Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I stället för att hjälpa mig, som väl hans oafvisliga plikt hade varit, så var han otäck han med och sa, a t t jag kastat löje öfver de aktade Petterkvistska » bodanorna » (kantääänka!) och skämt ut mig själf, så att jag aldrig kunde visa mig bland bättre folk mer. » Åh, » sa jag, » hvad den saken angår så — —! Skulle alla herrar, som i århundraden vid fester pratat dumheter, och det i Sveriges namn till, bli förvisade ur bättre sällskap, då skulle det allt bli folkvandring utaf! » Borgmästarinnan, den sötnosen, gnodde ur hus och i hus och samlade underskrifter, ty protesten skulle bli skriftlig, gudbevars, så jag skulle varda brännmärkt också inför kommande släkten. Ja, hon till och med inte höll sig för god att låta vår tvätterska, som nog trodde Ibsen var en tvål 824 IDUN sort, skrifva på, men hon, jag menar tvätoch talar om, att jag inte på villkor vill terskan, fick då sin varma soppa, det lofvar skrifva om det!) — Så blygdes de inte, utan anföllo jag. » Gå hon hem, madammm, &gt; sa jag, » och mig i mina heligaste känslor som mormor. Betänk, att det ena efter det andra af tvätta borgmästarinnans byk ren, om hon kan, hvilket jag mycket betviflar. Den, mina oskyldiga barnbarn började a t t jabbla som är så villig smutsa andra, har väl tvätt något om » att mojmoj sämt ut hela ' tan, och att hela Sveje sk ' atta åt oss! » därefter, tänker jag! » Att det var mer än äfven en den tåligaste Så kom allt det där oväsendet i tidningarna med fröken Key. Jo, nu ska jag människa — och tålig är jag — kunde stå ut med, kan väl inte förvåna någon. Så säga att de fick vatten på sin kvarn! De hälsade knappt på mig och gick i kastade jag en vacker förmiddagskvist kaplånga lofvar förbi mitt fönster.
In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 8 Mars 1851. Plenum kl. J10 f. m. Justerades 2:ne prot.utdr. för d. 5 dennes e. m, samt pleniprot. för d. 19 sistl. Februari. Gr. Hamilton, Henning Ludv. Hugo: Det prot. som nu justerats, innehåller bland annat R. o. Ad:s beslut, att det af frami. Ofverste Löjtnanten Södermark påbörjade, men, till följd af hans beklagligen alltför tidiga bortgång, ofullbordade porträtt, som han hade af mig börjat, skulle till mig blifva öfverlentnadt. Jag begagnar således äfven detta tillfälle att i R. o. Ad:s prot. få ett rum för uttrycken af min vördnadsfulla och varma tacksägelse för en välvilja, hvilken, jemte Iakttagandet af min skyldighet att bevaka grundlagarnes helgd, utgjorde det ifrigaste föremålet för mina bemödanden, under den tid jag hade den äran att inom detta Stånd föra ordet. Då jag emottog detta vigtiga updrag, erkände jag öppet min oförmåga att på ett fullt tillfredsställande sätt fullgöra detsamma. Ädelt, äfven i detta afseende, har R. o. Ad. bedömt mig, icke efter måttet af mina ringa krafter, utan efter redligheten af mina afsigter. Blott på den grund kan jag i någon mån förtjena den välvilja mig bevisats, för hvilken min tacksamhet skall blifva outplånlig, och i hvilken min lifligaste önskan är att framgent äfven få vara innesluten. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 26 sistl. Febr. och d. 1 på bordet lagda utlåt. N;o 51, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster. Efter af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, gjord och af R. o. Ad. bifallen hemställan att detta utlåt, måtte punktvis företagas lill 218 Den 5 Mars e. m. pröfning, förekom först Utsk:s hemställan, att för den händelse ska tteför enklingsfrågan skulle af R.
Sedan det blifvit ådagalagdt, att 114 § Reg.F. är på dessa frågor obestridligen tillämplig, återstår att till öfverflöd bevisa, det ordalydelsen af 87 § i samma grundlag är med den 114 fullkomligen förenlig. Huru lyder denna 87 §? Jo; ”R. St. äga, gemensamt med Konungen, makt att stifta allmän civiloch criminalsamt kyrkolag och att sådan förut stiftad lag förändra och upphäfva.” Allmän lag är den, som gäller för alla rikets innebyggare. En sådan äro icke Giftermålsoch Arfdabalkarnes föreskrifter om delning af qvarlåtenskap; ty de äro särskilda och olika för hvarje RiksSt., och innebära för hvarie Stånd särskilda rättigheter, som utom allas medgifvande icke kunna jemkas eller förändras någonsin,t> men aldraminst då, när Rikets behof ej ens kunna åberopas. An om det fallit de 3 Stånden in, att påtvinga det Vällofl. Borgareeller Högv. PresteSt. arfsdelningen efter landslag, — skulle icke hvartdera Ståndet hafva ägt sitt veto? Dylika, särskilda lagstadganden finnas derjemte, såsom hvarje jurist lärer medgifva, till icke så ringa antal i den codex, sorn kallas Sveriges Rikes lag. — Jag hade ämnat, för att anföra exempel, åberopa några capitel af Handelsbrn, men de hafva redan blifvit anförda af Hr Oxehufvud. Möjligen kan, förr eller sednare, den tid komma, dä Rikets behof anses erfordra någon jemkning eller ändring i dessa delar af Handelsbrn. Men kunde väl någon påstå, att sådane lagstadganden, så nära förbundna med städernes privilegier och rättigheter, skulle, utan alla 4 Ståndens samtycke, och emot Borgerskapets bestridande kunna ändras eller upphäfvas? Tvifvelsutan nej! Följaktligen kan lika så litet någon särskild lag, om än upptagen i 1734 års codex, på annat sätt än enligt 114 § Reg.F. ändras eller upphäfvas, så snart att RiksStrns privilegier, förmåner eller rättigheter dymedelst åverkas. Hvilket skulle bevisas. Beviset är fulländadt.
Landtm, tillkännagifvit att plenum komme att fortsättas kl. 6 e. m., företogs voteringen och vid dess slut befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer: Ja — 158. Nej — 50. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rud.: Då jag har önskat afslag på ifrägavar. betänk., anhåller jag att fä nedlägga min reservation mot nu fattade beslut. Föredrogs LagUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda betänk. N:o 16, i anledn. af väckte motioner ang:de upphäfvande af lagens stadganden om morgongåfva och fördel. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Då man vid förra riksdagen införde likhet i arfsrätten, var väl icke meningen, så vidt jag förstod, alt göra mannens rätt ringare än qvinnans, utan blott alt göra hennes lika med hans. Om nu emellertid, då giftorätten gjorts lika emellan man och hustru, morgongåfvan likväl qvarstår till hennes fördel, så blifver äfven hennes rätt större än mannens. Det är denna öfvervigt på hennes sida, hvilken jag anser desto oriktigare, som derigenom den åsyftade likheten blifver rubbad. Jag hemställer sålunda vördsammast att R. o. Ad. icke måtte bifalla utan återremittera detta betänk., på det att LagUtsk. mätte återtaga och pröfva del tillsammans med det förra utlåt. Gr. Sparre, Erik: LagUtsk. har ganska riktigt tagit i betraktande frågan ang:de upphörande af morgongåfva; men Utsk. har, på sätt i belänk. finnes anfördt, ansett att mannen ej borde hafva något emot, att vid hans frånfälle hustrun tillerkändes någon del utöfver hvad såsom giftorätt henne tillkommer. Utsk. har dervid, på sätt betänk, innehåller, tagit i betraktande att flere andra länders lagstiftning tillerkänner den efterlefvande makan någon arfsrätt i den aflidnas egendom. Som detta ej existerar enligt vår lag, så har Utsk. icke ansett obilligt, att morgongåfva tills vidare finge qvarblifva.
1c)40 Hr lorbmocioo, ^acoo, Bruks-PatrvN. ^0^6. Hr von Kook, Ousrall, Lagman. L118- Hr kaZerlioun, OlokkIiitL, vice 1 resident. Af desia Herrar afsade sig stund efter annan under vetta nwnum Friherre nurc^, Herr .ku-tt och Friherre Lollsrlljeim sine platser i Bewillnings Utskottet; hwarföre Herrar Kiecto1-c rno anmodades, at til desin platsers upfyllande anställa npa wal. Herr Laron och Lattdtmarskalken tilkännagaf, det Hans Kongl. Höghet Hertigen Riksföreståndaren anbefallt Honom yttra desi ästundan at et Stats-Utskott mätte sättas , hwilket en öfwer Stats WerketS tilständ författad Berättelse mätte kunna föreläggas, och hwaruti Hans Kongl. Höghet lgtrt föreslä de utwägar, som nödiga kunde finnas til Statsbehofwens fyllande i Rikets närwarande belägenhet. Dä härwid fräga upkom om antalet af LeLamöterne i detta Utskott, yttrade sig Grefwe klörner, Larl Oabriel, at dä wid sista Riksdag blott et hemligt Utskott, bestäende af Aderton Ledamöter för Ridderffapet och Adeln, men ej något Stats-Utskott warit förordnadt, hade ban sig ej bekant det brukliga antalet af Ledamöter i sistnämnde Utskott. Friherre Uo8onbg,n6, 8cberinZ, uplyste, at wid 177L och 1786 ärö Riksdag, et Stats UL« - 1Z8 Den 13 Maj. Utskott bsstäende af Tolf Ledamöter för Ridderffapet och Adein warit förordnadt.
Hvad åter angår ersättningen till Roteringskassan och Krigs-kollegium för den utbetalda högre kostnaden till Hästjägare-korpsens beklädnad under åren 1858 —1860, utöfver hvad för ändamålet vid förra riksdagen anvisades, vill Kongl. Majit nu jemväl föreslå Rikets Ständer att äfven denna kostnad, enligt den af Krigs-kollegium lemnade utredning uppgående till 3,617 Ridr 20 öre, deruti ersättningen til! Krigskollegium ingår med endast 158 Ridr, likväl såsom anslag för en gång, godtgöra. l)e till målet hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, som med ärendet kommer att taga befattning; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL. J. M. Björnstjerna. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition Ni 91. 13 Uträkning, dels å de belopp, som för hvartdera af åren 1858 och 1859 blifvit samt för år 1860 böra blifva af såväl Kongl. Krigs-kollegium som Jemtlands Roteringskassa, i enlighet med föreskriften uti Kongl. Brefvet den 22 Februari 1859, utbotalde till bestridande af den halfva kostnad för beklädnaden vid Jemtlands Hästjägare-korps, hvilken till och med år 1857 ålegat Jemtlands Roteringskassa att ensam godtgöra; dels å den ersättning utöfver vid sednaste riksdag, å anslaget till Lifoch Släpmundering för Rotehålls-regementerne, anvisade belopp, 5 R:dr 8 öre riksmynt, sorn för nämnde 3:ne år bör Kongl. Krigs-kollegium och Roteringskassan tillkomma; och dels å den förhöjning uti nu utgående anslag, som erfordras på det hela beklädnaden må kunna, på sätt Rikets Ständer beslutat, bekostas af Kongl. Majit och Kronan. Årliga kostnaden för en karls be. klädnad vid Jemtlands Ilästjägare-korps är genom Kongl.
I sammanhang härmed har inför Kongl. Majit blifvit i underdånighet anmäldt, att, enligt från Krigs-kollegium infordrade upplysningar, det ifrågavarande äldre krutet icke, i nu befintligt skick, kunde försäljas och icke heller anses ega högre värde, än efter qvantiteten af den i krutet ingående salpeter, upptagen till 75 procent, då således, efter inlösniugspnset, 5 ridr 32 sff. banko per lispund, för den rå salpetern, krutets värde kunde uppskattas till 21 ridr 12 sk. banko per centner; hvadan, om härtill lades den af Krigs-kollegium beräknade kostnad för samma kruts omarbetning till bergskrut med 5 ridr i rundt tal per centner, det omarbetade krutet alltså kunde antagas kosta kronan 26 ridr 12 sk. banko per centner och således, då kru - 54 Kongl. MajUs Md. Skrifvelse, H:o 65. tet försåldes såsom bergskrut å 37 r:dr bauko per centner, genom omarbetningen en vinst af omkring 10 r:dr på hvarje centner blefve stats-verket beredd. Genom hvad sålunda härvid förekommit har Kongl. Maj:t ansett det vara till fullo utredt, att den föreslagna och nu på försök till en mindre del verkställda omarbetningen af det ifrågavarande äldre krutet komme att tillskynda stats-verket en betydlig fördel och att således skäl är för handen till omarbetningens vidare fullföljande; hvarföre Kongl. Maj:t härmed vill af Rikets Ständer i nåder begära, att kostnaderna för merberörda äldre kruts omarbetande till bergskrut, och således äfven hvad för det på försök redan omarbetade krutpartiet blifvit utgifvet, må, i den mån arbetet efter den uppgifna planen hinner fortgå, få af krutförsäljningsmedlen bestridas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCA R. C. v. Hohenhausen. Kongl. MajHs Md.
Mig synes också helt naturligt, att Fördubblingen, sorn lika som den Ordinarie Båtsmannen vanligen är antagen för en längre tid, skall i (leia afseenden äga företiäde för Bevärings-. manskap, som vid sitt 25 år är fri från försvarsskyldigheten, och hvarvid dessutom jätt ofta kan inträffa att sådane ynglingar måste göra,tjenst till sjöss, som fur detta eJement hvarken hafva den inindsta håg eller fallenhet. Att upphörande af Fördubbling lofvades såsom ett vilkor för att få en del Båtsm.in »Rotehållare att antaga Conscriptionsförslaget, anser jag ganska troligt; men finner icke dess mindre en sådan -partiel förmon orättvis,. Orsaken, hvarföre ett sådant vilkor lein» nades, skulle efter Herr Amiral Cederslröms uppgift vara den, att efter införande af Conscriptionen blef det en omöjlighet kuny. 9 anskaffa Fördubblingsmanskap. Jag åter 654 Dm 14 Juli» f. m. anser en sådan complettering af För dubb» lingsmanskapet vara mycket lättad genom Conscriptionen; ty da det lika så litet är betaget för BåtsmansRotärne som öfriga Ro terin gss k yldi ga, att lega af det manskap som är inom, Gonscriptionsåren; så synes deraf följa, att mången heldre tager lega för att utgå sorn Fördubbling än han såsom Beväringskarl utgår utan betalning. Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde, efter hvarandra, propositioner först till bifall, sedermera till afslag å Betänkandet, och slutligen till dess återförvisande; men alla dessa propositioner blefvo med starka Ja och Nej besvarade. Herr Berghman yttrade sig derefter heldst önska återremiss. Herr Påhlman yrkade på votering. Herr LandtMarskalken föreslog derefter voteringspropositionen sålunda: Den som bifaller Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottets Betänkande rörande BåtsmansFördubblingens återställande, skrifver Ja den det ej vill, skrifver f Nej.
Uti den skrifvelse, som Stats—Utskottet, i slutet af näsllidne September månad, från Fullmäktige i Riksgälds-kontoret emottagit, angående beredandet af förhöjning i de till tjenslemännen och vaktbetjeningen vid nämnde verk utgående löner och arfvoden, hafva Fullmäktige erinrat om Rikets Ständers under 1830 och 1831 års Riksdag meddelade och i 203 § af det för samma verks förvaltning då utfärdade reglemente intagna beslut och föreskrift: att Fullmäktige skulle låta utarbeta och, efter deraf verkställd granskning, underställa Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning och fastställelse ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af förvaltnings-bestyren och tjenste-göromålen inom samma verk, äfvensom till aflönings-stat för dervarande tjenstemanna-personal; hvarvid, bland annat, borde afses: att, så vidt, utan åsidosättande af nödiga kontroller, sig göra lät, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenslemännens antal åsladkommes, och att alla sådana särskilda uppdrag och bestyr, hvilka, till följd af Rikets Ständers under sednare tider vidtagna förfoganden, borde af tjenslemännen vid Riksgälds-kontoret förrättas och för hvilka särskilda arfvoden utginge, blefve inbegripna under vederhörandes bestämda tjensteåligganden, samt att vedergällningen derför inberäknades i det aflönings-belopp, staten för hvarje tjenst upptoge; och skulle, under förbehåll, att aflöningen icke öfverstege det sammanräknade belopp, hvartill lönerna och arfvodena. enligt då gällande stater och reglemente, uppginge, Fullmäktige ega alt, i den mån Bih. lill R. St.
Då såsom hufvudsakligt skäl för afslag fort farande åberopas, att det skulle vara en inkonseqvens, om R. o. Ad. frånginge silt förut fattade beslut, vill jag ånyo påpeka, att R. o. Ad. redan en gång förut i afton på HrGrms o. Landmms framställning frånträdt ett förut fattadt beslut, samt att ingen röst då höjt sig deremot. Hvad Frih. Klinckowströms anmärkning beträffar, ber jag att få betona, att hufvudsaken af hvad R. o. Ad:ns inbjudning då innehöll, återfinnes i Utsk:(s förevarande förslag. Här talas om praktisk skandinavism, men jag åtminstone kan icke dertill finna någon annan symptom än den, att Hr Dalman, som är känd lör alt vara en ifrig antiskandinav, behagat uppträda emot Utsk:ts förslag. Att det icke är fråga om någon praktisk skandinavism, borde vara så mycket tydligare, då motionären i ämnet, såsom bekant, är antiskandinav. Jag tillstyrker fortfarande bifall. Frih. Stael von Holstein: När jag för en stund sedan begärde ordet, föreställde jag mig, att jag skulle få liera och allvarsamma anmärkningar att besvara. Det är derföre med glädje jag finner, att jag blott har några få att genmäla. Af den diskussion, som försiggått, vill det synas mig som om ett stort antal ledamöter vore benägna att bifalla Utsk:ts hemställan, men att de anse sig derifrån förhindrade dels af formella och dels af grannlagenhetsskäl. Den 21 Mars. 509 Hvad de formella skälen beträffar, anser jag, lika med föregående talare, afgörandet om Utsk:ts grundlagsenliga förfarande ensamt tillkomma Hr Gr. o. Landtm. Hvad åter angår grannlagenhetsskälen, tror jag, att de kunna hänföras till tvenne slag. Det ena bestående deri, att R. o. Ad. genom frånträdande af sitt förra beslut skulle fela i grannlagenhet mot sig sjelf; det andra deri, att R. o. Ad. genom samma åtgärd skulle fela i grannlagenhet emot Preste-Ståndet.
Ständer vid föregående tillfällen i ämnet yttrat och förklarat, väl ansett skäl förefinnas till den slutsats, att Konungs och Ständers gemensamma afsigt varit, alt de nu ifrågavarande så kallade reserv-räntorna skola med förvandling efter markegång utgå, helst den af båda Statsmakterna uttalade grundsats, dels att rustningsbesväret i provinsen skulle blifva lika för alla egare af jord och lägenheter af samma natur, och dels att indelningen borde till sina hufvudgrunder återföras, i annat fall skulle förfelas; men då något bestämdt förklarande angående sältet för reserv-räntornas utgörande, eller grunden, hvarefter de vid skeende förvandling böra beräknas, icke innefattas i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 29 December 1834, B/h. till II. Prog. N:o 41. har Kongl. Majit velat i detta afseende inhemta Rikets Ständers tanka, samt föreslår alltså, på ofvan upptagne skäl, det Rikets Ständer måtte förklara, att de till fyllnad för den ganda båtsmans-indelningen i Blekinge anslagna reserv-räntorna skola, i likhet med öfverskotts-räntorna, utgöras med förvandling efter markegång å den verkliga rustningskostnaden, äfvensom att, vid så beskaffad förvandling, samma medelberäkningsgrund för reserv-räntorna skall följas, som vid den nya båtsmans-indelningen blifvit antagen, eller 20 daler silfvermynt för hvarje båtsman; oell vill Kongl. Majit i sammanhang härmed för Rikets Ständer tillkännagifva, att Kongl. Majit, sorn under den iiite December 1845, med uppskjutande tills vidare af hufvudsakligt beslut i målet, forordnat, alt reserv-räntorna emellertid skulle utgå efter samma grund sorn förut, sedermera vid ärendets slutliga pröfning den 5:tc Juni 1849 funnit skäligt föreskrifva, att den ifrågaställa förändringen med. reserv-räntornas beräkning dä genast borde försiggå och i nion deral belöpande afgifter
Utlåtande, i anledning aj äterremiss å Memorialet, ff:o 428. "V id föredragning af det Utlåtande, Stats-Utskottet, under ofvannämnde numer, afgifvit, angående förändrad fördelning af Riks-Stalens HufvudTitlar, bär detsamma blifvit bifallet af Borgareoch Bonde-Stånden, hvaremot hos Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet åtskilige anmärkningar äro framställde, som Utskottet nu punktvis får till besvarande upptaga, 1:0. I afseende å Utskoltets åtgärd att å Riks-Statens Hufvud-Titlar uppföra anslag till sådane utgifter, som hittills varit af Handelsoch Sjöfarts-fonden bestridda, har blifvit anmärkt, att sådant vore så mjmket olämpligare, som Rikets Ständer då ännu icke bifallit, hvad Utskottet, angående regleringen af denna fonds tillgångar och utgifter, föreslagit. I anledning häraf får Utskottet endast fästa uppmärksamheten derå, alt Utskottets ifrågavarande Memorial på andra sidan, efter uppräknande af Hufvud-Titlarne, uttryckligen innehåller, att sådane anslag, som Stats-Utskottet tillstyrkt, ehuru de icke voro afgjorde, blifvit uppförde endast för att utvisa, huru Utskottet ansett desamma, om de beviljades och, i sammanhang dermed, icke annorlunda förändrades, böra å Riks-Staten upptagas; Och då således redan deraf följer, att, vid det numera inträffade förhållande, att Rikets Ständer icke bifallit Utskottets hemställan, att de å Handelsoch Sjöfarts-Fonden beviljade utgifter böra å Riks-Staten uppföras, dithörande Utgifts-titlar försvinna, anser Utskottet förrberörde anmärkning icke påkalla någon serskild åtgärd. 3:0.
Vid uppgörande af detta kostnadsförslag har våglängden beräknats til! den punkt, der denna linie infaller i vestra stambanan vid Porla, men vid distans-tabellens uppgörande har afståndet räknats från midteln till midteln af stationerna, hvarigenom afståndet från Christinehamn till Porla der blifvit upptaget till 5 mil 8,000 fot General-Förslag öfver anläggningskostnaden för en jernväg med enkelt spår från Christinehall] 11 till Porla, 5 mil 6,760 fot. Ställen och afstånd. Terrängarbeten. Öfverbyggnad. Expropriationer. Stationer och Vak tilus. Trai matei skir Telt isportiel, Maeioch gra fe r. Ingen iörs-asfvoden, provisionel byggnader m. m. och oförutsedda händelser. Stockholm elen f Augusti 1859. A. O. Gestrin. Bilaga till Stats-Utskotlels Utlåtande M 87. Litt, IV. Sammandrag öfver trafiken å Vestra Stambanan emellan Göteborg och Töreboda (17,i mil) under åren 1860 & 1861 *). p CO >-s p: o PT St CD pu t—t Inkomster. Utgift e r. P P> ►** CD 1.1 zr £ p P r-tP ^ * P §■§ 11 _ pr po O crq B Passagerare. Gods Öfvervigt, paketer, Summa För banans För trafikFör verkstäder, Konsumerade Summa 1860. »0 qq P CD CD p CD P> pt* cd ’~i p Pj • *3 CD • ^ CD •-t Antal. Riksmynt. Centner. Riksmynt. åkdon, djur, diligens m. 90Stj m. inkomster. underhåll. afdelningen. lokomotiver vagnar. och materialier. utgifter. Sammandrag öfver trafiken å Vestra Stambanan från Göteborg under Jannari—September månader år 1862. *) CO g CD Inb o ra s t e r. Utgifter. P P e-tr-t P C* p PT <rtP CO - -—. 03 *-• O c£ p g St •
Bifall till Constitutions-Utskottets försiag till Z §. af tryckfrihets lagen, med ogillande af alternativet innefattande förslag till inrättningen af en Jurs/ eller nämnd och antagande af det alternativ som asser bibehållande af det hitintils wanliga rättegångs isätret. As den 27 Junii. Att Preste.Ständet med dest anmärkningar »vid de 4 första §. Z> af tryckfrihets lagen endast asyftat att desamma wid expeditionen skulle iagktagas och att, om de öfrige Ständen dertill icke skulle accedera, desamma, fason, nu wäckte motioner blefwe till nästa Riksdag hwilande. Instämmande med Bondeståndet uti remist till Stats Utstottet af Riksdagsmanen Kric LvensKznr > frän Bohus Län motton angående Revision as Krigsrrtrednings Räkenskaperne. Äterremist kill Pastcvolance Utskott ett as dest Betänkande angäende Paffevolance inrättningen. Af den Zo Junii Instämmande i Ridderffapet och Adelns beslut, att Den 3 Iirlii. Z? skt den i Stats Utskottets betänkande angäende skattläggning ä qwarnar omförmälta fräga skulle hwila intill desi frägan om en allmän skattläggning och refning kunde förekomma. Upläfles Protocolls Utdrag ifrän det Wällöf!. Borgare Ständet as den z Junii innefattande. Bifall till Allmänna Besmärs och Oeconomi» Utskottets Betänkande» r:o. Agäende förhöjning i legan för fängskjuts och ersättning för beswäret med fängwärden; 2:0. Rörande varancé rättighet för mindre Bätsmanshäll. Gillande af Expeditionen af Jnstructivnen för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats, Banco och Riksgälds werten. Bifall till Stats-Utskottets Betänkanden i:o. Rörande wäckt fräga om Extra Krigshjelps utgörande af Pastoraterne i Riket; 2:0 Angäende Bihanget till Riks Ständens Protocoll för sistledne Riksdag. Af den g Junii.