Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Huruvida åter stambanans utläggande i förstnämnda sträckning kommer att äfven för det allmänna bereda så öfvervägande fördelar, att på grund deraf det må vara skäl, att på banans byggande använda ett så mycket högre anläggningskapital, som för den norra linien erfordras, jemte det att bibanor från så väl bergslagen som Carlstad, om tillsammans cirka sex mils längd, icke torde kunna åstadkommas utan betydliga bidrag från statsverket, derom anser Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sig icke tillkomma att något yttrande afgifva. Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar Stormägtigste, Allernådigste Konung. Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, Iropligligste tjenare och undersåte C. Ekström. Carlstad i Landskansliet den 20 Oktober 1865. C. E Lundbom. 50 Kongl. Maj:Is Nåd, Proposition N:o il. Stormägtigste, AJlernådigste Konung! När de första kostnadsförslagen för Statens jernvägsanläggningar upprättades, blef kostnaden för anskaffande af rörlig materiel, eller lokomotiv och vagnar, beräknad till öfver hufvud 37,000 R;dr milen, hvarmed för hvarje mil bana skulle kunna anskaffas ungefär: £ lokomotiv för 23,000 R:dr. 2 personvagnar å 5,300 11,000 » 7 godsvagnar å 3,000 21,000 »
Den frostskadade säden, ehuru på många ställen blott användbar till kreatursfoder och i allmänhet oduglig till kokföda, hoppades man dock skulle på de flesta ställen kunna användas till ojäst bröd, och mångenstädes till detta ändamål vara tillräcklig; men äfven dessa förhoppningar hafva efter hand krumpit tillhopa, och en betänklig födobrist låter sig äfven så mycket förr förutse, som potatisen, ännu föga utbildad då frosten inträffade, lemnat obetydlig afkastning, på få ställen öfverskjutande 2:dra komet, men på ganska många icke återgifvande utsädet Olyckans storlek och allmänna utbredning är således i och för sig i hög grad egnad att väcka allvarliga bekymmer för instundande år; men den bekymmersamma ställningen försvåras i ännu högre grad genom en utomordentlig penningebrist, som i år gifvit sig tillkänna genom ett lagsökningstal, vida öfverstigande det högsta, som någonsin tillförene förekommit, äfvensom genom den brist på arbetsförtjenst för skogsafverkning, hvilken bebådas af de tryckta trädvarukonjunkturerna. Landets motståndskraft är härigenom betydligt försvagad, och så mycket mer som detvänne sistförflutna årens svaga skördar äfven gjort sitt till för att bryta denna kraft och föranledt ett hårdt anlitande af dislrikternas spanmålsmagasiner, i hvilka behållningen förnärvarande är obetydlig. Med sådana utsigter och sådana bekymmer för den närmaste framtiden har jag hos Kongl. Majit i underdånighet anhåliit om understöd för Jemtland af 150,000 R:dr med och 16,000 R:dr utan återbetalningsskyldighet. Långt ifrån att dock anse denna hjelp tillräcklig, har jag framhållit angelägenheten att dessutom genom anslag till allmänna arbeten bereda tillfällen till arbetsförtjenst åt den arbetsföra befolkningen. Af sådana arbeten torde väganläggningar företrädesvis vara för ändamålet tjenliga, på samma gång som de i och för sig sjelfva utgöra ett af Jemtlands mest framstående behof.
Wär ffyldighet att personligen följa wär Konung och »trätta Dest tjenst, när fäderneslandets ställ» ning det kräswer, kan i alla fall aldrig förbinda ds öfrige Sländen till samma häg och pligter, genom annat än den öfwertygande kraft, som exemplen af medborgerliga dygder äga. Jag ber en hwar af Högloflige Ridderskapet och Adelns ledamöter besinna, att hufwudändamalet af denna regeringens wigtiga proposition förfelas, om swenska folkets representanter icke i detta ämne med lika fart och kraft, som enighet, gä Kongl. Majus önskningar lill mötes. Hela Nationen och främst af alla Ridderskapet och Adeln bör wisa Europas alla folkslag och regeringar, att den icke hyser delade meningar, när frägan är att wäpna sig till gemensamt försmak. Wär enighet, wart skyndsamma beslut, wärl grundade förtroende till Regeringen, skola blifwa fosterjordens, i närwarande tid högst angelägne och säkraste förman. Ett äterrcmitterande till Utskottet frugtar jag skulle hafwa motsatt werkan af hwad man wäntar, och ett projeetj torde dä Återkomma, som delade meningar göra helt »lika med Set Mwgrande och som Den »5 Maji. 227 som kunde hofwa storr inflytande pä hela hus» wudsaken. För atk undwika olik det onda lvm bär» af kmide förorsakas, får jac; hos wälborne Herr Landt-Marffalken yrka proposition pä Utskottets betänkande om hnfwudfrägan. De anmärkningar som äro gjorda, kunna tjena till förbättringar af det andra betänkandet >om angar det reglementariska och Regeringen torde med nöje derigenom fä emottaga uplnsningar hwilka eljest ej warit pätänkta. Zerr ^.sZerkLim, Olok ^oksn, yttrade sig munteligen:
Någon gång väckes till och med anspråk på delaktighet äfven uti lönen.— Om Hofrätternes betjening förses med tillräckliga, efter tidernas förändrade förhållanden, mera afpassade löner; kunna ock Hofrätterne äga både anspråk och förhoppning, att finna skicklig, duglig och i allt pålitlig betjening, till hugnad för Hofrätterna sjelfva, till stor båtnad för det allmänna. Bland betjeningen måste ämnen sökas till skickliga ledamöter inom Hofrätterna; allt detta visar till fullo vigten att hafva god, redbar betjening. I öfrigt torde mig tillåtas åberopa innehållet af K. Svea Hofrätts und. hemställan angtde löneförbättring al den 23 Januari 18J4, såsom innefattande en högst fullständig utredning af nu förevar, ämne och en upplysande jemförelse emellan lönevillkoren för betjeningen uti Hofrätterna, samt andra embetsverk och Collegier. För vaktmästaren torde 200 rtdr b:co vara ett ganska medelmåttigt löneanslag, särdeles uti Jönköping, der andra sportlar, än sigillpeningar, icke äya rum. Smålands privatbanks-bolag ger sin vaktmästare i5o r:dr btco i ärlig lön, jemte fria rum och fri ved för hans hushåll; och dennes tjenstgöring kan, i frågan om ansvaret och göromälens mängd, icke jetnföras med Hofrtsvaktmästarens befattning. 2 H. 17 / Den i5 Februari e. m. Af nyss anförda skäl böra Hofr:sposterne, i det minsta, hafva i5o r:dr b:co i årlig lön. Svea Hofrätt har 9 Hofr:sposter med lön på stat; Götha Hofrätt har blott 3. Delta antal är ej tillräckligt. Minst 2tne nya äro af behofvet påkallade. En Hofr.post bör alltid vara tillhands för hvardera af Hofrättens 4 divisioner; den 5:te erfordras mer än väl för Secreterare!!, Adv.fiscalen, Actuarien och Registratoren gemensamt. Vaktmästaren är ständigt fästad uti Hofrättens förmak.
Den 24 Martil, e. m. Domaren, som undersökningen begärt, öfversända ; äfvensom att, enär de omständigheter af dessa Undersökning-Protocoll utrönas , det anledning ej är att någon med tjufven varit i gernmgen delaktig, att Målsäganden icke yrkat brottslingens inställande å berörde ort, för närmare utredande af förloppet vid stölden och det stulnas användande, samt i öfrigt, att ej eller något sådant vid undersökningen förekommit, som lagligen fordrade det den brotts-: lige personligen vid den eller de Domstolar, som Undersökningarne förehaft, borde höras och sig förklara, Domstolen, som de samma begärt, måtte äga, att, efter anmälan af förhållandet hos ÖfverDomaren och i anledning deraf erhållen tillåtelse, på en gång öfver alla den tilltaltes erkände förbrytelser sig utlåta. Af Utskottets Ledamöter hafva likväl Hr Borgmästaren Björkman, Hr Lagmannen Palmborg, Herr Borgmästaren Alin, Herr Professoren Doctor Hagberg, samt Herrar Assessorerne Danckvardt och Gyllenhahl varit derutinnan skiljagtige, att de icke ansett sig böra tillstyrka skärpning af de uti allmänna Lagen och särskildte Författningar för tjufnader redan bestämda bestraffningssätt ; hvarjemte Herr Lagmannen Palmborg, för sin del, ansett den föreslagne åtgärden, att utmärka dem, som mer än en gång blifvit för stöld straffade, icke medföra den verkan, att dylika brott derigenom skulle förminskas. Den 24 Martil, e. m. 451 Fran Riddarhus Utskottet: Af den 18 dennes: 1:0 I anledning af RiddarhusDirectionens afgifne Berättelse, om hvad under Riddarhusärendernes styrelse och förvaltning sedan sista Riksdag sig vid Riddarhuset i allmänhet tilldragit. 2:0 Angående Löne-förhöjning för Riddarhusets Embetsoch Tjenstemän samt indragning af fyra RiddarhusDirecteurers Honorarier. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos HögJ* loflige Ridderskapct och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Martii 1S18. S. D.
4^5 ansett samma fråga böra af Förstärkt Stnts-Utskott afgöras, Dock som en olikhet j redactionen af R. a. A:s och BondeStåndets beslut sig företer, och lydelsen af Bondeståndets beslut öfverenss tärn mer närmare med Grundlagens innehåll i 63 §. RegeringsFormen än B. o. A:s; alltså anser XJtskottet sig böra inbjuda H, R. o. A, att förena sig om den af BondeStåndet i detta hänseende beslutna redaction, Öfverlemnande Utskottet, under förutsättning att denna inbjudning af it. o. A, antages, till R. St:rs godkännande följande proposition, för omröstningen af Förstärkta StatsUtskottett Den sorn vill, på sätt H, PresteStåndet och V. BorgareStåndet beslutat, att af det mindre Creditivet, Un Million R:dr, f böra vara alt tillgå för oundvikeJige nödige anstalller till Rikets försvar, och £ för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer, i enlighet med R. o. A.s Samt BondeStciiidets beslut, af samma Creditiv hälften att afsättas och anslås för Rikets Försvar och hälften för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, Den i3 Februarii j83o. 456 Stats-Utskottets N:o 403. Berättelse om verkställd granskning af Chartoe-Sigillatas-Contoirets Räkenskaper för år 1826. (RtgsA.) Den uti ChartaeSigillataeContoiret för år 1826 upprättade, uti KainmarRälten, utan Anmärkning, granskade Hufvudbok har blifvit StatsUtskottet tillställd, och hvarest från år 1825 inbalanceras: Behållning. Ostämp|ade Vexel hlanketters värde. 187:21.— Hos Försäljningsmännen innestående Contante medel 135,7 rg: —• 10.
» Hon kan fordra social och politisk likstäl lighet med mannen; hon kan fordra tillträde till alla lifsomräden med rätt att följa sina anlag och utofva dem i alla de yrken, embeten och sysselsättningar, som hittills förbehållits det andra starkare könet. » Se härom första föredraget. I det andra deremot möter oss föreläsarenmannen, som, insnärjd i denne senares alla ärfda och förvärfda fördomar, icke kan släppa det gamla häfdvunna qvinnoidealet, som är de fleste mäns dröm: en blid och hängifven varelse, som lefver, tänker och verkar endast för och genom mannen, som lojalt erkänner sin djupa underlägsenhet (utom förstås i skönhetens, behagens och — toffelväldets herradömen) och som tacksamt underkastar sig hans välvilliga beskydd och ledning. Att nu tänka sig dsnna harmoniska sammansättning af en del engel, en del barn och en del slafvinna plötsligt byta hamn och bli bara — menniska bär mannen emot. Och så vädjar han till qvinnans ädelmod, hennes ofta besjungna offervillighet och säger: visserligen måste jag i sanningens namn medgifva, att du har alla de der rättigheterna och förmögenheterna, men för min och alla välsignade mäns skull nedlägg din fordran på de förra och afstå från bruket af de senare och låt allt blifva vid det gamla 1 Vill du skaffa dig kunskaper, nå väl, sä gör det för att bli för oss en intiessantare vän, ett angenämare sällskap. Våga dig blott icke ut i lifvet på egen hand, ty då väntar dig vår ringaktning, hvaremot vi vörda din svaghet. Vill du herska, så styr verlden genom oss. Lef för oss, tänk genom oss och göm dig bakom oss! — Sådan är föreläsarens vädjan till våra » qvin!iga » instinkter. Han hotar, smeker och ler, allt för att bevisa oss otillbörligheten i den längtan, som i vår tid gripit vårt kön, att frigöra sig ur det beroende förhållande, i hvilket de flesta qvinnor f. n. stå till en eller flere män.
För FrälseHemman med .Tord och Renta, BergsFrälseKrono, och Siatte-Rustliäll med eller utan Säteri-Fr i Itel, samt Båtsmans Hasth allärt för hvarje helt Hemman 1 24 — Derifrån med | .'delar 1 — Derifrån med §:delaf 35 —> Derifrån för alla Hemmansdelar derunder 24 —* Pa Krono, Kronoskatte oell FrnlseSkatteHemman, för hvarje helt Hemman l 8 — Derifrån med |:delat 3?, — Derifrån med ).delar 25 — Och för alla Hemmansdelar derunder 20 — Hen ii Maj e. m. 309 Bönder sorn arrendera Frälse -Säterier, RR oell Rör, BergsFrulse, Frälse, Krono, Kronoskatte eller Frälseskatte, bruka till hälben, eller utgöra Dagsverken och Skjutsningar, Spannmål ellerPenningar, för hvarje helt Hemman 1 R:dr Derifrån med |:delar 04 — Derifrån med |:delar 18 — Och för alla mindre delar —■ •—' 12 — JordTorpate eller Gatuhus, SOm Utgöra 4 dagsverken i veckan 18 — 3 Dagsverken —-12 — 2 Dito och derunder - 6 — BondeSöner, TjensteDrängar, Staf-Torpare, Fiskare med lön, och i skärgården Backe-stugusittare, Inhyseshjon på Landet och löse Arbetskarlar i Städerna 6 — Som Bergsmän i Allmänhet besitta de mindsta Hemmansdelar och Åker och Ängskjötseln icke utgör deras hufvud-näring, utan Bergsbruk, Blåsning elle'r smide, sä böra brukande Bergsmän dessutom betala för deras andel i Masugn, för hvarje Skeppund Tackjern —- — * — 2 sk. Dito Dito Stångjern — 3 — som hopräknas med beloppet för Hemmansandelen.
Cederström har ansett det vara högst olämpligt, att denna jemförelserätt endast inskränker sig till nästgränsande län, och har såsom stöd för sin mening anfört ett exempel i afseende på förhållandena med Malmöhus och Christianstads län? Jag anser detta exempel icke alls kunna åstadkomma hvad Frih. åsyftat. Besinnar man hvad meningen är med en markegångssättning, så är den, att bestämma det pris, hvartill dea vara betalas, som är i fråga; något annat kan ändamålet icke dermed vara. Då nu landtmännen äga fritt val alt fullgöra sine skyldigheter antingen in natura eller i penningar, så måste meningen med markegångssättningen vara, att precist få det gångbara värdet i penningar, som motsvarar persedlarne in natura. Det händer icke sällan, alt den comité', som verkställer markegångssättningen, misstager sig, måhända i följd af eget intresse, och derföre är rättighet lemnad att deruti söka åstadkomma rättelse; men man bör väl icke tro, att sådane misstag, sora icke kunna anses annat än tillfällige, skola sträcka sig långt, och alt således man icke skulle hafva tillräckligt fält för upplysningar, om man inskränkte jemförelserätten till nästgränsande län? Orsaken lill de beslut, som jag nyss nämnde och som väckt en verkligen icke ringa ovilja, har man, såsom jag föreställer mig, icke ansett ligga uti någonting annat, än uli det spatium, som K. Kammarcoll. haft att taga jemförelserne från långt afläsna län. Jag skulle derföre tro det vara angeläget att undanrödja de skäl, hvarvid man fäster sig, för att kunna hoppas undvikandet af sådane beslut, och får jag i följd häraf vördsamt tillstyrka R. o. Ad. att i denna del antaga Utsk:s förslag. Frih. Åkerhjelm, Joli. Carl: Hvad beträffar den nu omtvistade punkten, så hafva de Hrr ledamöter, hvilka försvarat det gamla stadgandet, synnerligast städt sin argumentatiou derpå, att man borde lita på deras sunda omdöme och rättsinne, som ägde att tillämpa författningen.
IlandelsBalk. flere fordringar anföras, som framför desse ega företrädesrätt, eller ock enligt 8 §. stå i samma Class, och således enligt billigheten och Lagens Esprit synas böra till samma tid för sine fordringar njuta Ränta, men emedlertid inträffat att Kyrkors fordringar för vinsäd och fromma stiftelsers medel uti Concourser, väl blifvit tillerkände företrädesrätt framför Inteckningshafvare; men deremot frånkände Ränteberäkning till lyftningseller utredningsdagen, och hvarigenom Kyrkorna för längre tid nödgas sakna all ränta för sine utestående fordringar; så har Herr Professoren förestagit, att 6 §. uti 6 Cap. ConcoursLagen bör så ändras: att alla de som till och med 8 §. 17 -Cap.
Ulsk, Utlåtande N:o 74 förrättande upptages af dagens första bestyr, hvilka knappast före högmässan af tjenande classen medhinnas, och aftonsången infaller å vanliga middagstimman, hvarigenom således endast högmässan blir tillgänglig för den, som ej vill ändra silt husliga lif och ändamålet med flere Gudstjenster, alt för alla medlemmar af ett hushåll, hvilka ej på en gång kunna aflägsna sig, bereda tillfälle till andaktsöfning hvarje helgedag förfelas, så ansåg Motionairen Kyrko-ordningens föreskrifter i afseende på Gudstjensttiden höra lämpas efter det antagna lefnadssättet, hvarigenom Gudstjensterne skulle flitigare besökas och Presterne undgå alt i de tomma templen hålla religionshögtider, när andre menniskor sofva eller äta, hvadan lian föreslagit alt i Rikets alla Städer tiden för Gudsljenslernes förrättande måtte framflyttas, så att Ottesången börjades klockan half lill 9, Högmässan kl. 11 f. m. och Aftonsången kl. 4 e< m*> hvilka tidsbestämmelser jemväl kunde fastställas för de landsförsamlingar, der vederbörande Consistorium pröfvade dem med locala förhållanden förenlige. Häremot har af Grefve Cronhjelm, Otto Angust, blifvit anmärkt, att han ansåg motionen relativt af mindre vigt, än den princip, som deri innefattas nemligen, att Statsmagterne inblanda sig uti förhållanden, som lämpligast kunna och böra af Communerne afgöras, hvarjemte Grefven yt-, trat den förmodan, att enda skälet till Gudstjensternes mindre besökande ej borde sökas uti olämpligheten af liden för deras början, enär äfven aftonsångarne af mycket folk bivistas, då en utmärkt Prest är Predikant, i följd hvaraf Grefven afstyrkt, att någre föreskrifter i ämnet af Slalsmagterne meddelas; men deremot i ett senare anförande, på grund af vunnen underrättelse derom, att Kyrkolagen bestämmer vissa timmar för Gudstjensternes början, hemställt, att Rikets Högloft.
Reserva tion: Af Hr grefve Gyldenstolpe, A. G.: »Då, enligt mitt förmenande, de af Utskottet föreslagna förändringar i nu gällande föreskrifter för stämplingen af spelkort kunna föranleda minskning af de kontroller, som hittills visat sig ganska verksamma att öka den af kortstämp lingeti - Bevillnings-Vlskoltets Betänkande, AT:o 13. !) lingen påräknade statsinkomst, och egentligen synas tillkomna för att bereda ^minskning i besväret för dels Riksgälds-kontorets tjenstemän dels vederbörande kontrollanter i landsorten”, får jag vördsamt afstyrka desamma, saint i följd häraf föreslå, att hvad Kongl. Förordningen af den 23:dje Februari 1842 härutinnan stadgar, ma fortfarande tjena till efterrättelse.” I denna reservation har Hr J. G. Brodin instämt. Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 April 1854, kl. 1 e. m. Betänkande, angående St öder nes Salu-accis. Jemlikt 59, 60 och 61 §§ Regeringsformen, åligger det Bevillnings-Utskottet att afgifva förslag i afseende på utgörandet af Städernes salu-accis, hvilken vid sednaste Stadsreglering beräknades till 2,000 R:dr samt uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof blifvit till enahanda belopp upptagen.
Hemmets flickor bestå sig själfva tvätt och lyse. — Att finna en lämplig våning blir väl svårt; möjligtvis kunde man taga tvänne mindre våningar med jämnstora rum och slå ihop till en, och kanske ställer detta sig väl så fördelaktigt af flere skäl. Och så frågan: huru få hemmet till stånd? Ja, kanske är det bästa sättet att, som sagdt, vända sig till en seminarieföreståndare, men annars finnes det så mången bildad flicka, som är hänvisad endast till hvad hon själf kan förtjäna — ofta ej mera än 50 å 60 kr. pr månad. Skulle ej ett direkt upprop till dessa vara bra? Två och två goda vänner anmäla sig samtidigt för gemensamt rum. Naturligtvis bör det också med anmälan följa någon rekommendation från skola, förmyndare eller annan lämplig person. Skulle så gärna ännu vidare behandlat » frå- gan », som ligger mig så om hjärtat, men vågar ej vidare i dasr inkräkta på utrymmet. Ich. * Kriget mot korsetten. Dräktreformföreningens tioårsmöte. ' ^^tfk-imim I " flickhemsfrågan. " Kr. Hyra Ved och koks Kokgas Lyse (matsal, föreståndarinnans rum. tambur, kök och jungfrukammare] Tjänare - Hufvudrengöring (4 ggr pr år, 2 hjälpgummor hvarje gång i 2:ne dagar ä 1:25) Tvätt (duktyg, kökshanddukar, gar diner och jungfrukläder) Budningsafgift (2 ggr i månaden Tidningar — Specerier Kött Fisk Ägg Smör (å 2 kr. pr kilo) Matsmör (ä kr. 1,50 pr kilo) Bröd Dito hårdt Potatis och grönsaker Mjölk, oskummad (4 liter pr dag Dito skummad (» » » »), .,. I Norge har fröken D. vunnit nweken tillslutning. Hennes modeller tillverkas hos en af Kristianias allra förnämsta handelsfirmor, Steen &amp; Ström, och alla Kristianias yngre skådespelerskor ha anlagt de reformerade underkläderna. Under år 1895 såldes i Norge 15,000 chemisetter. Fröken Dahls föredrag belönades med lifliga applåder.
Öfver-intendents-embetet blifvit anbefaldt att öfver omförmälda ritning afgifva underdånigt utlåtande, hade Embetet, som funnit samma ritning böra i vissa delar omarbetas, låtit för ändamålet uppgöra ny förslagsritning, hvilken, sedan så väl vederbörande Domkapitel, som läroverkets Inspektor och Lärare-kollegium dermed förklarat sin belåtenhet, Öfver-intendentsembetet, uti memorial den 25 sistlidne December, till Kongl. Majits nådiga pröfning öfverlemnat och dervid, i afseende å det för ifrågavarande byggnad hos Embetet upprättade kostnadsförslag, slutande å en summa af 26,866 R:dr 20 öre, yttrat, att hufvudsakligen dels genom upptagandet i förslaget af en omhägnad af trä kring skoltomten, i stället för det uti förslaget från orten beräknade jernstaket med granitpelare, dels genom uteslutande af en i sistnämnda förslag uppförd summa af 1,000 R:dr för ett urverk, att anbringas å gymnastikbyggnaden, enär ett sådant, enligt den för läroverkets hufvudbyggnad af Kongl. Majit fastställda ritningen, redan varit afsedt att å sistnämnda byggnads hufvud-facad anbringas, den i orten beräknade byggnadskostnad kunnat nedsättas med 12,234 R:dr 34 öre; hvarefter och sedan läroverkets Inspektor och Lärare-kollegium, under förklarande, att de frånginge den af Kollegium framställda önskan att omkring skoltomten erhålla ett jernstaket, funnit omförmälda af Öfver-intendents-embetet föreslagna träomhägnad kring tomten mindre ändamålsenlig och föga varaktig, äfvensom
Derjemte yrkas, att Utskotten ville fästa mera afseende på hvad först i Motionen hemställes, nemligen alt Presterskapet uti förstnämnde Landskap icke mätte, genom be - 78 fo% UtsHttett BetJnkahdeU. räknande af sin röst till eli tredjedel möt Församlingen» ega elt större inflytande på val till Kyrko värdar, än Presterskapet i Rikets öfrige Provinr.er, utan i delta afseende ett lika förhållande öfver hela Riket bestämmas. Ffler behörigt öfvervägande af hvad Sålunda blifvit anmärkt» fa Utskotten först* i afseende på frågan oiii öfvérlålande till Försaihlingaine af KvrkoRäkenskapemeS granskning» yttra* att, utom de skäl, soth Betänkandet innefattar, torde böra komma i betraktande, hurusom» rJå . i synnerhet Vid delina Riksdag ändamålet af Munic!* palFÖrvaltningaieller folkets deltagande i deras egne angelägenheter, blifvit särdeles yrkadt och erkähdt» det icke vöre väl of* verensstämmande med förutsättningen af Rådane förvaltningars nytta, om mait ej skulle anse dem kunna tillämpas Och böra ega rum i afseende på eii graiiskningsåt* gärd, som just synes böra varä éh För* samlingens enskilda angelägenhet. Härtill kommer ännu det ytterligare skäl, att då Riksens Högloft. Ständer vid l8of) års Riksdag» i enlighet med Skånska Presterskapets hemställan * biföllo» att Hyr* kolnspectorstjensterne skulle indragas oell gÖrornålen, i likhet med livad Öfverallt i Riket brukligt är, uppdragas åt Försam* lingariies Pastorer och Kyrkövärdar, sked* dedetta under förutsättning