Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid Betänk, har en ledamot af BondeSt., som bor vid Norrska gränsen och är särdeles hemmastadd i handels-förhåilanden, fogat en reservation, som vid frågans förnyade behandling kan tjena till ledning. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Under diseussionen har man mycket ordat om systemet af högre eller lägre tullar. Mig synes lika väl, som vore alla dessa betraktelser föga hörande till ämnet. Det är gifvet, att antingen man hyllar systemet af höga tullar eller man är frihandlare, blir utslaget här detsamma. Tolagen må nu inläggas i tullen eller bibehållas såsom en särskild afgift, så eger den beskattande makten att bestämma tolagen och 4G0 O en 22 J ali f. m. andra handeln åtföljande afgifter höga eller låga. Således, jag uprepar det ännu en gång, äro alla dessa betraktelser öfver lyckan af höga eller låga tullsatser ingalunda här på sitt ställe. Jag vill betrakta frågan, huruvida man bör bibehålla tolagen såsom en särskild afgift eller om den skall utgå på sätt K. Det är väl mindre lämpligt, att då en beskattning pålägges varor vid införsel till Eiket, densamma utgår under 3 olika rubriker i stället för en. Onekligen är det väl enklare och bättre, att dessa beskattningar sammanföras under en enda rubrik, såvida icke andra olägenheter möta. Beträffande Handelsoch Sjöfartsfonden, är det väl gifvet, att det är mycket enklare, att tullen bestämmes till en viss summa, som inbegriper alla afgifter, och att tullverket sedermera utbetalar Handelsoch SjöfartsFondens andel deri, än att trafikanten skall påföras särskilda afgifter, som på olika ställen skola erläggas. En bestämd förenkling upkommer derigenom. Hvad tolagen angår, är det ett annat förhållande med den. Först och främst vidlåda nuv:de sättet för dess utgående samma olägenheter, som upstå i fråga om afgifterne till Handelsoch Sjöfartsfonden, men andra olägenheter finnas, som äro vida värre.
1 allmänhet tror jag att många, som nu anse att komilén i ett eller annat afseende föreslagit alldeles för litet, skulle om de egt att pröfva och afväga beholven för försvarsverket i alla dess rigtningar, lika med komitén fått nedsätta sina fordringar och nöja sig med att föreslå det aldra nödvändigaste, det som under närv:de förhållanden hade någon utsigt att kunna erhållas. Icke så få torde de å andra sidan vara, som tycka att komitén i detta hänseende redan gått nog långt. Beträffande de anm:r, åtskillige talare framställt emot de delar af betänk:t, som afse kavalleriets organisation, så vill jag icke ingå i någon afhandling om manöver-reglemdet, enär jäg icke tillhör detta vapen. Jag ber endast att få nämna, att den af komitén föreslagna nedsättning af sqvadronernas antal från 5 till 4 på hvarje bataljon, icke grundar sig på föreställningen, att en svagare sqvadron alltid skulle blifva kullriden af en starkare, ehuru det ofördelaktiga uti att hafva betydligt svagare sqvadroner än fienden blifvit af komitén anmärkt. Ett faktum är emellertid, att hvarje gång under de sednare 20 åren någon del af kavalleriet blifvit satt på fält-fot, har den 5:te sqvadronen blifvit sprängd för att öka de 4 öfriga. Det har derföre synts ändamålsenligt att äfven på fredsfot organisera bataljonerna på 4 sqvadroner. Med den nummerstyrka, komitén föreslagit, skulle sqvadronerna, efter afdrag för vakanser, rekryter, remonter, sjuke och behöfligt antal manskap och hästar för depöterna, kunna gå i fält med ungefär 90 man, eller den styrka hrr kavallerister anse vara ett maximum för en god manöver. Detta maximum behöfver man sannerligen icke frukta för att det icke snart skall nedgå, då erfarenheten visar, att ett fälttågs mödor hastigare nedsätta styrkan vid kavalleriet, än vid infanteriet, emedan vid det förra vapnet icke endast manskap, utan äfven hästar, och ofta till högst betydligt antal, blifva otjenstbara. Hr von Knorring:
Sedan Vällofl. Borgare-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag af den 16 idelina månad, hvilket denna dag Utskottet tillhandakommit, meddelat Utskottet Ståndets Beslut ej mindre att, inom månadens slut, välja Fullmäg-tige uti Banken och Riksgälds-Contoret, än äfven att anmoda Banco-Utskottet, att, inom 8 dagar efter delfåendet af nämnde Protocoll, inkomma med Utlåtande öfver de nu varande Banco-Fullmägtiges förvaltning; samt derjemte ansett sig böra inbjuda Respective Med-Stånden, att äfven välja deras Fullmägtige uti Rikets Ständers förrberörde Verk inom innevarande månads utgång; får Banco-Utskottet tillkännagifva, att då \ §. i mom. af den för Utskottet gällande Instruction föreskrifver, att Utskottet, efter verkställd granskning af de Banco-Fullmägtiges åtgärder, hvilka egt till föremål den allmänna silfverutväxlingens förberedande och fortgång, äfvensom de förändringar, i hänseende till Bankens verksamhet och rörelse, som med Rikets Ständers Beslut, orö.
S. D. Sedan Herr Regerings-Rådet Hallenstjerna vid denna Riksdag gemensamt med en annan Riksdagsman hos Constitutions-Utskottet väckt fråga om en sådan ändring i 37 § Regerings-Formen, att de, som sedan den 6 Junii 1809 blifvit adlade, måtte för sig och efterkommande få åtnjuta lika rättigheter med den öfriga Adeln, och Herr Regerings-Rådet ytterligare till Constitutions-Utskottet inkommit med ett Memorial rörande trenne nya i sammanhang dermed stående frågor, tog Constitutions-Utskottet detta förnyade Memorial åter under öfvervägande och stadnade i den mening, att, då Utskottet ej funnit skäl att i hufvudfrågan frångå det beslut, som i anledning af Herr Regerings-Rådets första Memorial fattats, och hvarom åt Herr Regerings-Rådet, som sjelf öfvervarit Utskottets öfverläggningar, tillräcklig del syntes Utskottet blifva lemnad genom det fullständiga transsumt af Utskottets Protocoller, som på Herr Rege - 642 Riksdagen 1812. rings-Rådets begäran kommer att till honom utlemnas, och Utskottet nu ej hade tid i anseende till Riksdagens snara afslutande att i pröfning af de senare tillagde detaljer ingå, fann Utskottet sig föranlåtet att, med tillkännagifvande deraf, sitt svar i detta afseende endast dertill inskränka. Härmed följa 8 bilagor (A—H). Bilaga A till Exped.
Vid mycket unga år började han äfven komponera, mest andlig musik, oratorier och messor i Händels stil, och då han var sjutton år gammal, sjöng han och spelade piano, fiol och flöjt och snart sagdt hvilket instrument som helst. Men musiken blef aldrig för honom annat än en lek, ett nöje. Han ordnade musikaliska kotterier, spelade qvartetter och sjöng duetter, skref operetter, som uppfördes och applåderades i stora verldens salonger, och blef en musikalisk mecenat, som beskyddade och framdrog fattiga musici. Rigtigt gedigna studier gjorde han icke heller, och något nämnvärdt i musikaliskt afseende hade han icke uträttat, dels till följd af en viss medfödd indolens, dels till följd af den brist på yttre eggelser, som medföljde hans rikedom och samhällsställning. Hans far, baron Alfons Ryning, den ende af fem bröder, som bevarat sin stora förmögenhet orubbad, dog då Melcher var fjorton år och efterlemnade åt sonen hela denna förmögenhet. Medvetandet att en gång bli en rik man, i förening med de tidsödande musiknöjen, åt hvilka han öfverlemnade sig, gjorde att Melcher var temligen lat i sina studier. Han låg visserligen i Upsala flere terminer, men derunder spelade och sjöng han mest. För ordningens skull tog han en liten embetsexamen, men sedan gick han icke vidare på den banan. Då han återvände till Stockholm, kom han in i de förnämsta kretsar, och under en följd af år hängaf han sig åt ett temligen stormigt ungdomslif. Då fick han se sin nuvarande hustru, en adertonårig, nyss utkommen flicka, som med sin skönhet gjorde mycket uppseende inom societeten. Han intogs genast af en häftig böjelse, och efter blott någon tids bekantskap friade han. Hans vänner varnade honom, och han hörde måhända äfven inom sig sjelf en varnande röst, men han lyssnade ej derpå – han kände blott att han måste ega henne. Hans blod var ungdomsvarmt och fordrande; han hade visserligen häftigt nog öfverlemnat sig åt lifvets njutningar, men aldrig så, att de gjort honom blaserad – tvärt om, det var som om det förflutna verkat eggande och upphettande på hans känslor.
Memorial, i aidedning af erhållen återremiss af Utlåtandet, N\o 106. Från Vällofl. Borgare-Ståndet har Utskottens nämnde Utlåtande, i anledning af väckt motion om vidlagande af åtskillige förändringar uti Författningarne, angående Postväsendet, rn. in., blifvit till Utskotten återremitteradt; men då, enligt ankomne Protocolls-Utdrag., berörde Utlåtande är vordet bifallet af Preste-Ståndet den 23 sistlidne December, af Bonde-Ståndet den 3o i samma månad, samt af Ridderskapet och Adeln deri 20 Januari innevarande år, hvadan, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, frågan är genom 3:ne Riks-Stånds beslut afgjord, hafva Utskotten funnit någon åtgärd, i anledning af den erhållna återremissen, icke Vara att vidtaga. Stockholm den 12 Mars 1841 * Bih. till II. St. Statssamt Alinia Bese.- och Ekan ^-Utskottens Memorial, N:o 174, 175. N:o iy4* Ank. till Exp. Utsk. den 14 Mars, kl, 12 middi. Memorial, i anledning-äf erhållen återremiss af Utlåtandet, JV:o iog. Delta Utskottens Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förhöjd, skjutslega vintertiden, emellan Grisslehamn och Eckerön, m. m. har blifvit af Hoglofl. Ridderskapet och Adeln Aterremmitteradt; men som detsamma blifvit bifallet af Högvördiga Preste-Ståndet den 23 December istlidne år och af Hedervärda Bonde-Ståndet den 3o i samma månad, arnt al Välloll. Borgare-Ståndet ilen i3 Januari innevarande år, i anseende hvartill frågan, jemlikt 70 §. Riksdags-Ordningen, är genom trenne Stånds beslut afgjord, hafva Utskotten ansett någon åtgärd, i anledning af den erhållna återremissen, icke vara att vidtaga.
Al. Lindstedt. L. s. Nio 63 Södertelje. J. E. Bäcklin. L. S. Nio 64 Norrtelje. AL Lindstedt. L. s. Nio 65 Lindesberg. A. Ludvig Holmqvist. Nio 66 Ulricehamn. Alfred Grenander. L. s, Nio 67 Hjo. C. F. Ridderstadt. N:o 68 Sköfde. Alfred Grenander. L, S. Nio 69 Mariefred. G. 0. Sundblad. L. S, Nio 70 Fahlköping. Gust. E. Widell. L, S. Nio 71 Alingsås, C, G. Rvdin. L, S, ' Nio 72 Laholm, A. F, Ericson. L, S, Nio 73 Trosa, G. 0. Sundblad. L. s, Nio 74 Östhammar, M, Lindstedt. L, s, N;o 75 Säther, M. Wedin. L, S, Nio 76 Amål. C. G. Fridstedt, l. s, Nio 77 Skanör med Falsterbo, J. K. E. Eneman. Nio 78 Falkenberg, L. 0. Wallenberg. Nio 79 Kungsbacka, Göran Hammar. L. S, Nio 80 Cimbritshamn, R, Trägårdh. Nio 81 Strömstad. Gust. E. Widell. Nio 82 Grenna, Fr. N:o 83 Waxholm. Carl Gustaf Rosén. N:o 84 Österstund. Julius Brun. L. s. N:o 85 Haparanda. N:o 8G Skellefteå. N:o 87 Borgholm. N:o 88 Oskarshamn. Fr. Thollander. l. s. W $$Pttfces®tåttbetö todgitor: Nils Pehrson, n. v. Talman. Ola Svensson vice Talman, fullmägtig för Färs oell Frosta Härader. P. F. Mengel för Håbo Härad. A. Fredricson för Asunda och Trögds Härader. Joh.
» igen, kära v ä n! att dragit middag år efter. ker o c h prydnader. Jaha, det här stil — sig bereda — j a g åt schablon-målning. blå! att dit hennes tanke. kallelse tiklar hyllan Hon sträfvan. » nersta Giöbel m e d mönster af A l f öfversta » därför den bana, uti, På skref h o n, till då, m e d sina svartgrå järnbeslag Lars! det tilläto. » — Det Nej! s o m denna gång lyckades. goriskt draken '. » o c h låna en stege, j a g skandal! » situerad upp min vän typografens k u n d e få anställning ståndpunkt m o t tidningens egen. Men m:e Séverine adopterade det genast. A. Blomberg fött). PRINSESSAN KARADJA djupast beror på en absolut oafhangighet i karaktären? Hon La bor Libre raste mig Boulevard Montmartre ofvanpå Parole, för närvarande hennes fiende. bittEn äldre kvinnlig domestik förde in i hennes arbetsrum. Det var som en hel redaktionsbyrå. Liksom hade hon gjort en presentation, nickade hon vänligt, strålande: — Oui, c ' est V a l - lés, c ' est le Måitre! klingade hennes mjuk a s t ä m m a o c h hennes vackra tänder lyste. Och vi talade om kvinnorörelsen i hela världen, i Frankrike, i Sverige. &gt; KLART PRINSESSAN KARADJA. ä n k a efter Holland, epitet, förre prins miniKaradja pascha. UTFÄRD! » VY prinsessan o m solen o c h vä- FR AN BOVIGNY. Ardennerna SALONGEN PA SLOTTET BOVIGNY. I dalsändär uti ett antikt s k å p, gränsar prinsessans i kan v i d dess fot ormar sig floden Salm. Borgras ruiner o c h romerska högar skänka omgifninena slottstornet begarna arkeologiskt intresse. Bovigny. Prinsessan Karadja, s o m för närvarande vistas å B o v i g n y, tänker tillbringa säsongen i L o n d o n och sommaren på västkusten, hvars djärfva seglatser locka hennes håg.
Uppå gjord proposition fann Ridderskapet och Adeln, som ansåg LagUtskottels ofvanberörde jemknings-förslag icke föranleda till någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln, samt följaktligen böra läggas till Handlingarne, för godt, att uti BorgareStåndets nyssnämnde beslut instämma. Föredrogs ånyo BankoUtskottets den 5 dennes under N:o 84 afgifne, och den 1 5 derpåfÖljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 59 förut meddeldte Betänkande, i anledning af väckte motioner, om invexling, emottagande och förvar af silfver och guld för Bankens räkning, äfven vid LåneContoret i Götheborg. Hans Excellencc Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, sedan de öfrige trenne RiksStånden bifallit BancoUtskoltets först o.5a Den 23 December f. m. meddeldte Betänkande, fann för godt alt för dess del dervid låta bero. Herr Munck af Rosenschöld j Eberhard: Ridder'skåpet och Adeln har återremitterat frågan. Utskottet har vidhållit sin mening, och icke gjort afseende på anmärkningarne. Jag skulle derföre tillstyrka, alt, på det skäl Herr Grefven och LandtMarskalken uppgaf, Utlåtandet måtte läggas till handlingarne. Hans Excellcnce Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapel och Andelo ansåg BancoUtskottets Utlåtande höra läggas till handlingarne. Bifölls. Ånyo föredrogs och bifölls BancoUlskottets den 5 dennes under N;o 85 afgifne, och den i5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion om inrättande af ett Contoir i Banken för utoch inländska myntsorters invexling, samt af postvagnar för transporterande af sådant mynt tiil Banken.
Vid större grufvor: Första klassen • » >; *20 Andra » » 15 Tredje » » 10 Vid mindre grufvor: 6 Första klassen » » Andra d:o • » » 4 Tredje d:o » » 2 —~ Glasblåsare, i fem klasser: 8 Första klassen » » Andra » )) b Tredje d:o )) 4 Fjerde » )> 3 —~ Femte d:o » » 2 inspektörer, Faktorer, Kassörer, Bokhållare oell Skrifvare, lika med dern ' 27 §. Masmästare, Byggmästare och Hammarsmedsmästare, med flera andra ai betsföreståndare vid bruk och bergverk, i tre klasser: Första B:kn IVdr S — Andra » 3 Tredje » •2 Mjölnare, se qvarnar. Mästare vid fabriker och öfriga inrättningar, i fem klasser: 8 Första klassen Andra » » ti Tredje d:o » » 4 Fjerde d:o » » 3 Femte d:o » •2 Predikanter, Bruks-, i två klasser: Första klassen » 5: — Andra )> » 2: — BeeiUnings-Utskotlels Betänkande, JH 4, 31 Vppsijningsmän vid grufvor, i tre klasser: Nedanstående erlägga afgift till bestämda belopp, nemligen: Arbetsfolk, se § 27. Disponenter, Grafve-, som af grufve-egare aro antagne och för deras räkning drifva grufvearbetet: Med SO arbetare oell deröfver B:ko R:dr 20: — » 50 till och med 49 » »12: —• » 20 till och med 29 » ' » R: — » 10 till och med 19 » » 4: — » mindre än 10 » » 2: — Gesäller vid fabriker och öfrige inrättningar, lika med gesäller i städerna, § 14. Mästersvenner B:ko R:dr 1: 16. E) Bevillning af Qvarnar och flera Inrättningar. § 30. l:o.
Den redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar - 13,538: oS Uppbörd: Betalande kadetters afgifter 121,231: 25. Ersättningsoch försäljningsmedel m. m 3,744: 92. 205,132: Skulder Balans till år 1860: 2,737^3 Summa 221,408; * Credit. Balans från år 1858. Balans till år 1860: Af Guvernörs-embetets vid Kongl. Krigs-akademien till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga berättelse inhemtas, bland annat, att Kadett-korpsen, som vid 1858 års slut utgjorde 175. under revisionsåret ökats med 58. 933 så att, efter afräkning af de under året afgångne 35 kadetter, den 31 December 1859 qvarstodo 198. Pensionsafgiften för betalande kadetter har, i likhet med de två nästförflutne årens, varit af Kongl. Majit bestämd till 630 R:dr. § 2. Revisorerne anse sig böra omförmäla hurusom de, vid besök å Kongl:. Krigs-akademieu på Carlberg, funnit både god ordning derstädes vara rådande, och kadetteme vid den uppvisning,^ sorn vid tillfället med dem ägde rum, ådagalägga utmärkt skicklighet och färdighet såväl i gymnastik som fäktning. Deremot syntes den vid akademien till sjukhus använda lokal mindre lämplig, likasom Revisorernes uppmärksamhet fästades derå, att derstädes inrättade gasverk för närvarande befinnes i särdeles bristfälligt skick. Allmänna Garnisons-sjukhuset. Denna räkenskap, hvilken i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning, är visserligen i afseende på uppbörd och utgifter under året riktig och behörigen verificerad, men genom upptagande af oriktiga balanser från föregående år och åtskilliga felaktigheter i bokforingssättet framstår förhållandet med skulder och tillgångar till nästföljande år helt olika mot hvad det i sjelfva verket befinnes. Verkliga ställningen inhemtas af följande tabell: Debet. Balans från år 1858:
R:dr förhöjas till 800,000 R:dr. 2:o) I anledning af Eders Kongl. Majits vid senaste Riksdagen aflåtna nådiga Proposition, att det för underhåll af möbler å de Kongl, slotten i Riksstaten uppförda anslag af 12,000 R:dr måtte förökas med 44,400 R:dr, beslutade Rikets Ständer, att, med bibehållande å definitiv stat af omförmälda anslag å 12,000 R:dr, en årlig förhöjning i samma anslag finge under åren 1864, 1865 och 1866 utgå med 44,400 R:dr under rubrik: för underhåll och vård af möhler och andra Staten tillhöriga inventarier. Då likväl, enligt hvad Riksmarskalks-embetet uti Memorial af den 30 nästlidne Augusti i underdånighet erinrat, sistberörda förhöjning uti det årliga anslaget äfven framgent oundgängligen erfordras för underhåll i behörigt skick och komplettering i mån af behof utaf Statens ifrågavarande dyrbara inventarier, får jag, under åberopande af hvad i detta ämne underdånigst anfördes till stöd för den vid nästlidne Riksdag aflåtna nådiga Proposition, hemställa, att Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets snart sammanträdande Ständer, att omförmälda förhöjda anslag må anvisas att fortfarande utgå och således för framtiden uppföras bland Första Hufvudtitelns ordinarie anslag. Uti underdånigt memorial af den 23 nästlidne Maj har Riksmarskalksembetet gifvit tillkänna, hurusom Hofmarskalken hos H. M. Enke-Drottningen anmält, att de uti en flygel af Herr Statsministerns för utrikes ärendena boställsegendom å Blasieholmen befintliga lägenheter, hvilka för närvarande begagnades såsom fatbur för H. M. Enke-Droltningens samt Deras Kongl. Högheter Hertigarnes af Östergötland och Bih. till R. St. II 10 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 1 om Statsverket 1865.
Kungörelsen den 29 April 1830 i afseende å sågar, som derefter anlades, eller, ehuru förut anlagda, då ännu icke undergått 67 skattläggning, blifvit stadgadt, att de icke borde grundränta äsättas, utan såsom fabriksinrättningar betraktas och endast till bevillning beräknas, hålla Comiterade före, att lämpligast vore, om på enahanda sätt jemväl förfores med Tullmjölqvarnar, som hädanefter anläggas eller icke redan skattläggning undergått. I sammanhang med frågan om hemmansräntorna hufva Comiterade 19< ?■ Angfienäfvcn fästat uppmärksamheten derå, att af Städerne utgå åtskilliga till sta ordinarie ränta hänförlige afgifter, som för deras jord beräknas. Och dernes jord. hemställa derföre Comiterade underdånigst, alt alla så beskaffade afgifter måtte förvandlas efter enahanda grund, som för hemmansräntorna varder faststäld, samt förteckningar deröfver, upptagande såväl gamla, som nya räntan, lör hvarje Stad uppgöras och till Eders Kongl. Maj:ls Befallningshafvande insändas, för att, till rättelse lör framtiden, bifogas Länens JordcboksLiggare. b) Tionden. Någon förenkling uti denna utskyld är i allmänhet icke af behofvet 29- ?• 0m påkallad, då den å de liesta ställen är bestämd uti spanmål af sådane Tlondenslag, som utgör ortens hufvudproduktion; men, på sätt det öfver Tionden, på grund af 1844 års Räkenskaper, upprättade sammandrag Litt. N. utvisar, förekommer dock i några Län, att den är utsatt jemväl i andra persedlar, såsom smör, ärter och bönor.
Från staden Helsingborg har i ämnet insändts revisionsberättelsen angående stadens räkenskaper för år 1860, utvisande, att stadens inkomster uppgått till 61,694 R:dr 52 öre samt utgifterne och afkortning m. m. till 37,495 R:dr 64 öre, så att behållningen till 1861 års räkning utgjorde 24,198 R:dr 88 öre. Från staden Ystad har meddelats uppgift å fattigskatten, men i öfrigt icke om kommunalskatterne. Tab. Litt. V. Sammandrag öfver Statsbidragen inom Malmöhus län under nedannämnde år. 185G. 1857. 1858. 1859. 1860. Influtne. Restantier. Influtne. Restantier. Influtne. Restantier. Influtne. Restantier. Influtne. Restantier. R:dr Hunt. R:dr Runt. R:dr Runt. R:dr R:mt R:dr R.-mt. R:dr Runt. R:dr Runt. R:dr R.-mt. R:dr Runt. Ordinarie ränta Tionde Arrendemedel Mantalspenningar Bötesmedel Ständiga vakansmedel Tillfälliga dito Trosspassevolansmedel Båtsmansvakansmedel Kontrollstämpelmedel Observationsmedel Extra medel och uppbörder Stämpelpappersmedel Bränvinsafgift Summa Itiksgäldsmedel. Bevillning Andra Itiksgäldsmedel.. Summa Summa Anmärkningar. 1) Uti kolumnen »influtne» upptagas ej andra belopp, än de, hvilka i kontant levererats till länets ränteri. Hvad som af hvarje slags medel blifvit afkortadt och anordnadt är således uteslutet. 2) Uti restantierne å bötesmedlen äro inbegripne sådane andelar, hvilka blifvit åklagare, milda stiftelser, målsägare m. fl. tilldömde.
Erinras alt om taxer.districtcrna indelas efter hvad här ofvan är föreslaget, kan den åsyftade Den 29 Ma j. 365 nyttiga ordningen för ledamöters inkallande i Profil.cornilsen någorlunda väl ernås, annars blott ofullkomligt, pag. 5q. § 121. Som allm. bevillntn i det liela lärer blifva betydligt nedsatt till belopp, men vederbör, tjenstemäns kostnader oell besvär i och för taxering , debitering, uppbörd och redovisning, blifva lika stora som förut, om ej betydligt större, i följd af taxer.districternas ökade antal ; så hemställer jag, alt Bevilln.Utsk. mätte föreslå R. H. St. alt bevilja, i stället för 1 proc. såsom hittills, 1^ eller 1^ proc. af hela länets bevilln.summa , till kostnadsersättningar och till uppmuntran för samma tjenstemän , isynnerhet som skjutsoch tractamenlskostnaden för ledamöter i Pröfn.- comiteer kommer att uppgå till högre belopp än förr, i män af deras ökade antal. pag. 61 och 62. §§ ii5 och 126. De här föreslagna stadganden , som skulle tillintetgöra den hittills erkända rättigheten för Kronans ombud, att äfven genom besvärs anförande öfver Pröfn.comite'ens beslut bevaka slatscassans rätt och fördel ined afseende på egentliga taxer.frågor, äro, efter min förmening, både principlösa och äfventyrliga. Väl är det sannt, att taxer.åtgärder, sedan de af Pröfn.comité blifvit fastställda, sällan kunna, om de än af Kronans ombud anses oriktiga, lagligen klandras, i brist af bevisning. Men 0111 utvägen en gång beredes de taxerande corporalionerna alt för deras orter förminska bevillnln , emot R.
Det Eds-For mulairen måtte blifva öfverensstämmande med Grung-Lagens och gällande Författningars anda; att i Formulairen ej något må föreskrifvas, som ligger utom gränsen af den Tjenslemans befattning, hvilken skall Eden aflägga; samt slutligen att deruti icke må stadgas andra åligganden, än sådane, som skäligen kunna alfordras hvar och en, som skall Eden gå, och till hvilka denne, med fast föresats, att noggrant iakttaga sina skyldigheter, kan förplikta sig, utan farhåga att, med afvikelse från föréskrifter, till sin natur omöjliga att uppfylla, nödgas bryta ingångne förbindelser, hvaraf helgden endast kan genom fordringarnes lämplighet bibehållas orubbad. Riksens Ständer framhärda etc. •ja# IJnderdJnigä Skrifvelse?'. N:o 847- Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. ao Oct. m 8 33• Preste-Ståndet d. 33 — —- Borgare-Ståndet d. 23 —- — Bonde-Ståndet d. 23 Riksens Ständers underd. Skrifvelse, angående ett tillägg uti nu gällande Stor-SkiftesFörfattningar.