kunna hinna ividtagas; sä hafwa Utskotten ansett lämpeligt tillstyrka, att Landt-Tulls npsigten matte ä alla ställen pä en gäng wid samma tid förstinna. Och som twenne Ständ salunda härom stadnat i olika tanka emot de twenne andre, warda bada meningarne här intagne och til! höggunstig granskning öfwerlemnade. Sluieligen hemställa Utskotten om icke Rikets Högloft. Ständer skulle finna för godt, att jemwäl hos Kongl. Majrt i underdånighet anhälla, det kunde Landt-Tulls-Betjeuingen sä snart tillfälle och passande ledigheker upstä, blifwa antagne efter deras egit begifwande, wid Sjö- och Granse-Tull samt Kust - Bewakningen; Sä att denna Betjenings Löner ä Landt-Tulls-Statm mätte ju förr dest häldre Den 5 Zebruaru. 299 kunna i möjeligaste matto besparas; hwilket alt dock Lfrverlemnas till Riksens Högloft. Ständers egit närmare ompröfwande och Beflut; hwarjemte bifogas de serflildte yttranden som en del Ledamöler begärt fä wara härmed följaklige. Slockholm den zi Ja, Mani 1810.. Ridderstapets och Adelns Ledamöters wägnar Jacob ve la 6aräie. Job.O. Oxenk^erna.
Det kan visst vara sanni, alt det är bättre, om hjelpen kommer sent än aldrig; men som jag för inin del icke hört några nödrop från den landsort, derifrån jag är Representant, eller blifvit af någcn anmodad att framföra någon önskan om hjelp i detta afseende, så hyser jag vei kli—' 56 Bil. t. Banco-lltsk:s Betänkande, N:o 92. gen någon tvekan om tillvaron af en så allmän nöd, och har för det andra den öfvertygelsen, att ingen blir hulpen eller lycklig derigenom, att man öppnar honom nya lockande tillfällen att skuldsätta sig, samt kan derföre icke annat än rösta emot alla förslag till nya Låne-anstaller, de må framträda under klangen af Milliontals Hamburger Banco eller under det främmande namnet af Ränte-Coupons. Och ehuru jag icke tilltror mig att kunna, verka på någons öfvertygelse i detta ämne, helst det framställda förslaget torde af mången med begärlighet omfattas, och mitt yrkande om dess förkastande sannolikt skall lemnäs utan uppmärksamhet, så må dock mig tillåtas, att detta mitt anförande må, såsom min reservation emot det bifall, hvarmed förslaget torde komma att antagas, få åtfölja Högloflige Utskottets deröfver afgifvande Betänkande.f Herr Kongl. Hof-Predikanten, Prosten Widén: Det Högloflige Utskottets förslag, att upptaga ett Utrikes Lån till de Svenska Näringarne, synes hvila på den förutsättning, att det upptagna Lånet skall framkalla en production, hvars vinst är större än Räntan. Jag vill tro, alt detta möjligen kan inträffa vid Handeln ochManufacturerna,der en säkrare calcul och en lättare omsättning förefinnas j men Bil. t. Banco-V tskts Betänkande, N:o f)2. 57 men jag tvekar, om det någonsin kan inträffa vid Sveriges Jordbruk. Det hårda climatet, den inskränkta arbetstiden och de ofta återkommande missväxterne göra det nästan omöjligt, äfven för den skickligaste odlare, att, i medeltal, bereda sig en högre vinst än 4 procent af Egendomsvärdet.
Uhr anfört, att kol upptagningen de sednare åren endast utgjort 07,000 tunnor, får jag blott upplysa, att detta är ej summan af hvad som blifvit hvarje år brutit, utan endast af hvad som blifvit hvarje år försåldt, och att detta belopp de öfriga åren varit större, äfvensom jag torde böra tillägga, att om ej så mycket kol blifvit brutet de sednare åren som förut, orsaken till betydlig del bör tillskrifvas så väl de höjda Tullomkostnader, hvilka märklig en försvårat, eller nästan gjort omöjlig, den större afsättning till Danmark för. ut varit, som ock att Allmänna MagazinsDirection, hvilken 1S20 tagit 20,000 tunnor, 1821 ej behöft mera än 5ooo. Då nu härtill kommer, att Stenkolsverket årligen sysselsatt förut 800, nu 600 arbetare, samt drifves med revenuen af kol, som verket sjelf producerar, lärer hvarken något annat Bo. lag kunna sägas hafva gjort mera skäl för sin bestämmelse, eller detta Bolag nu anses gå för långt, då det påkallar samma biträde af Riksens Ständer, som det redan 1815 ansågs berättigadt att erhålla. Hvad jag nu å Bolagets vägnar vågat inför Ridderskapet och Adeln anföra, är äfven allt Styrkt genom de Bilagor, som jag förut haft Den 12 Februarii, den äran åberopa, och Herr af Uhr skall der finna större delen af de upplysningar han begärt, om han täcks genomse acten, uti hvilken han äfven skall igenkänna en uppsats af honom sjelf.
—. — angående anvisande af medel till betäckande af kostnaden för islånd sättande af ålskilliga broar å den s. k. Carl Johans-vägen i Jemtland. angående en den Svenska beskickningen i Turkiet tillhörig, i Pera be lägen faslighet. i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna Kungsladugård till ut vidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Kors församlingars begrafningsplats. j anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående försäljning af Nya Varj vet i Göteborg. — angående beräkningen af Statsverkets inkomster. med förslag lill lag för Enskilde Banker, med rätt att utgifva egna banksedlar. med dito om enskilda banker utan ratt alt utgifva egna banksedlar. _ — j anledning af Kongl. Majäs Nådiga Proposition med förslag till vy strafflag. angående reglering af utgifterna under Riks-Slatens Nionde Hufvud Tilel. angående förändrade föreskrifter i afseende på skogs-hushållningen i riket. _ — j anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till ny dag tsin dy a. angående anslag för Nationalmuseibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader. angående deltagande framdeles för Statens räkning i revisionen af Nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper, styrelse och förvaltning. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Krigs-kollegii om bildning lill en Armé-förvaltning. j fråga om kostnadsersättning lill militäre, civile och ecklesiastike tjen stemän för en del resor i tjenste"renden. angående ifrågasatt tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. angående de i 63 § Regeringsformen föreskrifna kreditivsummor. j anledning al Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisande af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderna för ett fullständigare ordnande af försvarsverket. angående skjutsning sbesvärets ordnande. angående förändringar i skiftesstadgan samt arfvodestaxan för landt mäteri förrästningar. angående ändring i Kongl.
Du själf meb bin sång Min farlefs nyoäcfta cärlb. — lUin tro odj mitt unga bjärta 3ag ger big till återgärb! " (Dcb färlefens iycfa ocb soet ", 3ag bar inga oisor mer! " Soab anbta ly da om färlef biftat, Det foab jag ur sorgfritt bröst! UTin fung, för min egen smärta ^titns bjoarfen orb eller tröst! " Sjon Ellen 2Lunfcberg, f.; Qn&amp;Inm. * " Att be o m pengar ... " Några synpunkter af en gift man. * l ©dj scennen sjöng, tills månen Hann röb öfoer sfogarnes frans, (Dd) inne i rtbbarsaien Sär tänbes facflor till bans. Du är bett fostliga luta, 3ag längtar att spela på! Ur big oill jag l o d a toner, Som enbast jag fan förstå! " Jm en hustru känner sig förtryckt, sårad och kränkt, därför att hon för att kunna tillgodose t. o. m. de mest anspråkslösa * Som våra läsarinnor till en del skola finna, häfdar författaren af denna uppsats en åsikt personliga behof ser sig nödsakad att mer eller mindre förödmjuka sig inför » husets herre », så måste någonting i förhållandet mellan man och hustru ombildas till det bättre. Men jag vågar starkt betvifla, att detta skulle kunna ske genom någonting, teoretiskt sedt, så krasst och vidrigt som att hustruns arbete i hemmet skulle värderas i klingande mynt och hon undfå detta som sin lön, hvaröfver hon ägde fritt förfoga. Hvad som ger en hustrus arbete värde öfver en vanlig hushållerskas är väl den kärlek, hvari och hvarför arbetet utföres, och man borde väl icke behöfva säga till kvinnor, att kärleksverk icke kunna värderas i penningar. En aflönad hustru! Jag törs icke tänka tanken ut, hvart detta leder. » Hustrun äger icke den ringaste summa, öfver hvilken hon fritt kan förfoga, » heter det. Hvad menas då med detta » fria förf o g a n d e »?