Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
- Remitterades till det blifwande Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskoctet Grefwe R.uutk8 den 2i dennes upläste Memorial innehållande motion om Bränwinsbränningens inställande. ^err Iliam, kekr, upläste et sä lydande: Ödmjukt Memorial För att kanhända winna tiden och undgå en ater-remitz rager jag mig den friheten att fä tillägga nägra påminnelser wid Riddarhus-Direcrions berättelse, hwilken är remitterad till det tillkommande Riddarhus-utskottet. Hwad inrättningen af kakelugnar i Riddarhuset widkommer till en kostnad öfwer 9oo R:dr B:o,' tyckes den för alla sine olägenheter som åtfölja, aldeles kunna umbäras De ZOOO N:dr B:o, hwilka fordras till Riddarhusets ukwändiga reparation, kunna indelas pä 4 Lrs kostnad om en sida tillika repareras. Dä äf - 40 Den -Z April. äfwcn man winner besparing i ställningar — gs hwilka desamma kunna brukas pa tlera sidor. Hwad kostnaden för lryckning af Protocollcrne widksmmer och hmarmiv citeras grundlagarne; sa ivar den tiden alldrig meningen annan, än atk tryckningen skulle bära sig Men i alla fall är ingen lid till deras tryckning i grundlagarne utsatt; den wanliga ortodoxa termin kunde derföre altförwäs härunder förstas nemi. i tidsens fullbordanGenom Vesta z:ne besparingar torde RiddarhuSrasian aldeles kunna bära sig, Remitterades till Riddarhus-Utstkottet, Uplastes et ifrån det Högwördige Preste-Stans det ankonrmik prokocolls-utdrag hwarigcnom
Med hänsigt till Herr Ståhles, Grefve von Schwerins, Friherre Sprengtportens och Hr Norei reservationer mot pluralitetens beslut, finner jag Memorialet N:o 335, böra, på grund af gnmärkningarne, återremitteras, ty i betraktande deraf att pluraliteten består af blott en röst, och att de betänkligheter Hr Ståhle l}en 28 December f. m. ffapilagt, äret ganska yigliga, apser jag den* i?qra komma under nytt öfvervägande. I Hery Ståhles reservation står: Genom ep. rösts pluralitet inom StafsUtskottet, har uppkommit den felaktiga StatsReglering , sqni nu understäUes Rikets Ständers prof-; ning, och hvarå, genom denna reservar tion, jag vågar påkalla särdeles uppmärk-. Samhet, tiU förekommande af Statsbrist och deraf följande Urtima Riksdag. Det är omtalad t, och befinnes vara minskning i an? slagen å vissa HufvpdTitlar. Man kunde lätt tro, att sådant uppkommit genom spar? samhet, mpn på det Utskottet icke må blifya debiteradt för något, så vida skildt från detsammas grundsattser, skall jag upplysa de helt naturliga orsakerna, som utan Utskottets förvållande åstadkommit nedsatt? ning på vissa Titlar. Minskningen på första HufvudTiteln har uppkommit derigenom att den Kongl. Prinsessan dödt; minskningen på den andra har skett genom öfyerflyttning till den 3:dje; således alldeles jcke genom någon hushållning eller be? sparing. Herr Riben, Carl Wilhelm; Det var i aplgdning af Friherre Cederströms anmärkning jag tog mig friheten att begära ordet. jfag var ej ledamot af StatsUtskottet, då det misstag begicks, sorn satte Utskottet i nödväpdighet att afgifva Memorialet N:o 352, men jag var ledamot, då detta sednare af? Den 28 December f. m. 23 gafs.
Man vet väl på hvem denna afgift faller, ty ingen af oss lärer förmoda att informatoren kominer att sjelf utbetala densamma, utan den som håller honom. Detta är således att ytterligare föröka den kostnad, som hvar och en har för sina barns uppfostran, hvartill ej later finnas något gil Iligt skäl; bättre vore att bestämma en mindre skatt för den som har en dyrare informator, än för den, som har en för godt pris. Vi hafva dessutom bifallit Utsk:s betänk, i hvad angår gouvernante!’; de pläga vara lika dyra, som informatorer; och det synes mig orätt, atl ej följa samma princip för informatorer, som för gouvernante!-. Jag anhåller att betänk. N:o 12 i denna fråga mätte blifva bifallet. Gr. Mörner: Jag förenar mig hell och hållet uti det yrkande, som Hr Ribbing nu sednast gjort; ty jag anser att Utsk. i sitt första betänk, har gått billigt och rättvist tillväga. På sätt Hr Ribbing anmärkt känner något hvar, att det är husfäderne som få betala bevillningen för sina informatorer, lika så väl som de öfriga personerna, hvilka han har uti sitt hus. Dessutom är det bekant, och jag kunner det ganska väl, att många gouvernante!’ hafva 3, 4 och med 5oo r:dr b:co i lön, och likväl äro de endast uppförda till i r:dr 24 sk. bevilln. Jag ser derföre icke, hvarföre ej samina beskattning skulle få gälla för informatorer, som äro uti alldeles samma ställning sorn gouvernanterna. Jag förenar mig således lili det yrkande, att bevillningen må blifva lika för informatorer, som för gouvernante!’, och att således Utsk:s betänk. N: 12 bör bifallas. Frih. Ridderstolpe: Jag anser att informatorerne ej böla beläggas med högre afgift, än den nu föreslagna, och afstyrker all cla-sification, emedan, om den skulle komma att äga rum, alla informatorer komino att uppgifvas efter den lägsta classen, hvilket jag ingalunda afundas dem.
Kungörelse d. 9 Aug. 1851, ang:de skyldigheten att deltaga i Fjerdingsmanna-bestyret; JM 53, i anledn. af väckte motioner om meddelande af Slapelstadsrätt för Köpingen Döderhultsvik; JM 54, i anledn. af väckt motion om förbud mot förrättande af auction å dag, som näst föregår Söneller Helgedag; M 55, i anledn. af väckte motioner om uphäfvande af 25 § i Kongl. Fiskeri-Stadgan d. 29 Juni 1852; JV2 56, i anledn. af väckte motioner om förändring i Kongl. Förordn. d. 7 Maj 1842, ang:de behörighet att föra befäl å Svenskt handelsfartyg; 38 uen X Mars f. m. Jt? 57, i amerin, af väckt motion ora skyldighet alt för ångfartyg begagna stenkol i st. f. ved; M 58, i anledn. af väckt motion ang:de vissa af behofvet påkallade Bergsförfattningars skyndsamma utfärdande. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. § till 3 e. in. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 1 Mars 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 9 prot.utdr. för förmiddagens plenum. Föredrogs Const.Utsk:s d. 25 sistl. Febr. f. m. på bordet lagda mern. JY§ 4, med upgift å hvilande förslag till ändring i Grundlagarne. Detta Mern. blef, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, ånyo bordlagdt, hvarefter,Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande, att Talmännen vid deras sednaste sammanträde, öfverenskommit att hos RiksSt:n hemställa, om de icke funno lämpligt, att på samma dag företaga ifrågavande ärende till afgörande och dertill utsätta nästa Onsdag d. 8 dennes, hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla, att Consi.Ulsk:s nu föredragna Mern. JVs 4 finge nämnde dag ånyo förekomma och då uptoges främst på föredragmslistan.
Rikets Ständers Stats-Utskott uppgifna brist i kabinelts-kassan, 775,866 R:dr 32 sk., intill början af Rikets Ständers sednast förflutna sammankomst, och på sätt då jemväl bos Rikets Ständer anmäldes, blifvit minskad lill 306,130 R:dr 40 sk., ej mindre genom af Högstsalig Konung Carl XIV Johan verkställde så väl afskrifningar af Dess egne förskotter till om förmälda kassa, som äfven af egne medel gjorda afbetalningar, än ock vidare genom af Kongl. Muj:t under år 1844 gjord afbetalning å kapitalet, ytterligare minskning i nämnde brist sedermera egt rum, dels genom af Hans Maj:t verkställd kontant afbetalning 173,497 R:dr 24 sk., utom räntor, dels på det sätt att Hans Majit till betalning inom loppet af etl kommande år öfverlagd ett belopp af 80,000 R:dr, så att återstående bristen derefter endast bl ifver 52,633 R:dr 16 sk. B:ko. Fjerde Hufvud-titeln. Landtför svar s-Departementet. Under denna hufvudlitel är uti den af Rikets sednast församlade Ständer fastställde riks-stat för år 1845 och följande åren anvisadt i penningar R:dr 2,696,883:16. - med under lönerna inbegripne 24,314 tunnor spanmål, elter 7 R:dr för tunnan. Indelda räntor, efter markegång, på förslag 1,196,656: 32. — Indeldt spanmål, på förslag, 20,104 tunnor 16 kappar, efter 6 R:dr för tunnan 120,627: samt oindeldt spanmål, 17,345 tunnor 16 kappar, efter 6 R:dr tunnan 104,073: tillsammans
Som om jag tillhört en annan värld, såg jag med likgiltiga ögon ned på dessa hvardagliga ting, hvilka eljes för mig plägade hafva den största betydelse, och långt ifrån att hafva något behof att bortförklara en löjlighet, var det mig nästan en njutning att tänka på, att denna lilla uppasserska, som låg på knä framför kakelugnen, kanske trodde att hennes mors mångårige ordentlige hyresgäst i natt kommit drucken hem och roat sig med att ligga i sin säng och skjuta med revolver. När hon höll på med brasan, ville elden emellertid icke tända. En tjock rök spred sig ut genom rummet, och jag hade ingenting annat att göra än att bedja henne så fort som möjligt aflägsna sig och lämna mig ensam. När hon gått steg jag genast upp, och det första jag gjorde var att taga reda på, hvar kulan hade träffat. Att jag icke genast på natten företagit en sådan undersökning, berodde – jag nödgades i det klara dagsljuset, som strömmade in genom mina fönster, erkänna detta – på fruktan. Ingen mänsklig makt skulle då hafva kunnat förmå mig att lämna området närmast omkring min bädd för att beträda den plats, där Tore Gam så oförmodadt visat sig för mig, och äfven nu var det ej utan en obehaglig känsla, som jag gick den korta vägen från sängen och ut i mitt yttre rum. Jag sökte länge, innan jag fann det hål som kulan gjort i väggen. Den hade gått igenom portièren och fastnat ofvanför mitt skrifbord, så nära ramen till ett porträtt af min far, att jag tyckte, det var ett rent mirakel, att jag ej träffat själfva porträttet. Jag fick också söka detta märke efter nattens händelse så länge, att jag ett ögonblick med en besynnerlig vidskeplig rysning började tro, att den mot hvilken skottet varit riktadt gått bort med kulan i sin kropp. Med en underligt främmande känsla betraktade jag detta hål, innanför hvars kanter blyet syntes, och jag mätte med ögonen afståndet från bädden och till den plats mot hvilken jag riktat skottet, samt från denna plats och till det lilla hålet ofvanför mitt skrifbord. Jag sökte nu närmast att reda mina tankar, och jag grubblade naturligtvis öfver sammanhanget i hvad jag hade sett.
Af förestående räkenskaps-sammandrag inhemtas, att vinsten på Bruks* rörelsen uppgått till R:dr 24,848: 1. 10 för är 1855 samt lili R:dr 21,00(5: 27. 7 för är 1856, deraf största delen härledt sig fran pappers-lillverkningén, nemligen R:dr 21,836: 37. 4 för förstnämnda är oell R:dr 18,4 16: 15. 9, allt Banko, för det sednare. Delta resultat visar sig ännu fördelaktigare, då i betraktande (ages, alt fran vinsten på pappers-tillverkningen alräknats kostnaden för alla under Revisionsåren vid Bruket, verkställda nybyggnader ocb reparationer, uppgående till B:ko R:dr 8,240: 10. 2 för är 1855 ocb lill R:dr 13,626: 43. 9 för år 1856. § 61- De vid Bruket under åren 18o5 ocb 1856, med ofvan upptagna kostnader, verkställda nybyggnader och reparationer utgöras förnämligast af följande, nemligen: byggandet af nytt Bykocb Blek-hus; böjandet af taket å Nedra Verkliuset, för erhållande af rymligare ocb beqvämare lork - 59 runi; inrällandet i samma Verkhus af en cirkelsåg, som drifves af en liten turbin; gräfning afen kanal till erhållande af kortare vattenledning och ökadt fall vid Nedra Bruket; inrättandet af en murad kanal i stället för den gamla trädrännan för öfverloppsvattnets ledande förbi Ofra Bruket; sänkning och planering af marken framför klockhuset; ombyggnad åfelt större uthus till vedbod och halmlada samt inredning af förra lumpskäreriet till boningsrum för arbetare.
Jon Jonsson från Blekinge anförde härmed: då detta Hedervärda Stånd, under förra framflutna Riksmöten alltid fästat ett förtjent afseende på den klagan jag framfört för lidande Lands-] män, i anseende till den alltför ojemförligt dryga rustuingsbörda, som vidlåder Blekingska Pro-; vincen, så kan jag icke draga i tvifvelsmål, det ju Ståndet odeladt lemnar sitt bifall till hvad Stats-Utskottets Betänkande innehåller, med den deröfver nu gifna förklaring, som upplysningsvis afven lärer komma till Respecdve Med-St|n; Prot. XJidr. di 2 g Maji 1818- 517 dens kunskap, ehuru det får lemnäs derhän hvad afseende derå kan fästas, sedan Utskottets första [Betänkande blifvit af dem bifallit. Emedlertid skulle jag önska, det Hedervärda Ståndet täcktes, vid beslutets fattande, tillägga att den före. slagne Indelnings-jämkningen måtte med görligaste första och sist inom nästa Riksdag blifva till verk« ståtlighet befordrad. Om ett sådant tillägg, såsom en Bonde-Ståndets underdåniga önskan får åtfölja beslutet till Kongl. Majit, så har jag anledning hoppas, det nådigt afseende göres på Ståndets förord och att detsamma borde bidraga till snart sluteligt afgörande af denna för Provincen vigtiga fråga, som *å länge hos Konung och Ständer varit ventilerad. Måns Pehrsson från Blekinge instämde je ni? Val uti Jon Jonssons anhållan , och Anders Danielsson från Elfsborgs Län yrkade beslut på Betänkandet med Utskottets dervid ytterligare gjorde förklarande samt ansåg det föreslagna tillägget jemväl kunna inflyta, såsom ett uttryck af Ståndets deltagande i denna för Blekinge [Län vigtiga angelägenhet, samt dess önskan, att ju förr dess häldre se detta Eän tillgodonjuta den jemkning i Roteringen, som så länge varit yrkad och såsom billig erkänd. Pehr Nilsson från Christianstads
Raabi Visserligen vore det nu beqvämasl, att återremittera följande punkter, men hvad man derigenom vinner kommer surt efter. Jag skulle derföre tro, att det vore väl, om It. o. Ad. afgjorde så mänga §§ir som möjligt, utan att dem återremittera. Då jag icke kan erinra mig, alt det yttrades något klander öfver de bötesbestämmelser, som i 39ide §in voro föreskrifna för lista, 2idra och 3:dje resan oloflig bränvinsförsäljning, ulan att man endast ansåg, alt vid 4:de resan ett lindrigare straff, än hvad Utsk. föreslagit, borde bestämmas, så synes mig att den princip, som i nyssnämnde § blifvit uttalad, af R. o. Ad. vore gillad ; till följe hvaraf jag tror att man kan bifalla alla de §§ir, hvilka icke i och för sig sjelfva anses vara oriktiga. Hr Adelborgs yrkande att 2:dra mom. af 4lista §:n kunde utgå, bestrider jag pä det högsta. Hr Adelborg säger, att om det utgår, är det aldeles klart, alt minuteraren skall, då han icke inom behörig tid erlägger afgift, blifva straffad som lönnkrögare. Det är naturligt att det skulle blifva följden, men Utsk. har icke velat tillstyrka något sådant, emedan enl. Utskis tanke det vore alltför strängt, att den, som åtagit sig en sådan rörelse, men af tillfälliga orsaker vore ur stånd att på bestämd dag betala afgiften, skulle blifva pliktfäld såsom en lönnkrögare, isynnerhet som han i alla fall skall för den ifrågavande tiden utbetala afgiften. Skall han plikta lika med lönnkrögaren, bör han väl icke derjemte betala 3 ä 12 månaders afgift. Till följe häraf har Utsk. ansett att någon lindring, i delta hänseende, bör i afseende på minuteraren och utskänkaren ega rum.
Ett Stånds-beslut till infordrande af en sådan förklaring, som nu varit i fråga, anser Utskottet således stridande emot Grundlagens tydliga lydelse i 106 och 107 §§ Regerings-Formen och 29 § Riksdags-Ordningen, der Constitutions-Utskottet, och således ingen annan, är bokstafligen förordnadt till profvare af StatsRådets förhållande; och får Constitutions-Utskottet i följe häraf och i stöd af den rättighet, 55 § Riksdags-Ordningen detsamma tillägger, vördsamt förklara den yrkade propositionen stridig emot Grundlagarne och Herr LandtMarskalkens vägran "dermed öfverensstämmande. Stockholm den 19 Julii 1815. På Högloft. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. På Högvörd. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar ./. Wegelin. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar A. J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. Härmed följa 2 bilagor (A, B). Bilagor A, B till Mern. N:o 32. 991 Bilaga A till Mern. Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
General-fält-tygmästare-embetet bar nu, jemte anmälan alt 3,000 st. Faschinknifvar blifvit för de af Eders Kongl. Maj:t härtill anvisade särskilda medel anskaffade, äfvensom att en del äldre, i förråden befintliga sidogevär blifvit iståndsätta, i underdånighet hemställt om ett anslag af 67,300 R:dr R:mt, till anskaffande af 4 0,000 st. sådana vapen. Ehuru vid förra Riksdagen medel till detta ändamål icke, på sätt Eders Kongl. Majit föreslog, blefvo af Rikets Ständer anvisade, vågar jag likväl, i anseende till angelägenheten af förevarande bebofs fyllande efter hand, i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl. Majit täcktes, till anskaffning af åtminstone 3,000 faschinknifvar, eller infanteri-sidogevär ä 6 Ridr 75 öre Rimt, afräkningsvis äska ett extra anslag af 33,750 Ridr samma mynt, att utgå under åren 1858, 1859 och 1860 med Vs årligen. Tändhattar. Hvad för öfrigt angår det af General-fält-tvgmästare-embelet ifrågaställa anslag för anskaffning af tändhattar, 13,500 Ridr Rnnt, torde dermed utan äfventyr kunna tillsvidare anslå.» byggnaderna afseende å de anslagsbelopp, sorn af Rikets nu sammanträdande Ständer måste begäras för fortsättande eller utförande af fästningsbyggnader, hvilka för Rikets försvar äro nödvändiga, har Chefen för lngeniör-korpsen, på sätt jag här ofvan redan i underdånighet anmält, till Eders Kongl. Majit inkommit med förslag, samt tillika derom meddelat en på nuvarande prisförhållanden grundad utredning. Innan dessa behof för de särskilda befäslningarne uppgifvas, anhåller jag i underdånighet att få framställa några allmänna, af Chefen för lngeniör-korpsen vidrörda omständigheter, som vid bedömandet af denna anslagsfråga torde böra tagas i betraktande.
Jönköping blifvit tillstyrkt ett låneunderstöd för samma ändamål till ett belopp af 66,666 R:dr 32 sk., så skall man finna, om man vill beräkna låneunderstöden i förhållande till de nedbrunna gårdarnes antal, att Jönköping icke bordt bekomma mer än 56,666 R:dr 32 sk. Då nu StatsUtsk. likväl tillstyrkt för Jönköping ett belopp af 66,666 R:dr 32 sk. eller 10,000 R:dr mer, än nyssnämnde beräkning utvisar, så kan man väl icke påstå, att Utsk. begått någon orättvisa emot Jönköping. Hvad åter beträffar tomtreglerings-lånet, är förhållandet det, att en så stor del af Örebro afbrunnit, att derstädes kan verkställas en tomtreglering endast på den afbrända delen, samt alt Örebro icke har sträckt sina anspråk så långt som Jönköping, ty den förstnämnde staden hade endast begärt att medel måtte beviljas till tomtreglerings verkställande å den del af staden, som nedbrunnit; och jag hemställer till Hr Printzensköld, om det kan vara hans fulla allvar, att man skall bevilja Statsmedel för att, genom nedrifvande af icke nedbrända hus i Jönköping, få tillfälle till att upbygga dem på andra tomter. Örebro har erhållit 50,000 R:dr, och åt Jönköping är nu föreslaget 10,000 R:dr. Jag medgifver visserligen, att skalan i detta hänseende är något mindre, än i afseende på byggnadslånen, men då, så - Den II Oktober. 199 sora jag nämnt, Jönköping redan bekommit ett förlagslån af 10,000, så mä det väl, på det ena stället, väga upp hvad som brister på det andra, ty det är omöjligt, att på guldvigt utmäta, huru många R:dr, som del ena eller andra samhället bör uti understöd erhålla.
På grund häraf och då återremissen ifrån 3:ne Riks-Stånd synes utmärka, att detta jemväl med desse Stånds åsigt instämmer, samt hvad angår den inom ett Stånd väckte fråga derom, alt det borde utredas, hvilka löneförmoner f. d. Ledamöterne af Rikets Allmänna Ärenders Beredning tilläfventyrs dessutom kunna innehafva, sådant icke tagits i betraktande vid fråga om Numer-Lolteriets tjenstemäns pensionerande, eller lämpligen synes böra på ärendets afgörande inverka, enär, då den gjorde framställningen afser ersättning för de genom Beredningens indragning förlorade löne-inkomster, samtlige Ledamöterne skäligen böra i detta afseende njuta lika förmoner, finner Utskottet sig, med frånträdande af dess förra yttrande, böra hemställa, att Rikets Ständer måtte medgifva, att de vid upplösning af Rikets Allmänna Ärenders Beredning i tjenst varande Ledamöterne må, ifrån den lid, deras aflöning upphörde, å Allmänna Indragnings-Staten åtnjuta motsvarande belopp, eller i ooo R:dr årligen för hvardera, likväl med förbehåll, att denna löne-ersättning förminskas eller upphör i den mon de, efter nämnde tid, tilläfventyrs redan erhållit eller framgent undfå löneförmo - Stats-Utskottets Utlåtande> N:o 44°' 3 ner af allmänna medel, öfverstigande, hvad de vid berörde tid af dylika medel innehade. Hemställande Utskottet tillika, om icke Bonde-Ståndet, ehuru detsamma redan bifallit Utskottets förra Utlåtande, skulle finna skäligt all, vid öfvervägande af hvad Utskottet nu yttrat, förutnämnde hemställan godkänna. Stockholm den 23 Februari 184 * * N:o 44o. Ant. till Exp. Utsk. den a5 Febr. 1841, kl, 2 e. m. Utlåtande, i anledning af Herr Prof essoren Gei jers motion, att Amuriuenserne vid Kongl. Bibliotheket måtte få retroactivt beräkna den dem vid denna Riksdag beviljade löneförhöjning. (U. A.)
467 sätt jag uti en medföljande Note tagit mig den friheten att föreslå, så bidroge, enligt co må utgöra räntan af hvarje Tunnland Jord eller Skog, och således Skattelöse Shillingen bestämmas till 6 gånger räntan eller En R:dr Banco; så väl räntan som Skattelöse-skillingen beräknade i Spannmål, efter ett medium af ett vid köpet uästförflutna 10 åren. 3:0 Att Auctionerne böra genom Allmänna Kungörelser öfver hela Riket tillkännagifvas, och Auctions-Ställena blifva Kammar-Collegium, LandsContoret och den närmast Skoget) belägna Gästgifvaregård eller annat lika tjenlig! ställe. 4:0 Att Bruks-Ågare böra på de närmast intill Bruken belägne Skogar äga Optionsrätt till högsta anbudet på sä många Tunnland Skog, som till Brukens drift blifvit pröfvade nödvändiga. 5:0 Att för bruks-Ågare, som nödgas tillhandla sig större partier af Skogarne, betalningen af t>kat* telöse-Skiilingen, får pä en tid af flera är utsättas, hvilken af Konungen, efter förutgången pröfning för hvarje särskildt fall bestämmes, dock icke utöfver 1? är. 6:0 Att andra enskilte inom en kortare tid, af högst 10 år, böra erlägga Skatteiöse-Skilliugen för hvad de inropa. Alla böra för Köpeskillingarne med den derå löpande räntan ställa fullgod och laglig säkerhet, samt vid inropet betala minst T^. 7:0 Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker helt och hållet fridlysas. 8:0 Att anstalt måtte fogas, att de ännu oafmätte och ej på Charta lagde Krono-Skogar, må så fort som möjligt är, blifva det. Äfvensom att de, hvilka ej blifvit afvittrade, enligt 180? års Skogs - 468 Den 15 April. min öfvertygelse, denna åtgärd, säkrare än alla Finance-operationer, att lifva industrien , öka productionen och just derigenom förbättra Myntvärdet. Detta vore väl ännu blott en början , men den är ljus, kraftfull, lofvande den säkraste framgång.