Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta tror jag skulle blifva, för att begagna en värd Tjedamots yttryck, fast i motsatt mening, sista mordslaget på den lilla credit, Riksens Ständer ännu äga hos allmänheten i financieit afseende.. Den i g JuUi /. ml 973 friherre Björnstjerna :• Då uttrycket ofta bestämmer meningen, och mångå fästat sig vid benämningen Statsskuld, får jag upplysa, att det lika väi kan kallas ett Statsfordrings-system; ty det är Staten sorn borgar, det är den högra handen som gifver till deri venstra. Den omständighet, sorn i afseende på Treprocents-sedlarne egentligen är,nyttig, består deruti, att det blifver möjligt för de handlande att utlåna deras Gassa.behållningar mot tre procent, hvarigenom det an£ nars döda capitalet ingår i allmänna rörelsen. Samma ändamål kunde äfven vinnas, om Riksens Ständer tilläto inrättandet af privata Disconter. jag ej inser någon hufvudsaklig förmon af dessa TreprocentsQbligationers införande , hvilk a x sjelfva verket ej äro annat än Riksgälds-sedlar; hemställer jag, om ej sistnämnde utväg lämpli, gen kunde vidtagas, i anledning hvaraf jag anhåller om återremiss af Betänkandet. Grefve von Schwerin.- Blott några ögonblick skall jag uppehålla Ridderskapet och Adeln. Man har, i anledning af mitt yttrande, attStatslån i en constitutionellstat långt ifrån att vara skadliga, tjena att starkare sammanbinda alla intressen, talat om Larvs operationer. Men Laws operationer hade icke för ändamål, att införa ett Statslane-system, utan att liqvidera den skuld, sorn Ludvig den Xiy.-des krig åsamkat Statem Hans plan gick ut på att bereda handelsvinst; han narrade Statens borgenärer, att förvandla sina fordringar uti actier i MissisippiCompagnie!; hans operation var ett bed£ägeri. 974 jDen ig Julii f. ni.
På landet, der flera egendommar af 15,000 Rdrs värde, eller derutöfver, inom en gnil af samma ägare in» nehafvas, må ägaren, eller dess rätts innehafvare, icke utöfva bränvinstillverkning för alla egendomarne tillhopa, eller serskildt, utan endast med en 90 kannors panna, vid den af gårdarne, som honom beqvämligast synes. Vid hvar och en af de öfriga egendömarne, som tillhöra samma ägare, eller af dess rätts innehafvare brukas, må ingen större panna begagnas än af 50 kannors rymd. S^annemålens besparing eller afsättning tili brödföda är den hufvudsakliga förmon, som härigenom åsyftas och vinnes. Då rättigheten till husbehofsbränningen på landet icke ar fästad vid personalen, utan vid verklig egendomsbesittning, Anner jag strida emot sanna och rätta principer för bränvinstillverkningens tillåtelse, att städerna i Riket, Stockholm, Götheborg och Carlskrqna undantagne, hvilkas förhållande är mycket Ti t sv, och Ehoh. Utsk. Betänfianden, 267 skiljaktigt ifrån de öfriga, utöfva Branvins bränning efter personalen — De flesta Städer i Riket äga Jordbruk. Jag letnnar derhän, om icke deras jord är mer ämnad till plantering af jordfrugter, färgvexter, tobak, Lin och Hampa m. tn, än Sädesproduction, Atminsone är väl ingen stad i Riket med så vidsträckta jordägor begåfvad, att den kan öfver och utom egna behof till afsalu föryttra Spannemål, eller SkogsefFecter; Städerne utgöra nu, i likhet med landet, efter en viss hemmantals beräkning, i nion af deras ägande jord, både Salpetergärd och Extra Rotering. Hemman på landet af ett mantal äga ungefärligen rättighet, att begagna en 50, af Två mantal en 75, och af Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 M, s* •
Herr ak Ilt-rs, Qustak, den 24 sistlidne April afgifnc anförande, innehällande dels någre upplysningar om Eanaler och Railwägar i andra länder, dels ock ätskillige anmärkningar wid ett af Hans Excellence Herr Grefwe von kinte,, L. L., den 26:te förutgängne Mars, i Ståndets Plenum gjordt anförande; jemte ett af Herr Grefwe v. kiaten lemnadt ytterligare yttrande i ämnet En af Herr Rosengvist, krellrie keonarll, wäckt motion, att de anslag, fom Götha Canal ännu kunde komma att förunnas, mätte uti en enkom column i dcbctsedlarnc införas under titel: till Götha Canal, pä det hwar och en af Nationens skattdragande medlemmar mätte fä se huru famwetsgrannt haus egendom blifvit af Nationens fullmägtige distribuerad.
Att uppköpspriset i Westergöthland torde böra biilva, för Råg 8 R-dr, Korn 6, och Hafre 4 R:dr, eller, om man ansåg detta för högt, för Råg. minst 6 R;dr, 33 sk, Korn 5 och lia Ira 3 R:dr 16 sk. allt räknadt efter otorkad säd, och i förhållande mer för den torra. Försäljningspriset borde lämpas efter inköpspriset, till ungefär 2 R;dr mer på tunnan ; detta vare dock blott förslagssvis sagdt, till sakkunniges vidare jämkning. Inrättningen aldrig utlemnar spannmål annorlunda, än mot contant betalning, utur flera klara och af erfarenheten bestyrkta skäl. 4:0, Att Inrättningen icke befattar sig med bränvinsbränning, som skulle leda till inveckling af denna stora machins enkla sammansättning, och dessutom intränga å de en-* skildta näringaroes bana. 5:0. Att den deremot skulle vara försedd med en egen torkinrättning vid upplagsstället inom de skoglösa orter, der enskildte landtman ej kunde sjelfve verkställa sädens för en längre Magazinering oundvikliga torkning. 6.0. Att den nya Magazinslnrättningen, Utan att tor öfrigt inblanda sig i den gamlas Utredning, genast sattes i ett kostnadsfritt begagnande af alla de byggnader, förvaringsrum och torkhus, som icke behöfdes för Kongl. Maj:ts och Kronans uppbördsspannmål. Gamla Magzinslnrättningens nu varande Spannemålslager kunde ock af den nya öfvertagas till försäljning, och medlen derefter aflemnas till dess utredningsmän. Men — det är tid att sluta en framställning, redan för lång för åhörarnes tålamod, kanske för kort för ämnet. Dess vigt skall dock med värma omfattas, inom denna vördnadsvärda samling af ett högre ljus.
Slutligen i afseende pä de genom öpen arrende auction borrkstutade Kronolägenheter haswa Veste arrendatorer ostridig rättighet att dem bibehålla, om de Vet wilja, mcn, i händelse Riksens Ständer skulle för godt finna att Kungsgardär m. m. boede till Skatte försäljas kunde ju arrendatorer e sonderas med hwai wiikor de wilja dem assia, och Riksens Ständer kunna ju under denna Riksdag sjelfwa bestämma grunverne härtill; dock sär jag ödmjukast hemställa, om alla dylika lägenheter till Skatte stulle försäljas, om ej förut genom wederbörande Landtmätare och Kronans Ombud egendomens widd och godhet först bör utrönas och ka uste ny skattläggning föregå. Deste Den 28 December. 1599 Desie äro mine tanker om Kronans Domainee i allmänhet: önjkandes jag att Ridderskapet och Aoel» samt SlatS-Utskottet behagade dem godkänna, äfvensom art i Landthushällningen rakt kunnige mä:> pro» jeelerade pä hwad sätt desia lägenheter nu och hädanefter böra anwändas lill största nytta för Riker och Stars Castan. Herr 8 v eäens tjs r isa, ^rio Homax, uppläste följande: Ödmjukt anförande lill Protocollet. Utan att se Riket: närwarande tillstånd och Flnanccr sä mörka som de här stundom bliswit afmala» de, mäste man likwäl medgifwa att de senare behöfva alt det understöd, som af Statens ännu bewarade tillgängar kan hämtas. Blind dcsie kunna med sä» kerber väräknas de as Hans Maj:r till Riksens H5g« loff. Ständers fria disposition nyligen uplätne Kungs» gärdar, men om hwilka nu cgentcligen ej är fraga — Dernäst de Kungögärdar hwilka ester till ända lupne conrracter blifwa ledige, och stuteligen de, som pä mindre rigliga eller twetydiga grunder, stundom undre nog lindriga wilkor bliswit till enskilde personer öfwerlätne.
Bruket af motböcker och andra sådane medel för bibehållande af ordning och reda i handelsförhållanden är genom föreslagna lagen icke någon betaget, och för pröfning af verkan deraf lernnar lagen redan tillfyllestgörande ledning. Då af det ofvan anförda följer, att Utskottet anser stadgandet i 4 § af det nådiga förslaget ej böra antagas, men deremot finner de bestämmelser, som detsamma i öfrigt innefattar, ej allenast påkallade af behofvet, utan ock ledande till en nödig förbättring i lagstiftningen; får Utskottet, enär Kongl. Maj:ts propositioner endast i sin helhet kunna antagas, vördsamt tillstyrka, det måtte Rikets Ständer* med af stag ä ifrågavarande nådiga pro position * besluta utfärdande af en författning utaf enahanda innehåll sorn den föreslagna* med uteslutande af 4 §> sd att 5 och 6 §§ i f öreslagne författningen, i den som kommer att utfärdas* i ordningen blifva den 4 oc^ Stockholm den 11 Februari 1&48. Lag-UitkoUelt Betänkande, ffl,® %u 11 N:o 21. Ånk. till Exp. Utsfc. de» 1,4 Febr. 11. II f. ra. Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring af sältet för utmätt fastighets försäljning. Till Lag-utskotte(s behandling har Hederv. Bondeståndet remitterat ett af riksdagsfullmäktige!! Olaus Ericsson från Bohus län ingifvet memorial, deri han yrkat, att de författningar, sorn föreskrifva, att utmätt faslighet skall å auktion försäljas i uppoch afslag, måtte upphäfvas, enär berörde försäljningssält vore missledande, och i stället påbjudas, att ifrågavarande auktioner endast böra ske i uppslag, såsom då utmätt lösegendom afyttras. I anledning häraf får Utskottet afgifva följande utlåtande: Redan genom Kongl, förordningen den 17 Februari 1748, angående försäljning af gäldbunden fast egendom, stadgades, att försäljningen skulle ske i uppoch afslag.
Besvärsoch EkomUtskotten: Wto 17, i anledn. af erhållen återremiss af Utsktns be - D < n 19 Mij c. m. 247 tänk. N:o ri, ang:de åtskilliga motioner om ändringar i K. förordn. till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor af den 12 Dec. i835; N:o 18, i anledn. af återremiss å betänk. N:o g, ang:de Hr A. Brunnii motion om ändring i nu gällande seglationsordning. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hrr Hallenborg, Carl Joli., och Tersmeden, Carl Reinh., båda ledamöter i StatsUtsk., erhållit 3 veckors ledighet från den 21 dennes; äfven hade blifvit anmäldt, att Hr Ribbing, Bengt, ledamot i Const.Utsk., afrest fiån riksdagen och afsagt sin plats i Utsk.; hemställande Hr Landtm., 0111 R. o. Ad. behagade tillåta honom att blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen. Bifölls. Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att vid deras nästa sammanträde välja en ny ledamot i Const.Utsk. och a:ne ledamöter att under ledigheterna inträda i StatsUtskottet. Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga Ständen, nemi. från PresteSt. af den i5, från BorgareSt. af den 17 och från BondeSt. af den i5 dennes. Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 10 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 22 Maj 1841 * Plenum kl. g f. m. Justerades 4 prot.utdr. för den 19 dennes e. m. Justerades pleni-prot. för den 1 sisth April.
Preste-Ståndet den ai Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den a3 Rikets Ständers underd. Skrifvelse, rörande näringsfriheten. (Lagsamt Oecon.-Ulsk. N:ris 33 & 5i.) S. A. K. Sedan E. K. M. uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer den 19 Febr. 1823 förklarat, att, fastän den för Rikets allmänna hushållning vigtiga frågan, om en vidsträcktare frihet i utöfningen af handel och handtverk, såsom af oeconomisk beskaffenhet, vore beroende af E. K. M:s eget Nådiga afgörande, E. K. M. likväl, med tillämpning af Regeringsformens 89 §., ville till Rikets Ständer öfverlemna att, i likhet med hvad, angående lagfrågor är vordet stadgadt, gemensamt med E. K. M. derom afgöra och besluta, samt derföre till Rikets Ständers granskning hänskjutit de af en serskild Comité utarbetade förslag till Författningar i ämnet, så hade Rikets Ständer, vid 1823 års Riksdag, uti underd. skrifvelse den 12 December samma år, till E. K. M:s Nådiga pröfning öfverlemnat förändrade förslag dels till Förordning om handtverkerien, dels lill Författning om gerningsmäns antagande på landet och dels till Handelsordning; men då, så vidt Rikets Ständer hafva sig bekant, dessa omförmälde förslag ännu icke kommit under E. K. M:s Nådiga pröfning, och enär orsaken dertill torde kunna härledas derifrån, att Rikets Ständers vid i8a3 års Riksdag aflåtne underd. skrifvelse icke blifvit så tidigt expedierad, alt, efter föregången pröfning hos E. K, M., sedan Högsta Domstolen blifvit hörd, svar derå kunnat meddelas i den ordning 87 §.
Grefve Cronhjelm_, Otto August: Jag har endast begärt ordet för att uttrycka de fördelar, som enligt min tanka äro förenade med Herr Lefrens förslag. Jag har likväl deri blifvit förekommen af Herr von Troil, och får nu blott tillägga, att utom fördelen af mynt-enhetens öfverensstämmelse med det allmännaste beräkningssättet, hvilket äfven jag tror vara Riksgäld, anser jag erfarenheten hafva gifvit de mest gällande bevis för de skäl Herr Lefren anfört, och i allmänhet visat de länders företräde, som hafva en låg mynt-enhet. Jag äger i detta afseende samma kännedom som Herr Lefren, och kan icke finna honom vederlagd af hvad å motsatta sidan här blifvit anfördt; ty hvad Herr Rosenblads ci - 9° Den 19 Octo)}er e. m. tation af Portugal och England beträffar, tror jag icke att exemplet är bevisande. Der äganderätten såsom i Portugal icke hålles i helgd, kan ingen välmåga äga rum med hvilken mynt-enhet sorn hälst, och hvad Englands välstånd beträffar, så halden värde Talaren rätt, om man med ett lands välmåga menar, att de högre classerne lefva icke blott i välstånd, utan i den öfverdrifnaste rikedom och lux, under det de lägre classerne lefva i svält och uselhet; men om man menar en allmänt och jemnt spridd välmåga, tror jag icke att England kan åberopas såsom exempel. I afseende på hvad Friherre Cederström talat om bedrägeri med namnet, synes det mig vara temligen likgiltigt, sedan bedrägeriet i saken, eller den så kallade banquerouten, är gjord; men då, som sagdt är, allmänheten är mest van vid Riksgäldsräkningen, tror jag det vara bäst, alt hålla sig dervid, och anhåller om proposition till bifall å Herr Lefrens förslag. Herr Hjerta: Herr von Troil har fästat sig vid mitt yttrande, att detta vore en sak som berodde på Konungen, i följd af 79 §. Regerings hormén.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats] fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Hr von Franckens motion med den förändring, att den föreslagna framställningen hos Just.-Ombudsmannen skulle ske medelst prot.-utdrag i stället för skrifvelse, dels ock af Frih. af Ugglas, alt R. o. Ad. måtte för närv:de låta bero vid den erhållna upplysningen, att den ifråga vide saken redan är hos Just.- Ombudsmannen anhängig; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till motionen med olvannämnde förändring, hvartill svarades många ja, blandade med nej, och sedermera propos. på antagande af Frih. af Ugglas’ förslag, då svaren utföllo med många nej, blandade med ja; hvarefter, sedan propos. på bifall till motionen med meronmämnde förändring blifvit förnyad samt besvarad med talrika och starka ja, blandade med många nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Sedan votering blifvit begärd, uppsattes och justerades följide voterings-propos.: »Den som vill, att R. o. Ad. skall medelst prot.-utdrag hos R. St:rs Just-Ombudsman begära, att sedan Just.-Ombudsmannen tagit del af de bos R. o. Ad. utaf Hr von Francken, August Alfred, företedda handlingar rörande en af R. o. Ad:ns ledamöter, Under-löjtnanten August Gerhard Muhl ådömdt arreststraff, Just.-Ombudsmannen måtte vidtaga de åtgärder, som omständigheterna påkalla, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, låter R. o. Ad. för närv:de bero vid den lemnade upplysningen, att saken redan är hos Just.-Ombudsmannen anhängig.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 122.
Ad. tillförene bekostat, både författandet och tryckningen af den s. k. haudmatrikeln; och för den skull Utsk. gerna önskat att kunna tillstyrka inköpet af hela det antal exemplar Hr Kröningsvärd åt Riddarhuset hembjudit; likväl och då Riddarh.Direkt, uplyst, att Riddarh.Kassans tillgångar icke medgifva inköpet af något större antal exemplar, inskränker sig Utsk., af sådan anledn., till det tillstyrkande: att H. R. o. Ad. må besluta att genom Riddarh. Direkt, låta inköpa 50 exemplar af Hrr von Stjernemans, Rehbinders och Rothliebs af Hr Kröningsvärd fortsatta matrikelverk, mot ett pris af 2 r:dr b:co exemplaret, samt 100 exemplar af den utaf Hr Kröningsvärd likaledes fortsatta s. k. Handmatrikeln mot ett pris af 24 sk. b:co exemplaret; hvilket dock till H. R. o. Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemuas. Stockholm den 13 Maj 1851. Pä Riddarh.Utsk:s vägnar: Ludvig von Stedingk. F\ W. Dalman. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^10 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 9 Juli 1851. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 5 prot.utdr. för d. 5 dennes samt pleniprot. för d. 4 sisth Juni f. m. Uplästes till justering och godkändes uedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R.
Hvad BorgareSt. angår, så veta vi att Brukspatronerna der hvarken betrakta sig sjelfva eller betraktas af andra annorlunda än såsom en fullkomligt -integrerande del af detta Stånd. Hvad R. o. Ad. beträffar, så fruktade Hr von Hartmansdorff alt det demokratiska elementet der skulle få ett alltför stort inflytande. Men hvarpå beror detta antagande, om icke på Rivon Hartmansdorffs föreställning om arten af R. o. Ad:s inre beskaffenhet och osäkerheten af dess n. v. ståndpunkt? — Det tillhör oss destoheldre och fastmera, alt genom vårt votum i denna fråga visa att vi hafva, om R. o. Ad:s lifskraft och utvecklingsförmåga, en helt annan åsigt. Det är just när trädet är kraftigt och friskt, då märgen i detsamma är oförderfvad, som man kan på detsamma inympa nya skott, hvilka sedan blifva växande grenar och införlifvas med stammen. Det är just med denna min förtroendefulla tanka om R. o. Ad.-s nuvarande inre beskaffenhet, som jag tror att R. o. Ad., om Ståndet skulle representeras genom val, skulle vända sig till de kunskapsrikaste, de insigtsfullaste, de värdigaste Ledamöter inom detta Stånd. Jag hyser denna tanka af djup aktning för R. o. Ad:s omfattande omdömesförmåga och för dess goda vilja, att göra upoffringar för fäderneslandet. Ty uphörandet af sjelfskrifvenheten skulle naturligtvis medföra en smärtsam upoffring. Vi böre likväl, enl. min åsigt, göra denna upoffring, derest, såsom tyckes visadt, åtskilliga betydande fördelar för det allmänna deraf böra antagas härflyta, och som icke synas kunna på annat sätt inrymmas. Den ifrågavande personliga upoffringen bör så mycket villigare medgifvas, om, på sätt jag tror skulle blifva förhållandet, R. o. Ari. borde, genom koncentrerande af sin kraft, vinna inom det allmänna, ett ökadt inflytande. Gr.
Den som vill, i likhet med hvad Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet beslutat, att Rikets Ständer bevilja ett årligt reservations-unslag af 100,000 R:dr Riksmynt å Riks-slatens Sjunde Hufvud-titel, att under den tid, nu skeende statsreglering omfattar, och utom det bidrag, som från Skogs-planterings-kassan kan påräknas, af Kongl. Maj:t disponeras till erforderliga utgifter för Skogs-institutet, lägre Skogs-skolor samt för Skogs-styrelsens inrättning jemte dess och öfriga till Skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning, röstar Ja; A Stats-Ulslcottets Memorial JW 238. den del ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, alt uppföras på Riks-slalens Sjunde Hufvud-titel ett reservations-anslag af 75,000 K:dr Riksmynt, att under den tid, nu skeende slals-reglering omfattar och utom det bidrag, som från Skogs-planterings-kassan kan påräknas, af Kongl. Maj:t disponeras till erforderliga utgifter för Skogs—institutet, lägre Skogs-skolor samt öfriga till Skogs-staten hörande tjenslemäns aflöning. Omröstningen har utfallit med 45 Ja och 74 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionen. 6:te voteringen.
D-en rv OcLober. rzZZ faktning, har Utskottet c) ansett nödigt, att särskildt nämna de allmänna förbindelser, hwilka de äga säsom Medborgare i Staten. "Att det uttryckeligen bör i Riksdags »Ord"ningen utsättas, det Riksens Ständer utgöras af Rid''öerffap och Adel, Präster, Borgare.och Bönder." Ordet Riks-Ständ innefattar allt hwad som kan komma under namn af Ständ och sälcdes äswen de ännu orcprescnterades Representanter, om hwilka än» nu är oafgjordt, huruwida de komma att intagas uti nägotderg af de fyra nu warande Riks»Ständm. Utskottet anser denna § mera som en äekn!" tion, än som en Reglementarisk föreskrift. §. S. Ridderskapet och Adeln, "om tid "till Riksdags början i wecho Januarii eller ester an"dra i me6io Octohris." Utstottet har i denna Z ej kunnat afwika frän Regerings - FormcnS klara föreskrift i 49 Z, l öfwer, rnsstämmelse med hwilkcn Riksens Ständer i Riksdags» Bcflutet öga att bestämma dagen enär de böra sam, manträda. Präste.Skändrt, "om allmänna före, "skrifter fdrNiksdagsmanna Wal." Dehn förestrifter igenfinnas i Riksdags«Ordningens utte och följande W samt ankomma i hfrigk pä hwart och ett StändS Fri, och Rättigheter. 1286 Den lo October. Z3- Präste-Ständet: "Atk samräd med "Riksens Ständers Banco -> Fullmägtige kunde göra till"syrest. " Utskottet finner ingen olägenhet af den förcffagne tillökningen af Riksgälds? Co.ntoirctS Fullmägtige, säsom innehafwande ett lika förtroende med dem i Banquen. Borgar-Ständet:
laga af pfalmbofen meb foralmelobierna odj rnefan; l6:o af famina bag, angåenbe förbättring af ^otoffatené lönemilfor; l7:o af ben 16 'Januari famina år, angåenbe fontroll emot mifbruc voib gårbfarifanbelné ibfanbe; 18:o af ben 22 Januari f. å-, angåenbe mäflarejlut i affeenbe å ben f. f. leoeranöfaubeln; 19:o af ben 15 februari f. å., angåenbe föränbringar uti 3vifetP £le? mentar?Säro»erf; 20:o af famina bag, angåenbe framttba beffämmelfer i affeenbe på fan? bele» od) fjöfartPförfållanbena emellan ©werige od) Norrige; 21:o af ben 22 februari f. å7 angåenbe grufägaree? ålägganbe att bel? taga i fattigvoårben; 22:o af famina bag, angåenbe afmittringarne» jfpnbfamma mercftällanbe i lefler?®alante; 23:o af famina bag, angåenbe åtgärber att beforbra irpnbfammare an? taganbe af bet npa fpftemet för mått, mål od) wigt; 24:o af famina bag, angåenbe ytterligare uttrtbgab fmibeérätt inom ^öergPlag; 84 25:o of fåmma Dag, angåenDe indragning af SöergäfogDetjenfierna; 26:t> of famina Dag, angåenDe unDanröDjanDe af fiaDgaDe Rinder för SlDelémänö beforDran fil! tjenflebefattningar i fläDerna; 27:o af Den 1 HTars f. å-, angåenDe upphäfmanDe af J^ongl. Sörefmen
Ritmästaren 550: — R.mt R:dr 10,450: — För Lunds universitet äro dessutom begärda följande anslag för en gång: till fullständig, elter vetenskapens fordringar i vår tid genomförd ändring och bättring af vexthuset i botaniska trädgården R:dr 50,000: — för botaniska trädgårdens flyttning till lämpligare lokal „ 45,000: — Bunt B:dr 75,000: — Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:ts Nild. Prop. N:o 1. om Statsverket 1859. 57 Redan rid sistlidne riksdag framställdes af Eders Kongl. Maj:t nådig proposition lii! Rikets Ständer angående beviljande af förstnämnda anslag, oell blef äfven behofvet af detsamma af Rikets Ständer erkänd t. Då emellertid flera förslag angående vexthusets förändring voro afgifna, och slutligen ett förslag angående byggnadens och trädgårdens förläggande på en mera tjenlig plats utom staden kommit å bane, funno Rikets Ständer frågan om lämpligaste sältet för förändringen icke vara så utredd, att anslag för ändamålet borde beviljas. I anledning deraf bar Consistorium Academicum