Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om detta förslag, som afgafs för snart 50 år sedan, då blifvit bifallet, så hade,] genom 10,000 mans ställande på vakans, efter 100 H:dr pr rote, i denna stund femtio (50) millioner varit ali tillgå lill uppköp al gevär, kanoner, skepp o. s. v. — I samma mån som frivilliga skytteföreningar hunnit uppslå öfver hela riket, biefve vakans-systemet så mveket vigtigare, som det kundefgifva|en lättad utväg att beväpna vår fosterländskt sinnade ungdom. Jag har för närvarande blott velat antyda det stora system, som jag anser möjligt i framtiden komma att göra sig gällande; men vill desto mindre draga i betänkande att föreslå en\partiel tillämpning af sagda system. Wadsbo härad i Westergötland har på sig indelad en sqädron af Kongl. Lifregementets Husarkorps. Största delen af detta regemente är eljest förlagdi i Nerike och en dertill angränsande de! af Westmanland; det har sina mölen också i sistnämnda trakter, hvarför Wadsbo sqvadron är sämre lottad än alla de öfriga genom sin aflägsenhet från korpsens hufvudorter oeii följaktligen måste, vid möten och dylika tillfällen, göra vida längre marscher, hvarvid naturligtvis ojemförligt flera anledningar till förluster för rust håll åhre måste kunna inträffa och ständiga defekter i mundering m. m. uppkomma. Jag föreslår: att hela Wadsbo sqvadron of Lifregementets husarkorps, jemte 25 man af vestra Nerikes sqvadron, måtte ställas på vakans, så till häst som karl, emot en årlig afgift per nummer, så stor, som Kongl. Maj.t kan Anna lämpligt alt fastställa. Och anhåller jag om remiss af denna min motion till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Stockholm den 29 November 1862. J. Svensson, från Skaraborgs lån. Motioner i Bonde-Ståndet 1S62. Af A. W. Uhr Iran Orebro län, om närmare reglering af häradsskrifv vares löneförmåner och dessa förmåners höjande efter vissa bestämda grunder.
Betänkande N.o 3/f.. sorg om sina barns undervisning; äfvensom både han och Herr Doctor Elfström anmärkt, att på många ställen församlingarne visat sig obenägna till någon uppoffring för ett sådant ändamål; af Prosten Hylander, hvilken, såsom bidrag till Folkskolor i Bohus Län, föreslår, att kyrkofonden, som der får lösas efter 24 sktunnan* borde, likasom i Halland och -Skåne, erläggas antingen in natura eller efter markegång. — Hälften af denna tillgång skulle användas till Sockenskolor; återstoden för kyrkornas räkning. Derjemte borde■ några .allmänna, lagligt bindande föreskrifter stadgas för organisationen af un» dervisnings-anstalter på landet. Från Vällojlige Borgare-Ståndet: af Herr Bååth: att, genom Lag, skulle stadgas ett åliggande för Landsförsamlingarne, att, antingen hvar för sig eller gemensamt för ett helt pastorat, inrätta Vexelundervisnings-anslalter för egna barn. Från Hedervärda Bonde-Ståndet: af Sven Heurlin: att Skola i hvarje församling borde inrättas och underhållas af allmänna medel. Men, om detta ieke skulle vara möjligt, så borde Staten lemnä allt det bidrag den kan, samt Skolor af Regeringen anbefallas, och underhållas af församlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda Betänkande!) och Memoriaier: M 18, i anledning af väckt motion (M 121), om Smålands Husar-regementes afsittande. Bifölls. M 19, i anledning af väckta motioner om vidtagande af åtgärder till veterinärväsendets fullständiga ordnande. Återremitterades. M 20, i anledning af väckt motion om utarbetande af en ecklesiastik boställsordning. Bifölls. M 21, i anledning af väckt motion (JW 11), om reglering af Klockares löneinkomster. M 22, i anledning al väckt motion (JW 249), om organiserandet af en representation för häradet. Bifölls. M 23, i anledning af väckt motion (JV2 200), i fråga om upphäfvande af 3 mom. i 47 g af Kongl. Förordningen om landsting. Bifölls. M 24, i anledning af vackt motion [M 260), om uppgörande af nya billiga taxor å afgifter till kyrka oell kyrkobetjente, m. Q. Bifölls. M 25, i anledning af väckt motion (JV2 86), angående tre årliga häradsting i Wermland. Bifölls. M 26, i anledning af väckt motion (JV2 486), om förbud mot befälets inblandning vid afsiutande af kontrakt emellan rotehållare och soldat. Bifölls. M 27, i anledning af väckt motion [JM 510), om ändring i bestämmelserna rörande soldattorp. Bifölls. JV2 28, i anledning af väckt motion (M 35); om dels förändrade vilkor för lärares vid elementarläroverken uppOyttning i högre lönegrad, deras pensionering m. m., dels ock rättighet för läraren i teckning vid Skara högre elementarläroverk, Mankell, att, vid fråga om uppOyttning till högre lönegrad, få beräkna äfven de år han före år 1860 vikarierat i nämnda befattning. Memorialet lades till handlingarne och motionen remitterades till Stats-Utskottet.
Majits Nådiga Proposition med bifogade Handlingar, 8:de Artikeln i Hennes Maj:ts Giftermåls-Kontrakt år 1774 samt Högst - Salig Hans Majit Konung Gustaf den Tredjes serskilda Försäkran den 24 April samma år, äfvensom likmätigt 11 $. i Riksdags Keslutet »len a:dra MajliSio, Hennes Majit Enke-Drottningen med den usta inneva - XJnd.trdS.niga rande April tillkommer en årlig TTnderhålJsSumraa i ett för allt af 60,000 Riksdaler utom Erike-Sätet Wadstena Slott med Starby KongsLadugård, lemna nyssnämnda 2:ne belopp af tillsamman 60,000 Riksdaler full tillgång för sjelfva; Under hål Is-Summan. Beträffande ater Enke-sätet, hafva Riksens Ständer inhemtat : att Wadstena Slott, som, deräst Hennes Maj:t Enke-Drottningen skulle detsamma tillträda, borde behörigen inredas och forses med Möbler och Husgeråds persedlar, befinnes i det bristfälliga skick , att blott till Slottets yttre reparation är förslagsvis beräknad en Summa af 91,030 R:d 40 sk.: och att Starby Kongs-Ladugård blifvit genom Kammaroch Komrnerse-Collegiernes Kontrakt den 3-dje December 1801 utarrenderad till Kapitenen HÄ. von Steyern på 30 års tid ifrån Midfastan 1813 emot 2oo Tunnor Spannemål årligen hälften Råg och häften Korn jemte betalning för Mantals-Dagsverken, med vilkor att, i händelse Hennes Maj:t under tiden försattes i Enke-stånd, arrendet skulle förhöjas lika med hvad någon annan ville erlägga samt, om Arrendatorn deruti icke kunde ingå , honom eller dess rätts innehafvare lemnäs af Kongl. Majit och Kronan en billig ersättning ej mindre för den Linne-Fabrik, honom ålades drifva, än ock för de å Kongsgården använda kostnader i den mån de öfverstiga hans deraf dragna fördel under besittningstiden.
Uti Nådigt Bref den 3 October 182g har Kongl. Majit bifallit hvad Rikets Ständer härutinnan hemställt.. 3oo Kronofogden C. J. Lagercrantzs underdåniga ansökning om nedsättning af arrendet, för Berga Kronohemman på Lofönoch, 31*0 Capitaine O. Hammardahl sökte nedsättning af arrendat för Edeby Kronohemman på Lofön. Genom serskilda Nådiga Bref den 3i October 1829 ^ar Ro11"!- Majrt, lika med hvad Rikets Ständer yttrat, förklarat dessa ansökningar icke kunna bifall as. 32 .O Öfverseende af Expedilions-laxan.. Under den 3o November i832 har Kongl. Majit i Nåder förordhat.' ®n Comité, för att utarbeta förslag till ny Expeditions-taxa. Bil. till R. St. Just, Ombudsm. Etttb. Ber, d. i5 Jan i834. 43 33 •O Inrättande af en Lane-a 11.sta II t För Tack jerns-till v erka re.
Medaljen kan erhållas i silfver ä to. 15, i brons ä to. 4 och i brittaniametall ä to. Vid parliköp rabatt. (S. T. A. porto och dragningslista). Hela behållningen tillfaller Nordis.a Museets Byggnadsfond. Ekström &amp; Iloflund, ios Santalmissionens i ^r^ m m Broken Orangre Pekoe ä 6:40 pr kg. J fc Drygast. Vi enna prima sort oblandad are pr kilo än vissa andra firmor. Humlegårdsgatan 10, 3 tr. grund af TNG DAM, som flera år idkat musikstuJ dier, gifver samvetsgranna pianolektioer för nybörjare. Svar till » Intresserad », luns Exp, (68) OS UNG FLICKA af familj, elev i Ricli hard Anderssons pianoskola, önskar muk.elever. Priset moderat. Rekommendaoner finnas. Svar » Till 99 » torde inlämis å Iduns kontor. (90) 18-ÅRIG, F A T T I G FLICKA, som j under 4 ä 5 års tid idkat fiolstudier och i saknar medel till studiernas fortsättande, inder sig härmed i en ödmjuk begäran till igon välvillig person om hjälp, antingen .i kontanter eller uti fri bostad och vivre i lfvudstaden, eller åtminstone en mycket 11ig inackordering därstädes. Svar utbedes 1 » Tacksam viola », Iduns exp. i är Sveriges enda kjulsportstidning och innehåller en mängd läsvärda och upplysande artiklar af stort intresse för både hjulryttare och hjul » ryttarinnor. — Nya uppfinningar illustreras och beskrifvas. Redaktör är e. o. Karnmarskrifvaren Anders Roswall, hvarjämte bidrag lämnas af Fil. Kand. Natte Flygare (Ture Ström), Carl Hanner, signaturen » Lennart Hennings », Fil. Kand. Valdemar Langlet, Adolf Östberg, Per From, Lars From m. fl. OBS.! Prenumerera på posten! (G. 75111) Kinderna rten. Tvänne lärarinneelever mottagas till inst. vårtermin 14 jan. — 27 maj.
Många af dem hafva god förtjenst, och Fiskarne, sora ofta lotsa, när lotsarne ej vilja göra det, betala kanske mera i bevillning, och hafva ej annan, än denna vådliga, näring, hvaraf de skola föda sig. De äro ej genom mera än en bräda skilde emellan lif och död. Jag tror det vara aldeles nog med en sådan gradation, sora Utskottet föreslagit. Herr von Hartmansdorff’. Lotsarne äro vid strängt straff förpligtade, att våga lifvet för fartygs lotsande, och äro således genom sin tjenst stadde i beständigt krig Den 26 October e. m. *99 med elementerne. Jemförelsen emellan dem och fiskare är ej lämplig, emedan det ej åligger de sednare att för det allmännas tjenst något äfventyra. Men med Kronans manskap kunna lotsar destomera jemföras, som de oftare, än soldaten, äfventyra lif, lemmar och hälsa. Det är sålunda billigt, att de åtminstone njuta lika befrielse med Kronans manskap. Friherre Cederström^ Jacob: Det är visserligen både fullkomligt billigt och rättsenligt, att, i likhet med hvad för Kronans manskap äger rum , befria lotsarne från bevillning, ty de äga ett svårt yrke, och äro ej så lönte, att lindi ing icke behöfves. Men jag anhåller om upplysning af Herr RiddarhusSecreteraren, huruvida Utskottets Betänkande är af 3:ne Stånd afgjordt. Grefve von Rosen: Jag skulle alldeles instämma i den åsigt Herr von Hartmansdorff framställt, om verkliga förhållandet vöre sådant, alt lotsarne jemt äro ute, när faran är för handen. Men förhållandet är icke sådant, synnerligen på Sveriges vestra kust, der åkerbruk mycket upptager deras tid. Jag hemställer, om det är billigt, att en lots, som kan lefva af sitt åkerbruk, befrias från bevillning. Det är nästan alltid förhållandet, att fiskare inlotsa alla fartyg i hårdt väder, ty lifvet är ändå alltid kärare för lotsarne, då de kunna lefva utan 200 Den 2G O c to ber e. m. alt blottställa detsamma.
Till en sådan förmodan ansåge Komitén sig dessutom så mycket mera berättigad, som jordbruket vid Alnarp, enligt häröfver för åren 1859 och 1860 tillgängliga revisionsberättelser, redan gifvit inkomst utöfver arrendebeloppet, nämligen år 1859 »en vinst af 6,927 Riksdaler 39 öre» ocb år 1860 äfven »en vinst af 4,427 Riksdaler 4 öre.» I närmaste framtiden borde jordbruket, om ej synnerligen missgynnande år inträffade, lemna en vida högre behållning, då den odlade jorden blifvit fullständigt afdikad och merglad, hvarmed redan gjorts en vacker början, och hvilka arbeten snarligen ersatte kostnaden, såsom ock, enligt nämnde revisionsberättelser, varit händelsen med den vid Alnarp verkställde nyodlingen å 87 tunnland, hvilken odling »redan blifvit betald af de två första grödorna ocb derutöfver, oberäknadt värdet af fodret, lemnat en vinst af 1,912 Riksdaler 88 öre», samt nu vore igenlagd till gräs. Komitén ansåge äfven, lika med institutets revisorer, att »den vinst, den öfriga åkerjorden redan erhållit genom foder från odlingen och framdeles måste få, då denna ligger till äng, är ganska betydlig» ocb alt Alnarps jordbruk genom förenämnde m. fl. förbättringar »redan gått betydligt framåt» samt borde allt framgent gifva ännu vackrare och mera vinstgifvande resultat.
I detta bestut har jag af samma skäl instämt, men dä fredens äterwinnande warit en af Nationens högsta önskningar, och man afseende pä desi beskaffenhet, skänken deraf för ögnab ickek en .välgerning, får jag hos Högloft. Ridderstapet och Adeln hemstäua, om icke Riksens Ständer kunde förena sig om en tacksägelse Addresi kill hans Kongl. Majsi för Desi wälgörande bemödandeatt i delta afseende gä Nationens önskningar till möteS. Herr <Äefwen och Landtmarflalken gjorde proposllion.ä denne Friherre Losterströms motion, hwilken bifölls, hwarjerme uppä hemställan af Fri - i66 Den Z Zcbruarii - Friherre lVlannLrsieim, I,ara Augusr, beslöt, att denna tacksägelse-addresie Denvin en gemenfanr Depulalion under Herr Landtmarchalkens anförande, till Hans Majtt Konungen skulle öfwerlemnas. Efter någon stund uppropades och afgick en De. Mation under anförande af Grefwe ve la 6ar. 6ie, för att till de andra-Stanoen öfwerlemna det» ta RidderskapetS och Adelns bestur. Herr af vkr. Larl vLviä, Uppläste ett Dicka» men till Protocollet sä lydande: Den högst eftertänklig» och tryckande belägenhet, hwa! uti Jernhandlerjngen med alla fina mängfaldiga Idkare stadnat under det öswerstandna fridel, lärer wara för wal känd, att nu behöfwa omständel«gen ädagaläggas. Ant. nog att redan, fom en följd, bade af järnets under nagra ar hämmade utförsel, samt det derpå, särdeles under sista årets större utskeppning, i den man ncdfaline pris, att effectcn mast försäljas under tillwerknings kostnaden, manga Grufwor blifwit ödelagde, flere Bläsningar inställde, och åtskilliga Smiden nedlagde.
Stockholm den 22 November 1844. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov., kl. u f. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, rörande Waxholms stads invånares besittningsrätt till derstädes befintliga tomter och läqenheter. (I. A.) Från Borgare-ståndet bar Stats-dJ(.skottet erhållit remiss å ett af Herr G. Akerberg till bemälde Riks-stånd afgifvet Memorial, deruti blifvit anfördt, hurusom det område, hvarå Waxholms stad är uppbygd, sedan äldre tider tillbaka utgjort Kronans tillhörighet och för närvarande vore ställdt under Kongl. Krigs-Coilegii inseende; att nämude embetsverk tid efter annan, enligt serskilde i sådant afseende utfärdade upplåtelse-bref, till stadens invånare på vissa år och emot dryga tomtöres-afgifter utarrenderat de till ifrågavarande område hörande tomter och lägenheter, samt att, då (jlenna besittningsrätt med October månads utgång år 1848 ginge till ända, invånarne följaktligen måste, derest icke ändring uti nuvarande förhållande dessförinnan kunde vinnas, underkasta sig en ny och tilläfventyrs alltför betungande taxation eller ock utan hopp om ersättning afhysa sina tomter.
Efter en lång liggetid blefvo de släppte löse, och fingo ingen ersättning. Desse hafva bestämd rätt, ali efter 1812 års beslut erhålla ersättning. Derföre är det angeläget, att uti contra-propositionen ej allenast upptages uppbringningar, utan genereit sådane peri söner, som hos utländske magter lidit förluster af den beskaffenhet, att da äga rätt Ben 25 November f, 111 509 till ersättning efter de grunder, sora af Riksens Ständer bestammas. Herr Lefre'n: Om jag cj orätt fat tat Herr Grcfvens och LandtmarskaJkens sista proposition, så ligger uti den ett förbehåll, att Ståndet sedan kan ingå i öfverläggning om hvad sora skall höra till denna fråga. Herr Munck af R osens k j öl d : Jag för rain del skulle tro, att propositionen bör angå de reclamationer, hvarom Utskottets Betänkande handlar, och att contra-propositionen i öfverensstämmelse dermed bör författas, att man kommer att votera om de reclämationer, hyarom hittills varit fråga. Grefve Lövenhjelm, Gustaf: Jag vill blott nämna alt det allmänna ordet uppbringningar icke skulle uppfatta Ståndets mening. Jag påminner mig bland flere casus, som ej derunder kunna inbegripas, den af General Consul Backmans fartyg, som blef af Kapare taget i hamn.. Ersättningen borde egenteligen ha drabbat den FästmingsCommendant, som lät sådant ske under fästningens canoner, och ligger nu efter all folk-rätt på denne Befälhafvares Regering. Andra casus finnas, då Regeringav befallt Skeppare att aflemna lasten mot factura pris. Jag anser det således vara rättast att säga , det ersättning bör lemnäs åt alla dem, hvilkas förluster äro af den egenskap, att de 5io Den November f, rn. enligt allmän Stats-Rätt, af främmande Magiers Regeringar bordt förekommas eller ersättas. Dermed vill jag ingalunda ha påstått, att i allmänhet en Regering ovillkorligeu är skyldig gifva sine undersåtare ersättning för hvad desse genom främmande Regeringars görande eller låtande förlorat.
Efter förutskickandet af dessa erinringar, får Utskottet härmedelst öfverlemna nedanstående, under den 5:te innevarande månad, uppgjorda Beräkning för bestämmandet af Riksgälds-Kontorets, för Rikets nu församlade Ständer, till ifrågaställa, tillfälliga stats-utgifter disponibla behållning. Riksgälds-Kontoret, som för närvarande icke eger någon annan kontant kassa-behållning, än återstoden, 688,281 R:dr 30 sk. 2 r:st., af Kontorets kreditiv å Rikets Ständers Bank, innehar deremot följande, sedan sista Riksdag uppköpta, räntebärande papper, nemligen: Siats-Utskottets Memorial, N.-o 61. 3 1121 st. Armeens Ackords-Amorlerings-fonds 4 procents obligationer å ett sammanräknailt kapital-belopp af R:dr 557,700: - — 120 st. Bruksägares Hypotheks-Kassas dito dito 600,000: 97 st. samma Kassas dito dito å 169,000 mark Hamb. Skånska Hypolheks-föreningens 5 procents dito å ett kapitalbelopp af 51,000: 764 st. bemälte Hypoiheks-förenings 4^ procents dito dito 754,250: 500 st. samma Inrättnings 4 procents dito dito (uppsagde alt den 1 instundande December infrias) 300,000: hvarjemte Riksgälds-Kontoret har 2:ne särskilda fordringar hos R. St.
Ibland kunde hon vid sådana tillfällen erfara en vemodig känsla, men den försvann strax, och hon satte sig vid pianot och sjöng någon trånande Liebeslied. Knut var mycket upptagen i sin aflär, och Selma tyckte ibland, att hon hade tråkigt; hon visste ej, hvarmed hon skulle fördrifva tiden, och ofta kunde hon sitta och sofva midt på dagen. Då Knut kom hem, måste han alltid minst en timme sitta och pjollra med henne, det hade han ju alltid förr gjort, och hon tyckte inte om, då han ville afkorta dessa stunder för att gå in i barnkammaren; skulle hon tillbakasättas för barnen? Axels hustru, en bra och förståndig qvinna, och Selma sympatiserade just ej mycket, ehuru de voro närmast jemnåriga inom familjen. Laura hade ofta föreställt Selma, att hon borde vara flitigare och mera allvarlig nu, då hon vore mor, men denna hade blott svarat: » Det går an för dig att tala så, du som ej är så ung, och som varit med ute i verlden, men jag, som roat mig så litet, nu vill jag just börja njuta. » Den vintern hördes ej storken af mecl någon ny present. Nu ville Selma riktigt lefva upp, hon var ju ej ännu 21 år och hade ej alls varit ute i verlden, sedan hon blef gift; hvarje år ett hinder! Baler och andra fester aflöste nu hvar andra, hon sväfvade kring som en fjäril med begärlighet insupande nöjets honung och berusande doft. Hennes utseende hade förändrats på de sista åren. Hon kunde aldrig kallas vacker. Näsa och mun voro alldeles för oregelbundna, men öfver ögonen hade kommit ett drömmande uttryck, och figuren hade blifvit mera qvinlig. Och så klädde hon sig med utsökt smak och elegans. När hon inträdde i balsalen, fästes alla blickar ovilkorligen på henne. H o n dansade med full ungdomsfröjd och grace, hon hade en vacker röst, sjöng och accompagnerade sig, så ofta man bad henne derom, var enkel och vänlig mot alla, och hvar hon fans, beundrade man henne. Och Knut?
Med min motion har jag egentligen åsyftat att åt sådana parter, som sakna råd, tid och tillfälle att förse sig med rättegångsbiträde, bereda ett slags skydd, om de äro orätt angifna; ty emot den häpnad, som ovanan att inställa sig vid domstol kan medföra, finnes det ett slags skydd uti främmande personers närvaro, som kunna höra hvad som passerar. Jag skulle tro, all dessa skäl äro vigtigare än att de böra förbises, och anhåller derföre 0111 återremiss af betänkandet. LagUlskts betänk. N:o 108 återremitterades. Vid förnyad föredragning bifölls LagUtskrs den 9.2 sisth Äng. på bordet lagda betänk. N:o 109, i anledn. af väckt motion, angtde föreskrifters meddelande derom, att den som är dömd till böter, motsvarande högsta kroppsplikt, genast bör i häkte inmanas eller för böterna ställa borgen. Fl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den 2 September i84o. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 3 prot.utdr. för denna dag f. m. Justerades pleni-prot:n för den i5 dennes f. och e. m. Föredrogs ånyo LngUtsk:s den 22 sisth Aug. e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 110, i anledn. af gjorda anmärkntr vid Utsk:s betänk. N:o 56, öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnärsrätter, lagmansrätter och riddaresynerätter, samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rör:de rättegångs-ordningen. Frih. Ged erst röra, Thure:
Mångfaldiga byar i Småland, och i andra så kallade Skogsprovinser, hvilka för 4° 5o år sedan hade sköna skogar merendels å de magraste delar af byns område, och så stenbundne att de af naturen äro fråntagne all annan odling än begagnande till skogväxt, äga nu ingen skog, knappast tecken till skog, hvarken till gärdsle eller vedbrand, icke en enda stock, hvaraf kan skäras bräde lill en likkista. Den, som tviflar på rigtiglieten af denna sats, kan besöka Öland 12 å i5 år härefter, eller snarare, om han behagar. I äldre tider voro Lagstiftarne kanske för stränga i författningar om skogarnes vård 124 Dea 10 September e. m. matte de ej sedan hafva blifvit för mycket liberala. Man har ej velat sätta annat värde på skogarne, än det, som uppkommer genom afsalu. Man bar kommit ifrån den gamla ärliga tankan att högt uppskatta det, sorn knn hafva värde för efterkommande. Delta är dock den skönaste sidan af Regenters och Lagstiftares åtgärder till menniskoslägtets förbättring i moraliskt och ekonomiskt afseende. Delta kall utgör deras rätta förordnande till förmyndare för individuerna, som dö, då deras anda lefver och verkar för framtiden. Jag vill i få ord våga framställa några enkla grunder för en blifvande författning om skogarnes vård, hvilka, om de förtjena något afseende, af sakkunnige personer kunna utvecklas. 1:0 Å alla oskiftade Byar och Hemman afsättes vid blifvande skiften för byens gemensamma behof en viss rymd, olika efter localen, efter ifrågavarande ägo vidd, och jordmånens natur, som under byens gemensamma vård nyttjas i skiften. Ingen fällning sker förrän efter i Bystämma fattadt beslut.
CommerceCollegium af den 28 Augusti i834, funnit godt att denna Rikets Ständers underd. anhållan i Nåder bifalla* Till upplysning om Gamla TJIID is c ontfondens tillstånd under de 2:ne år, som utgjort föremål för granskning, bifogas härjemte de för samma år öfver denna Fund författade capitalslut, af hvilka inhemta», att Fonden, hvars behållning vid i&3a års 3lut utgjorde 116,292: 2. 4- hvaremot fondens utgifter voro följande: Aflöning och arfvoden för SchäferiDirectören Hofman Bang samt den vid UllContoret i Norrköping anställda personal, för hegge åren 7,479: 8.— Extra utgifter 194:27.10. Reseoch traclamentspenningar för Directören Hofman Bang, jemlikt Kongl. Brefvet af den 26 Februari 1833 1,103:2g. 6. Transportkostnader m. m. för år :833 från Tyskland införskrifnaFår 13,234: 8. 2. Resekostnads-ersättning lill Directören Hofman Bang 2,256:47. 4* 15491- ^ £ Läropremier till Kongl. Secreteraren Nathhorst för inöfvandet af 5 fårherdeelever, enligt Kongl. Brefvet den 26 Februari i833, i,25o R:dr för hvart dera året 2,500. 26,768: 24.10. så att Fondens bokförda capital-behållning vid slutet af år 1834 nedgått till 92,765: 4- 6.