Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Eån - förmåner samt medel till sådane vigtige Näringars understöd icke måga tryta, hemställer Utskottet, att sistberörde summa mätte okas till ett belopp af 508,713: 36. 7. hvarigenom med de redan af ZRiksens Bankens hela bidrag till Manufacturernes och Fabrikernes understöd, komme att utgöra en jemn Sunarna af En Million R:dr Exo. Och ehuru förenade Statsoch Banco-Utskotten uti deras till Rikets Höglofl. Ständer afgångne Betänkande om Rikets Financer förslagsvis upptagit såsom ytterligare bidrag till Manufacturernes understöd endast omkring 400,000 E:dr, anse^ StatsUtskottets Betänkanden. dock Utskottet det 1 detta Betänkande pä an* förde grunder föreslagne och för Fabrikern© nödige ytterligare Creditiv - biträde vara, till vinnande af ändamålet Fabriks-Niiringens upp« hjelpande, högst oumgängligt; men i händelse sådant oaktadt, detta biträde till hela beloppet möjligen. Icke skulle bifallas, bör, efter Utskottets tanka, den skeende minskningen, hvarken ensamt drabba Glastillverkningen och den till dess understöd föreslagne Summa af ioo.oqo R.dr och ej eller endast ske på bekostnad af öfrige förut Lånberättigade Fabrikerne samt afdragas på de 408,713 B:dr 36 sk. 7 r:st. som Utskottet ansbtt för dem ytterligare böra anslås, utan deremot en sådan minskning och nedsättning på bägge desse Summor till hälften hvar fördelas, likväl så, att Glastillverkningen dervid minst erhåller 6o,oqo R:dr Banco; hvarjemte Utskottet föreslår, att till Kongl. Maj:t i underdånighet må öfverletnnas, att af de medel, hvilka i händelse förslaget om indragning af de, visse personer meddelte utsträckte Lånförmåner vinner bifall, framdeles blifva disponible, meddela Lån i vanlig Discontväg åt sådane flere Fabriker och Manufacturer, sorn Kongl. Majit kan i
Valsens toner örat smeka, Ystra välljud muntert leka Genom salen, ån i veka, Än i brusande ackord. Sal i präktig ljusskrud prålar, Glädjen alla kinder målar, Fram ur hvarje öga strålar Under munter dans och lek. Ungdomsfriska röster strömma Mot mig, skämtande och ömma. Här en stund man tyckes glömma Världens split och kif och svek! Och musiken brusar, klingar ... Själf i dansen om jag svingar, Buren som på lätta vingar — Lustig lek det är minsann! Till mitt bröst min mö jag trycker, Rusig utaf fröjd, jag tycker, Ätt den yttre värld sig lycker Och vi äga blott hvarann '! Magiskt hennes ögon låga ... Skall jag nu, månn ' tro, mig våga Ställa till dem denna fråga, Som mig bränner ...? Törs jag ...? Ja! Hennes läppar ej sig rörde, Blicken till mig svaret förde, Jag med själens öra hörde, Hur hon jublade ett » ja »! Som en eldström blodet brände, Fast sig hvarje muskel spände, I ett ögonblick jag kände Mig mer stolt ån någon kung! Åck, med henne vid min sida Modigt jag i världen vida Vill mot onda makter strida, Ständigt fri och stark och ung. Wingborg. Glömmen ej Iduns skollofskoloni! GÖMMA, NÄR Underligt de nornor spinna, Underligt sin lycka finna, Underligt en brud att vinna Midt i dansens hvirfvel het Underligt att här omkring en, Trängas hundra väl i ringen, Men af alla vet dock ingen, Hvad jag ensam, ensam vet ...! Gurli. af M. N. ) et finnes många slag af njutningar: kostnjutningar, bordets njutningar, dans, sport o. s. v. ; museer, teatrar, konserter, värdshus, allt inbjuder till njutning, n. b. om man har en fylld börs. Men det finnes en njutning, tillgänglig för alla, om rik eller fattig, ung eller gammal, ovansklig och förädlande, och den borde hvarje fader och moder söka tillförsäkra sitt barn, d. v. s. alla föräldrar borde bilda barnets sinne för njutandet af naturens storartade slwnhet.
Hospitalerna voro nemi. för 20 år sedan i så dåligt skick, att de snarare kunde betraktas såsom dépoter, afsedda för de olyckligas förvarande, än såsom anstalter för deras kurativa behandling. För att afhjelpa detta, har man inskränkt antalet platser vid de flesta hospital, hvarpå som exempel må anföras, att då å Malmö hospital vid 1842 års slut funnos 224 sinnessjuke, är nu bestämdt att endast omkring 170 få vårdas på en gång; i Upsala nedsattes antalet, som vid slutet af 1848 var 192, till 135 o. s. v. Nya hospitaler hafva blifvit byggda i Upsala, Wexiö, Hernösand, Wadstena och sist här i Stock - 122 Den 22 November f. m. holm. Man finnér häraf att hospitals-öfverstyrelsen sökt att förbättra desse olyckliges belägenhet, ehuru icke på samma gång större utrymme kunnat beredas. Det är fullkomligt riktigt att minst ^:del af ett lands sinnessjuka bör vårdas å hospital eller andra inrättningar för sinnessjukas skötsel oell behandling. Efter denna beräkningsgrund och då de sinnessjukas antal i vårt Iand med sannolikhet torde kunna beräknas till 4,500, skulle 1,500 hospitalsplatser vara behöflige. Vid 1861 års slut funnos 1,074 platser, men då dessa under detta årets lopp komma att ökas med omkring 120, skulle således nu förefmnas en brist af omkring 300 platser. Det af motionären framställda förslaget om inrättandet af ett nytt hospital med 200 platser, skulle till en betydlig del afhjelpa de olägenheter, som nu förefinnas, och man måste vara nöjd, om något kan göras. Helst skulle jag naturligtvis se att Gr. Ugglas’ förslag kunde bifallas, men då jag fruktar att statens tillgångar ej f. n. medgifva allt för stora anslag, instämmer jag i Hr Montgomerys förslag. Hvad beträffar uppförandet af ett nytt hospital, afsedt för provinserna Wermland, Nerike och Dalarne, ber jag att äfven la yttra några ord.
203 förflutit efter Herr Landshöfdingen hemkomst ifrån Krigsorten, innan berörde Sammandrag, efter flere frugtlösa pcb obesvarade påminnelser ifrån RiksgäldsContoiret, omsider dit inkommit, hvilka påminnelser Herr Landshöfdingen , i anledning af flen uti Författningar honom ålagde pligt, att både under sin frånvaro vara uppmärksam på ärendei-nes behöriga skötsel , och yid sin återkomst genast af Handlingar och D iarier derom taga skyndsam kännedom , icke bordt tillåta att utan verkan förblifva : Alltså blefvo i formågo af pfvanåberopade Laga Stadgar, jemförde med 1 Cap. x 2 §. Rätteg. Balken , Herr Landshöfdingen och LandsKamOreraren hvardera sakfällde till Femtio Riksdalers Banco böter, till treskiftes emellan Kongl. Maj;t och Kronan , Götheborgs Stad pch Actor , af hvilka böter, såsom redan insände, Kronans och Stadens andelar skulle till LanflshöfdingeEmbetet i Götheborg återsändas att i behörige Cassör lefvereras erpot qvittepce , som till Kongl. KammarRätten borde inlemnas, men Actors andel af samma böter agde han att genast utbekomma. Uti underdånig skrifvelse af den 2 Aug. 1815 hafv.a Riksens Ständer hos Kongl. Majit anmält, att vid den revision, som blifvit anstäld öfyer RiksgäldsVerkets styrelse och förvaltning sedan 1812 års Riksdag, hafva Riksens Ständer erfarit, att ehuru, enligt det från Götheborg och Bohus Län till RiksgäldsContoiret ipsände Sammandrag öfver 1813 års Re» yillning, taxerade beloppet deraf stigit till 2o4 JustitiaOmbuds m.
Den 29 November e. ra. 499 Anmäldes och lades på bordet ett från Const.Utsk. inkommet Mern. M 2, med upgift å hvilande förslag till ändring i Grundlagarna - H. E. o. Ad. åtskiljdes kl. i/i 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 29 November 1856. Plenum kl. 6 e. m. Just. 3 prot.-utdr. för denna dag f. m. Hr Montgomery, Gustaf, upläste 3 motioner af följande innehåll: 1:0. I anledn. af en nyligen väckt motion, att den lånerörelse emot inteckning i fastigheter å landet och i städerna, som hittills bedrifvits af EiksBanken, skulle uphöra och öfverflyttas till Hypotheksföreningarne, föranlåtes jag härigenom väcka en framställning af annat syfte. Jag befarar nemi., att man på sednare tider, af blind nitälskan lör lokala och mer enskildta intressen, kommit att förbise vigten och värdet deraf, att det är E. St:rs pligt att framförallt vaka öfver deras egen Banks säkerhet och bestånd. På denna säkerhet och detta bestånd hvilar likväl ytterst ej allenast alla privata bankinrättningars och associationers framgång, utan ock hela landets financiella och politiska ställning. Andra må, med mer eller mindre skäl, af allmänna eller enskilda bevekelsegrunder, prisa och uphöja det goda, som våra många och nog betänkligt sig mångfaldigande Privatbanker uträttat för landet och otvetydigast för sina aktieegare. Jag för min del anser det hafva varit den största lycka för dem, att de icke ännu blifvit utsatta för några allvarsammare påkänningar. Jag tror att den allmänna välmågan (hvars verklighet och vidd må motsvara de utsträckta förhoppningarne derpå!) hufvudsakligen bör, jemte de föreg:de årens goda skördar och lyckliga handelsförhållanden, tillskrifvas EiksBanken och det sätt, hvarpå realisationen af densamma blifvit uppehållen; så att bade exportörer och importörer, utan några fluktuationer i kursen, varit fullt tryggade i alla deras affärer med utlandet.
Det är ett undantag för den vestra kusten, sannolikt derföre, att de kunna så lätt exportera sin spanmål och att priserna uti de utländska liamnarne äro högre än förut. En talare liar sagt och Utsk. har äfven nämnt såsom ett hufvudsakligt skäl för sitt tillstyrkande, att rågpriserna äro uti de södra länen i synnerhet ovanligt höga och att det skulle vara af vigt för de fattigaste folkklasserna att erhålla en nedsättning deruti. Frågan blir först, då man bar nämnt rågpriserna, om de fattigaste klasserna i allmänhet konsumera mest råg, eller om de icke allmännare nöja sig med en mindre dyr sädessort. Priserna på potatis äro äfven låga och denna utgör ett af deras vigtigaste födoämnen. Hvad serskildt beträffar Halland, så betviflar jag vid det förhållande, sorn redan är uplyst, i afseende på de höga priserna, åtminstone i hamnarne, att tullfri införsel skalle verka serdeles mycket på det hållet. Från Ryssland och Den 18 Mars e. m. 303 Finland skulle man visserligen i afseende på priserna kunna importera något, men det torde vara ovisst. Priserna i de Tyska Ostersjöhamnarne äro högre än här, så att någon import derifrån icke kan vara att förvänta. Om det således icke är antagligt, att ifrågavande åtgärd skulle leda till några resultater, så frågar jag, är det skäl att ingripa i spekulationen, att den verkställande makten förlamar, förhindrar för framtiden en spekulation, för att nu göra en undantagslag, som icke medför några serdeles stora resultater? Under en läng tid var man i Sverige bekymrad öfver de jemna ingrepp, som skedde i handel och näringar. Sedan något mer än ett tiotal af år har man tillkännagifvit ätt man vill afstå ifrån sådana ingrepp jag tror med mycket skäl. Ett undantag är härifrån gjordt. Vi minnas det alla och jag fruktar att följderna deraf hafva länge nog låtit känna sig. Må vi icke vid hvarje anledn. återgå till den utväg, som vi en gång hafva lemnat; må vi försöka att åstadkomma mera stadga i spanmålshandeln och det förnämsta medlet dertill är i min tanke att icke genom undantagslagar motverka denna handel. Hr von Hartmansdorff, Äng.:
I afseende å Bankens bevakade och lili betalning fastställda fordran i Gravören J. E. Åkerbergs, Garfveri-idkaren L. Westerbergs och Grosshandlaren J. L. Strindbergs konkurser, har Fiskals-embelet i dess berättelse upplyst, att ett belopp af 269 R:dr 6 sk. 2 rst. nu mera lillgodokommit Banken såsom utdelning af Strindbergs konkursmassa, men alt slutlig redogörelse för densamma ännu icke kunnat erhållas. § 47. (Fullm. Ber. § 36.) Ehuru, jemlikt föreskriften i Banko-reglementets 185 § leverering till Riksgälds-kontoret af den för innevarande år Kontoret tillkommande andel af Bankens disponibla vinst, 900,000 R:dr, skall ega rum först vid årets slut, hafva Fullmäktige likväl, såsom af ofvanlecknade § i deras berättelse synes, uppå derom af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret gjord framställning, redan den 1 sistlidne Juli, i afräkning å omförmälde vinstmedel, till Riksgäldskontoret utanordnat 500,000 R:dr Banko. § 48. (1855 års Rev. Ber. § 74 och Fullm. Ber. § 42.) Uti det hos Kongl. Maj.ts och Rikets Svea Hofrätt anhängiggjorda mål emellan Byggmästaren Claes Wallman och Fullmäktige, hvar emot annan kärande och svarande, angående å ömse sidor väckte ersättningsanspråk, till följd af de byggnadsföretag vid Tumba bruk, som det, enligt upprätladt kontrakt, ålegat Wallman att verkställa, har Fiskals-embetet ej ännu fått emottaga Kongl. Hofrättens berättelse, hvilken dock, efter hvad upplyst blifvit, ofördröjligen lärer vara alt förvänta. Banko-Utskollets Berättelse N:o 8. Ii § 19.
Ett Läder garfveri, som i 1828 års Berättelse finnes omnämdt, uteslules nu såsom rätteligen tillhörande Asarums Socken och således inbegripet under de Garfverier som för Landet äro uppgifne; men deremot upptages ett annat sedermera tillkommit och under Stadens Hall-Rätt lydande Garfveri, , som under förlidet år drifvits af tvänne arbetare, dervid arbetslönen för de under samma år beredde hudar och skinn beräknas till 900 R:dr Banco» JVio Tobaksfabrikenj hvaraf blott en enda, under förlidet år, varit i fullkomlig overksamhet, hafva med sammanräknade 37 dels mantalsskrifna, dels minderåriga arbetare under samma år tillverkat 4o,353 f Skålp. kardustobak och 24,077 Skålp. snus, till ett sammanräknadt värde af i2,5()4 Riksdaler Banco. Tvänne Vhrfabriker, hvaraf den ena, med tvänne arbetare, för Irenne nya uhr och reparation af åtskilliga gamla inbragt i3o R:dr Banco, men den andra saknat all arbetsförtjenst. Ett — 73 ^ Ett Privilegieradt Raspverk till färgstofters bearbetande, der 2,602 Skålp. 1 Bresilja och 318 Skålp. Fernbock, till ett sammanräknadt värde af 4,288 R.'dr 16 sk. Banco under loppet af år i832 blifvit förmalde. En Lackfabrik, der, under samma år 298 Skålp. diverse sorter gröfre och finare lack, till värde af 4*3 R»dr Banco blifvit tillverkade. En Tapetfabrik, der under nästlidet år, 4>4°° alnar Tapeter och Bordel' tillverkats, till ett värde af 333 R:dr 16 sk. Banco. Politie. Stadens Styrelse består äf en Borgmästare och frenne Rådmän, med deras Magistrats-Sekreterare, som tillika är Stads-Notarie. Kärn. ners-Rätten förestås af ena Rådmannen och har till sitt biträde en Notarie.
Nio 39, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern. Nio 31. R. o. Ad. godkände den i detta utlåt, föreslagna voter.- propos. Vid föredragning af Const.Utskis d. 3 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 40, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern. Nio 32, blef äfven den i detta utlåt, föreslagna voler.- propos. af R. o. Ad. godkänd. Vid föredragning af Const.Utskis d. 3 dennes på bordet lagda utlåt. Nio 41, i anledn. af BondeStis återremiss å mern. Nio 34, beslöt R. o. Ad. att, med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, lägga delta utlåt, till handlingarue. Föredrogs Const.Utskis d. 3 dennes på bordet lagda utlåt. Nio 42, i anledn. af 2ine Stånds återremisser å mern. Hr von Hartmansdorff, Aug.i På samma grunder, som jag förut anfört, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut. R. o. Ad. beslöt att vidblifva sitt i ämnet förut fattade beslut, samt lade utlåt. Nio 42 till bandlingarne. Den 7 Maj e. m. 405 Föredrogs Slatssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 3 dennes på bordet lagda mern. N:o 114, i anlédn. af RiksStms olika beslut öfver Utskms utlåt. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Jag tror icke det va ra öfverensstämmande med grundlagen att votera om en ekonomisk fråga, eller ett önskningsmål, som redan är af 2 Stånd afslaget. R. o. Ad. jemte PresteSt. hafva afslagit den af de förenade Utsk:n gjorda framställningen, alt en und. skrifvelse skulle lill Konungen afgå, med anhållan, alt en fyrbåk på klippan Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd.
Huru är väl detta möjligt, fråga vi oss; huru räcka krafter, tid, intresse till för detta väldiga arbete "? Ja, huru! Ett brinnande nit för sin uppgift, en omsorg för sina elevers bästa, mer liflig mången gång än till och med deras egen, kännetecknade alltid Leonilda Sjöströms arbete. Det är icke blott genom de gedigna kunskaper, hon gaf åt generationer af svenske sjömän, hon så förvärfvat alla deras hjärtan. Det var under de mångfaldiga nätter, hon offrade, när på våren examensdagen nalkades, de timmar af välbehöflig söndagshvila, som hon satte till af ifver för sina elevers framgång, det var under de dagligen och stundligen återupprepade bevisen på hennes kärleksfulla omsorg och rent personliga intresse hon år från år byggde allt starkare och väldigare den mur af sympati och kärlek, med hvilken hon nu oragifves från hela vårt lands sjömannakår. Och bredvid allt detta hufvudets arbete, som kanske kan synas en och annan, efter gammaldags åskådning, icke så särskildt » kvinligt », hinner hon dock utföra en massa vanligt kvinnoarbete. Hennes händer hvila aldrig; de äro i beständig rörelse med virkning, sömnad, stickning, allsköns nyttig handaslöjd, midt under lektionerna, medan hjärnan tänker, munnen undervisar. Detta är sannerligen kännetecknande för en verksamhetsifver af ovanligaste grad. I denna månad hållas som sedvanligt de årliga afgångsexamina vid Navigationsskolan; en ny krets unga sjömän gå fullbildade ut till sitt fria och ansvarsfulla yrke. I det säde, de nu skola göra fruktbringande på blåa fält, har Leonilda Sjöström lika visst sin stora part med, som hon under de många åren tillförene haft det. Och åter innesluter en tropp unga hjärtan bland sina bästa, sina vackraste minnen med på lifvets färd: bilden af en kvinna, hvars högsta glädje var deras glädje, hvars största framgång var deras framgång, hvars hela lif var deras lif. J. K — g. P i n g s t. I. r / J / C är jordens sköna pingstfest är för handen, ' jDå jublar vår, då tiga storm, och strid; jfjå hvarje stam i denna glädjens tid jEn ros slår ut med dunkel glöd i branden.
Då, efter Riksens S,tänders, öfvertygelse, Allmänna indragnings - Statens egenskap icke medgifver, att hyad sorn vid en derå uppförd Löntagares eller Pensio.eairs afgång varder bespardt må, fö,r ett annat ändamål, till större eller mindre del, användas, men ett sådant belopp ovilkorligen indragas bör, för att komma Stats-Werket till godo, hafva Riksens Ständer till hyad E, K, M, uti berörde afseende föreslagit desto, mindre kunnat lemna bifall, som Riksens Ständer anse, det E, K. M„ i de händelser, då på denna Stat uppförde Em betseller tjenstemän efterlgmnat En^or ögh barn? hyilk| Undenläniga Skrif v el ser'. vore uti behof af understöd, men ej skulle finnas berättigade, att detsamman åtnjuta å dertill bestämda anslag under Sjunde Hufvud-Titeln, icke saknar utväg att, såsom hittills skett, efter Nådig pröfning, bevilja dylika understöd af de till E. K.. M:ts Nådiga disposition anslagne Extra utgifts-medel, hvarefter fråga om annan eller särskild tillgång för sädane Pensioner kan vid en kommande Riksdag framställas, då omständigheterne föranleda dertill. 11:0. Slutligen har E. K. M. i Nåder föreslagit, att, då för ordinarie Landtmätare uti hvarje Län 2:ne högst 3:ne Löner på Stat bestås, men de med E. K. M:ts Nådiga Fullmagter försedde Commissions-Landtrnätare hvarken åtnjuta Lön eller annan inkomst, än hvad tili dem i och för deras förrättningar af enskilde jordegare erlägges, och följaktligen de fleste af dem, vid tilltagande ålder, då deras arbetsförmåga upphört, icke kunna komma i åtnjutande af den Statens öfrige Tjenstemän förunnade förmån, nemligen, att, sedan de, vid uppnådd bestämd ålder, tagit afsked , få, såsom Pension, bibehålla innehafvande Lön, Riksens Ständer, i betraktande af billigheten deraf, att
Sådant bör, såsom jag sagt, tillhöra flere Ledamöter att bestämma; och då jag icke kan fatta, hvarföre ej Fem Ledamöters beslut om Åhörarnes utvisande i sådant fall skulle innebära större garanti mot missbruk af denna rättighet, än Tre Ledamöters, likasom dessas mer än en Ledamots, samt Herr Lefren, sorn i början af sitt sednaste yttrande antydde sig vilja bevisa motsatsen, glömde det sedermera, så fortfar jag i min öfvertygelse, att Tre Ledamöters önskan i detta afseende lemnar mindre säkerhet, än om Fem äro ense derom. — Här är yttrad t, det man ej bör förutsätta, att en Ledamot skulle vilja gäcka Ståndet och Allmänheten genom oskälig be - Den i April f. m. a7 gäran om ÅhÖrarnes aflägsnande. Jag hoppas det äfven, men bekänner, att jag tror det möjligen kunna äga rum. Vi hafva ju vid föregående Riksdagar, om ej vid denna, exempel på, att en enda Ledamot begärt votering i opposition mot hela öfriga Ståndet; och i förbigående sagdt skulle jag anse det vara ganska nyttigt, att votering ej fick äga rum, utan att flere Ledamöter förenade sig i anhållan derom. Jag nämner detta exempel af ett likartadt förhållande icke för att detsamma utveckla såsom motion, hvilket jag vet icke går an under denna form, utan blott för att leda uppmärksamheten på det likartade emellan ett förhållande som vi känna, samt det hvarom vi gå att besluta. X vårt land förhåller det sig icke såsom i England, der visserligen ingen skulle vilja blottställa sig för elen ogillande allmänna opinion en sådan framställning om Åhörarnes utvisande skulle mot honom uppväcka. Huruvida icke sådant deremot kan ske i Sverige utan en dylik påföljd, lemnar jag till en livar att sjelf bedöma, I händelse Ridderskapet och Adeln ej skulle vilja antaga mitt förslag att Åhörarnes aflägsnande, då de ej tillåtit sig någon oordning, må bero, icke på Tre, utan på Fem Ledamöters yrkande derom, så torde ett annat vilkor, för utöfningen af Ledamots lätt att utvisa Galleriet, kunna stipuleras, 28 \
Majit täcktes i Nåder bifalla hvad Stats-rådet sålunda, i afseende å anslag, för så väl Navigations-skolorna, som Skeppsbyggeri-Institutet i underdånighet tillstyrkt och föreslagit, samt befallte, att utdrag af Protokollet i dessa delar skulle till Finans-Departementet öfverlemnas, för att iakttagas vid författandet af Kongl. Majits Nådiga Proposition om Stats-, verkets tillstånd och behof. lolo. Bergs-kollegii underdåniga skrifvelse af den 18 December 1851, deruti, sedan Kongl. Majit, i sammanhang med Dess under den 5 Juni 1850 fattade Nådiga beslut angående upphörande af Bergs tings-rätterne, samt öfverflyttande, från och med 1852 års början, af så väl desse Tings-rätters, som Sala och Stora Kopparbergs Grufve-rätters domsrätt till de allmänna domstolarne, anbefallt Bergs-kollegium att, med anledning deraf, inkomma med förnyadt underdånigt förslag till ordnande af Bergslags-staten samt de dervid anställde tjenstemäns befattningar och åligganden, samt Kongl. Majit derefter, uppå underdånig framställning af Kollegium om behofvet deraf att, innan förslag afgåfves till reglering af grufve-förvaltningen vid Sala silfververk och Stora Kopparberget, närmare undersöknipg i ämnet föreginge på dessa ställen, hvarefter Bergslagerne jemväl borde få tillfälle att sig yttra, i Nåder tillåtit, att, i anseende till den tidsutdrägt, som häraf skulle föranledas, frågan om Bergslags-staten i öfriga orterne finge af Kollegium särskildt behandlas, Kollegium i underdånighet afgifvit förslag till ordnande af berörde Bergslags-stater, äfvensom till tjenstemännens aflöning.
Hvad åter angår de föremål under 4:de hufvudtiteln för hvilka endast tillfälliga anslag erfordras, så finnas uti dc derom afgifna fullständiga utredningar och förslag följande behof upptagna såsom företrädesvis angelägna, nemligen: För Krigskollegii artilleri-aj delning. Till anskaffning af redskaps-, rid-, anspannsoch stallpersedlar för det 6-tt:ga fält-batteri, som ännu saknar sådana persedlar 1 afräkning på nödigt ansedt anslag 127,704 R:dr 32 sk. för anskaffning af 8 stycken reserv-batterier För kompletterande af bestyekningen å Waxholms hufvudfästning Transport 20,000: 15,000: 24,85(1 59,850: Transport För kompletterande af bestyckningen å Carlstens hufvudfästning, enligt minimiberäkning „ anskaffning af 100 stycken vallmusköter „ anskaffning af 12,000 nya gevär såsom fyllnads-anslag i förut befintliga tillgångar „ 18,000 gevärs förändrande från flintlås till slagkruts-an tändning „ anskaffning af reserv-fängbålstappar för sålunda förändrade gevär „ anskaffning af rengöringsoch söndertagnings verktyg till sådana gevär I afräkning på uppgifna behofvet 148,500 R:dr för tillverkning af slagkruts-hufvar detta sednare belopp till fyllnad i behållningen å redan för ändamålet heviljadt anslag. För Fortifikations afdelningen: lill fortsättning af Carlsborgs fästnings-byggnad, å 30,000 R:dr årligen „ Fästnings-byggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona. tillhopa å 105,000 R:dr årligen • tillsammans hvilket sistnämnda anslag borde, enligt hvad befälhafvaren för ingeniör-korpsen föreslagit, af Eders Kongl. Maj:t hvarje år emellan berörde fästningsorter efter omständigheterna fördelas.