Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R o s h, hvilka samtliga omvaldes I stiillet for doktor Nystrom, som p i grund af bristande tid onskade i n stpelsen afgs, invaldes styrelsesuppleanten froken S. Clrich. Afglende styrelsesuppleanterna fruarna J. Jolin och A. Kerfstedt, froknwna E. Cederblom och C. Wahrolin samt revisionssekreteraren C. Lindhagen omvaldes och i st. f. froken Elfving, som undanbad sig omval och froken Ulrich som blef ordinarie medlem, invaldes froken Q. Adelborg och doktor E. Sederholm. Till revborer itervaldes frn E. Odelberg, froken A. Rossmder och expeditionschefen A. Wall samt till reviso ' i-sszcppleanter doktor ' ?. Svedbom, revisionssekreteraren W. Uppstrom och fru S. Wising. Sedan de stadgade valen forsiggitt uttalade ordforanden i fiirbundets namn ett tack till alla for forbundet arbetande, s&amp;vd A byrin, d * pH grund af forbundets ekonomiska stallning afloningen var lHg ocb arbetet till en stor del miste anses kmnadt frivilligt af intresse for forbundets syftemil, som till komit6- och styrelsemeiilemar samt till a.Ua som p % ett eller annat vis skankt forbundet tid och intresse. AfgAende kassaforvaltaren, doktor Eystrom, blef hgrefter ' p&amp; det hjiirtligaste tackad for alla de ir, d l t sedan forbundets stiftande, han sisom medlem b %de af styrelsen och af forvaltningsutskottet agnat forbundet sin tid och sins krafter, for hvilket oegennfitiga och viirde-. fulla arbete forbundet stfir i den storsta tscksamhetsskuld. ' Den - allmanna &amp; onst-. och industriuts fallningen i 840ckholm 1897, hvilken efter ett par Ars forberedelser nu framstHr som ett obestridigt, fullbordadt fakturu pA eh af vbr hufvudstacls skiinasto punkter, vittnar, nlgot hvarom blott en flyktig blick iutstallnings
Föregående talare hafva redan anfört åtskilliga dem bekanta förhållanden, sorn skulle föranleda en sådan påföljd, och flere andra skulle af mig kunna omförmälas, men jag tror att sådant icke behöfves för frågans bedömande. Magasinerna äro bildade genom enskildes tillskott. De, som hafva gjort tillskotten, måste då naturligtvis äfven ega rätt att öfver det sammanskjutna förfoga. Utsk:ts förslag är dessutom otydligt och ofullständigt, enär i slutmeningen står: »dock att, derest ett dylikt magasins rörelse minskas eller alldeles indrages, det derigenom erhållna kapital under behörig kotroll bibehålles, samt räntan deraf fortfarande användes till samma ändamål, hvartill afkastningen från magasinet hittills utgått»; men härvid förekommer, att om icke någon bestämmelse finnes rörande det ändamål hvartill räntan skall användas, så blir man icke mycket klokare derutaf att Utsk:t sagt att densamma skall användas till samma ändamål, som förut. Jag kan således icke finna en sådan lag, som den här ifrågaställa, vara af nöden, men tror deremot att många olägenheter skulle till följd af densamma kunna uppkomma. Såsom ett bevis på, hvilka personer, som möjligen kunde få dispositionsrätt öfver socken-magasinen, må jag nämna, att socknar finnas, der, vid uppgörandet af röstlängden för kommunal-stämman, den upptäckt blifvit, till sockenboernes öfverraskning, gjord, att hemmans-egarne, sorn förut haft pluralitet på sockenstämman, komma att befinna sig i minoriteten å kommunalstämman. Således skulle rättigheten att förfoga öfver magasinet möjligen komma att tillfalla helt andra personer än dem, som till detsammas bildande bidragit. Jag yrkar på dessa skäl afslag. Frih. af Schmidt, Georg: Ehuru tillhörande dem, som lörst handlagt denna fråga i Utsk:t, har jag dock der förklarat, att jag tillhörde minoriteten. Flere af de skäl, som här blifvit framställda mot förslaget, yttrades äfven inom Utsk:ts afdelning; men i Utsk:ts plenum var det högst få, som förenade sig med mig. Jag ansåg icke nödigt att reservera mig, då jag icke kunde hoppas att vinna min afsigt.
Våra grundlagar bjuda rörande sig sjelfva, att de skola i hvarje särskildt fall tillämpas efter deras ordalydelse (Regerings-formen 83 §); men i stället för att egna en tillbörlig uppmärksamhet åt detta bud och den förbindelse, sorn deraf härflyter så för Rikets Ständer i allmänhet, som särskildt för det Utskott, som har att låta sig vårda om Grundlagarnes helgd, tvekar icke nuvarande Konstitutions-Utskott, att hellre än att förbereda en lagenlig rättelse af besagde bruk, taga detsamma till utgångspunkt och motiv för en dermed öfverensstämmande Grundlagsändring. Jag hade deremot trott Utskottets pligt vara, att söka aldraförst göra sig full reda för rätta förståndet af Regerings-formens 56 samt 81 §§, sedan derom afgifva en enkel upplysande framställning, och vidare under ett kraftfullt motstånd emot detta i flera afseenden vidriga bruk, som sig insmugit, bemöda sig med hela styrkan af en allvarlig vilja, att uppå den bättre insigtens väg återföra till den bana, som Grundlagen oförtydligen utstakat. Nu åter röjer sig å Utskottets sida en särdeles och såsom jag förmenar, flera likartade lag-förvridningar framkallande undfallenhet, då Utskottet omhuldar detta bruk, och icke drager i betänkande, att för detsamma äfven uppoffra just det, som Grundlagen erkänner vara det regulativa, eller dess bokstafliga lydelse. Och denna undfallenhet framstår desto mera bjert, som Utskottet oförställdt antyder huru det redan emotser, att framdeles vinna den verkliga lagförändring i sakj som kunde finnas önskvärd. Alltså är ändock delta förslag allenast att betrakta såsom ett öfver - Konititutions-Utikottett Memorial., N:o 40. 7 gångs-förslag: framdeles skall en verklig förbättring vinnas: men dertill vill erfordras tid och den omgång, som icke ogerna slingrar sig fram på krokiga stigar.
Stander; Stats-samt Allmänna Bcswäre-och Occonomie-Utskotts i Protoeollo-Utdrag af d. 12 inncwarande mcddcldte ytterligare gemensamma utlåtande, angäcnde Allmänna Magazins. inrättningen i Riket, klef, med bifall till Utskottens Förslag, all Allmänna Magazins - inrättningens skuld 209,159 Rd. 43 si. 4 >6. hos aflcdne Cancellie-Rådet och Commendeurcn /everdotk, mä pä Riksgälds - Contoiret öfwerflyttas, af Ständer beslutit: det skulle hufwudsakcliga frägan, om MagazinS-in. äl tningens sramgena beständ, öfwersemnas till Kongl. Majus Egit höga bepröfwande, med den önskan, att Kongl. Majit täckes lära Styrelsen derafkomnm under Desi Stats-Seercterare för Handels - och Finance, Ärendernc och till utnämnande 2 äz crkarne män, samt att inrättningens nu »varande Fonder och de Medel, soin af öfwerflödige Magaziners - och Brännericrs försäljande inflyta, anwändas till bibehällande af Sades, Magaziuer, för att med Spannemäl förse sädane Provinser, hwilka i anseende till deras läge och Cultur deraf äro i största behof; Görande Ständet derwid det underdäniga förbehätt, att berättelse om förwaltningcn ärligen Allmänheten meddelas, och att för Medlen redowisas inför Riksens Ständer pä lika sätt som för Stats, Medlen. Lstta Lird. »ch 2lö. prst. e-.tr idand. -iSra Äfh. Detta beslut skulle genom Protocolls - Utdrag tilt de Respective Med-Ständen rvördsamt och manligen irberättas. Ot ruxrL. Ux ?rotocc>IIo ck. H. Detersnn.
En del af dessa medel kunde antingen användas till Riksg.contrs behof, på sätt jag förut, ehuru med ringa bifall, yttrat, eller begagnas till utlåningar eller creditiv för hypotheksföreningar m. m. d. I sednare fallet ökades Bankens tillgångar, utan att sedelstocken eller 10- relsecapitalet i samma mån förminskades. Ingenting skulle jag anse vara olämpligare, än att ej begagna sig af creditiven, utan i det stället, på sätt en ledamot yttrat, förklara, att i det ögonblick, Bankens silfverfond sjönke under det minimum, man kan komma att bestämma, B. St. borde sammankallas. Detta skulle vara att så mycket som möjligt skada Bankens credit och att borttaga allt förtroende till realisationens bestånd; ty tror man ej, att hon skall vara åtminstone i 5 år, och väntar man sig att vid första tillfälle, som Bankens silfverfond nedsjunkit till minimum, få en ny riksdag, så befarar jag, att våra göromål nu blifva alldeles fruktlösa. Jag har också, likasom Gr. Frölich, velat föreslå en annan redaction af 2 §. i stället för den, som finnes i Utsk:s betänk.; men då jag hört så många ledamöter, på hvilkas yttrande jag dels i anseende till deras erfarenhet och dels i anseende till deras theoretiska kunskaper fäster mycken vigt, begära ordet, förbehåller jag mig att efter deras afhörande få framställa den redaction, som jag, enligt de grunder jag uppgifvit, skulle anse lämpligast. Hr Lagerhjelm: Den talare, som sökt att utveckla och karakterisera Utsk:s förslag, har ställt det på medellinien emellan de två ytterligheter, som vid denna och föregående riksdagar sökt göra sig gällande i financeväg och blifvit försvarade dels af dem, som anse hela realisationen och Bankens ordnande endast vara en sterbhus-utredning, och dels af dem, som anse intet qvantum af sedlar vara nog, emedan de anse dem såsom i jorden nedlagda sädeskorn, hvaraf en rik skörd skall uppväxa. Mellan dessa ytterligheter har talaren placerat sig sjelf. Äfven jag önskar intaga en sådan ställning och har sökt göra det vid de tvenne sistförflutna riksdagarna.
A) 2—7 ä la campagne. B) 2—8 dans les villes. A) 8, B) 9—11 Valeurs adoptées pour la taxations des impots. b b 11. Travaux (1’arpentage pour 1’assemblage et la démarca tion des parcelles. b b 12. Caisses d’épargne 1. Situation, nombre, fondation. 2. Kevenant-bon des caisses. 5—9. sommes déposées. 10—14. — touchées. b b 13. Charité publique. 4. maisons de charité, 13. total: des indigents nourris, 16. — des indigents assistés des communes, 17—22. recettes, 23. dépenses des administrations de la charité publique. Tab. Litt. A. Étendue du pays et densité de la population. b » B. Différence brute des régistres du Clergé et des Per cepteurs. b b C. Proportion des persounes exemptes de capitation. b b D. Conscrits des 5 classes et leurs proportion aux nais sances (8). b b E. Appréciation (nu minimum) de la surface cultivée. b b P. L’appréciation précédente controlée par les cartes ca dastrales. b b G. Appréciation de la consommation totale de blé et de pomraes de terre. b b II. Valeur comparative des recoltes. b b I. Quantités de blé (en tunnor) importées et exportées. b b K. Consommation pour la fabrication de 1’eau de vie (en tunnor). b » L. Totaux d’une recolte moyenne (en tunnor) — (abstrac tion faite de la semence). b b M. Prix courants du blé fixés pour les impots. b b N.
N-o 2 109 Transport Kongl. Maj:t föreslår i Nåder, att anslaget på denna Hufvud-Titel vid Statsregleringen bestämmes till , , Tillökningen härrör, i öfverensstämmelse med de beräkningar, som till Statsutskottet öfverlemnas: 1:0. Af de större kostnader för redan varande Fyrbåkars förbättring och nyas anläggande, som handelns bästa och säkerhet oundgängligen kräfva; i hvilket afseende Kongl.Majrtaf Rikets Ständer äskar, att intill nästa Riksdag få disponera hela Båkoch Lots-afgiften, så att, sedan • 7,305,800: 1,225,900: — —• Transport 8,591,700: — i to Kongl. Maj.is Nådiga Propos. N.o 2. Transport hvad till aflöningar och underhåll årligen erfordras, afgått, återstoden användes till Båkoch LotsInrättningens fullkomnande, emot serskild redovisning och utan sammanblandning med Tionde Hufvud-Titelns öfriga medel. En emot inkomsten svarande summa upptages alltså, såsom utgift, med R:dr 5o,ooo: —- Den hittills på Tionde Hufvud-Titeln uppförda summa för Båkoch Lots-Inrättningens underhåll är deremot beräknad, att till Titeln ingå såsom förstärkning af anslaget för Flottans 8,591,700 Tiansport » 5,591,700: Kongl. Maj.ts Nådiga Propox. No 2. Transport årliga materiela omkostnader. 2:0. Af ett emot Båtsmans-vacance-afgiften svarande anslag, som uteslutande skulle användas lill öfningar för Flottans bemanning, hvilka i mi 1 i tai risk t hänseende äro desto nödvändigare, som ändamålet med hvad Flottan i Öfrigt påkostas, huru väl den ock må vara utrustad, sannolikt förfelas, om befäl och manskap sakna öfning och skicklighet 25,000 3:o.
N:o 3, med upgift å de af samtlige RiksSt:n godkända Grundlags-ändrings-förslag; UevillningsUlskoUets Memorial N:o 11, om återlemnande af en utaf Olof Andersson och Johan Johansson från Kalmar län inom BondeSt:t väckt motion om förhöjning af skjut.slegan för postföringen på Oland till 80 öre för milen; och N:o 12, om återlemnande af en utaf Hr C. W. Palander inom BorgareSt:t väckt motion; samt LagUlskollels Ullålande N:o G, i ani. af väckt motion om tillägg till stadganderne ang:de lotteri. R. o. Ad. åtskiljdes kl. l/2 10 e. ra. In fidem, O. Krakel. Den ‘28 December. 447 Onsdagen den 28 December 1859 Plenum kl. 1 fl f. m. Justerades ett prot.utdrag för d. 23 dennes. Justerades prot. för d. 30 sistl. Nov. f. tn. Frih. Bennet, Carl Steffan: Vördsammast hemställer jag till H. Ståndet, att H. M. Enkedrottning Josephinas svar på R. o. Ad:s adress, egenhändigt af henne skrifven och sålunda i dubbelt hänseende dyrbar för R. o. Ad., måtte läggas bland de andra Kongl, bref och värderika dokumenter, hvilka särskildt inom Riddarhuset förvaras, och att sålunda endast en vidimerad afskrift deraf måtte åtfölja protokollet. Om framst, anhålles. Denna hemställan blef, uppå derom gjord propos., utaf R. o. Ad. bifallen. Justerades prot. för d. 30 sistl. Nov. e. m. H.
I fråga om lämpligaste sättet för anläggande af en jernbana genom hufvudstaden, i ändamål att sammanbinda vestra stambanans ändpunkt å Södermalm med bangården för den blifvande norra stambanan, har den år 1858 i nåder förordnade Jernvägs-komité, jemte uttalande af den åsigt, att å norra sidan ingen lämpligare punkt för stationsgård finnes att tillgå, än trakten vid Röda Bodarne nära Clara sjö, framställt det förslag, att föreningsbanan emellan en här anlagd bangård och den redan varande stationen å Södermalm skulle utgå från jernvägslinieu mellan Liljeholmen och nämnda station, straxt söder om stationen, samt genom en tunnel, utsprängd för dubbel bana, under de södra bergen framdragas uti en båge af 2,000 fots radie till och inpå vestra hörnet af jernvägen; derifrån ledas på en bank öfver Riddargården genom östra ändan af Liudska huset vid Munkbron samt öfver Riddarholmskanalen och f. d. Gfeijcrska tomten, utmed kajen vid Riksgälds-kontorets hus till Norrström; vidare öfver vestra hörnet af Strömsborg till Tegelbacken vid Clara sjö, derifrån linien genom några mellanliggande tomter skulle fortsättas till en öppen plats norr om gamla Kungsholmsbrogatan. Öfver Riddarholms-kanaleu skulle banan ledas på en murad upphöjning, försedd med hvalf för kommunikationen derunder å kanalen, på hvilken upphöjning en gata borde anläggas mellan Flugmötet och Riddarholmen. För banans dragning öfver Norrström skulle byggas två broar af jern, med tre spann af 100 fot hvardera, på stenpelare, hvarjemte utfyllning skulle ske i Clara sjö, för inrättande af en tillräckligt rymlig bangård, på vestra sidan försedd med lastkaj. Från denna bangård komme banan att fortsättas i terrängens plan till den öppna platsen norr om Gamla Kungsholmsbrogatan midtför Trädgårdsföreningens lokal, der verkstäder, lokomotivstallar och förrådshus skulle uppföras.
I afseende å fördelningen af de summor, som från den föreslagna nya fonden, efter behof och billighet böra, såsom ökad låne-tillgång, tillkomma de olika rörelsegrenarne och iåne-distrikterna, anser Kongl. Majrt, att, då fördelningen i detta afseende af den nuvarande Handelsoch Närings-diskont-fonden, i sista hand, tillkomme Banko-fullmäktige, äfven den nu ifrågavarande fondens fördelning lämpligast kunde uppdragas åt Fullmäktige; och Kongl. Majit hemställer alltså: 4:o att den föreslagna nya fondens tillgångar måtte till utlåning för delas mellan Bankens olika låne-distrikter, på det sätt, som Fullmäktige, under ett samvetsgrant afVägande af de olika orternas och näringarnes billiga anspråk och behof, kunna finna för ändamålet tjenligast. Beträffande slutligen sjelfva formen för utlåningen, så behöfver, enligt Kongl. Maj:ts tanke, icke någon särskild myndighet för sådant ändamål tillskapas, utan torde detta bestyr lämpligen kunna, under ledning och kontroll af Fullmäktige, uppdragas åt de nu varande diskont-direktionerna, helst om dessa förstärkas med personer, hvilka, jemte redbarhet och insigt i olika yrken, ega en noggrannare kännedom om orternas affärs-förhållanden; och Kongl. Maj:t anser Sig på grund häraf böra hemställa: 5:o Att utlåningen af omförmälta medel, hvilka, i den ordning, sorn af Fullmäktige närmare bestämmes, ovilkorligen skola dragas ur rörelsen inom den tid då Banken skall återgälda sin för detta ändamål åtagna skuld, må, under Fullmäktiges tillsyn och kontroll samt enligt af dem meddelade föreskrifter, utan hinder af de bestämmelser, som äro gällande för andra delar af Bankens lånerörelse, besörjas af vederbörande diskont-direktioner, hvilka, i den mån Fullmäktige finna sådant erforderligt, böra förstärkas med personer, kända för redbarhet och kunskap om ortens rörelse och affärsförhållanden. De närmare bestämmelser, som, i händelse af Rikets Ständers bifall till nu omförmälda förslag, för öfrigt må kunna för dess genomförande, vare sig i afseende å uppeller utlåning, finnas nödiga, torde af Rikets Ständer såsom Bankens högsta Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition
Hos Oss har Assessoren och Riddaren af Vår Nordstjerne Orden Detlof Heykcnsclijöld, å egne och öfrige Hellefors Silfveroch Jernverks Interessenters vägnar, i underdånighet anhållit att den samma Verk uplåtne Recognitions-Skog med alla derå varande oskattlagde Torp och Lägenheter, dels innom Hellefors Socken af Örebro Län, och dels inom Gåsborns Församling af Carlstads Län, måtte, emöt visse i underdånighet upgifne vilkor och förbehåll, få till nya Hemman indelas, och Interessenterne vara berättigade att dem till Skatte köpa. Öfver hvilken ansökning, J den 6:te Martil 1809 gemensamt underdånigt utlåtande afgifvit, hvarefter Assessoren Heykenschöld med åtskillige underdånige skrifter och Påminnelser i ämnet inkommit. Detta mål håfve Vi låtit O ss föredragas; och ehuruväl Riksens Ständer vid i 80g års Riksdag i allmänhet beslutit, att undersökning borde anställas om de Bergverken t i 1.1 understöd anslagne Recognitiotis-Skogar, till utrönande huruvida de tiil större eller mindre del för B:ukens behof äro nödvändige, med förl larande , att de delar af berörde Recognitions Skogar , hvilka för de Bruk, som dem tiil nyttjande erhållit, kunde anses öfverfiödige, borde till Kronans större förmån på annat sätt, genom inde* 3464 Stats-TJtskottets BetUnkandenl lande till nya Hemman och deras uplåtande till Skatte, användas; likväl och alldenstund Riksens Ständer på sätt
”På goda grunder. Hoppet, låt vara det är dunkelt, omedvetet, det är ändå kärlekens lifsluft och i samma ögonblick den beröfvas denna qväfves den. Tänk sjelf efter. Hoppet må vara än så svagt, man vill icke göra sig reda derför, men det fins dock såvida kärleken finnes och om det också gömmer sig i hjertats allra innersta vrå. Var säker om att hopplös kärlek hvarken har funnits eller någonsin kommer att finnas.”136 Clausen är ”national liberal”. Svärmar i högre rymder, afskyr ”Studentersamfundet.” Har känt sig ”skuffet” af Lars’ fria åsigter. Örsted är brorson till ”anden i naturen”. Förlofvad. De 3 heta: Knudsen, Cohn & Örsted. Från Chaques hade han bref i dag. Grundtvig är stiftare af ”akademikum”. Gift med en svensk grundtvigianska. Son af den kände Grundtvig. Reste till Amerika. Ryberg har utmärkt godt hufvud, skall vist bli estetiker.137 ”Laudatur” är högst – 3 betyg, dernäst ”cum laude” med 2 betyg, och till sist138 Lars tog Laudatur. Betecknande. En gång talade jag om att Elise Trägårdh ej ville åka ensam hem från Hårderup med Fredrik Feuk emedan det ”icke passade sig” – & hon var 31 år & han 25! Vi andra skrattade, men Lars satt allvarlig & då vi frågade honom om han icke fann det löjligt svarade han: ”Nej, – det är sorgligt, verkligen sorgligt.”139 ”Medgif att det, minst sagdt, är besynnerligt att ingen ens frågar hur det har gått.” ”Vi vågade icke, vi fruktade att du skulle tycka illa om i fall vi frågade.” ”Vågade! Ja deri ligger det! En dylik pjoskighet förtar all friskhet.” Han har rätt. Der är någonting sjukligt i öfverdrifven grannlagenhet och skonsamhet. Sammanlefnaden kommer att sakna kraft och lif. ”Nervös? Nej ingenting mindre än det. Jag vet inte hur ni ens kunnat komma på en sådan idé.” ”Hvad det är roligt att du tycker så, det gör mig verkligen godt att höra det.”
Disconternes utredning tillkännagafs, anhåller jag, att för sista gången under detta Riksmöte tå begagna den Riksdagsmanna-rätt jag dervid ägt och äger , för att, under åberopande af hvad jag flera gånger å detta ruin, och särdeles den 2 uti denna månad, anfort, till Frotocoliet förklara, det jag för min del icke kan , med stöd af Grundlagens föreskrifter, och i anseende till det sätt, hvarpå Riksens Ständers beslut blifvit fattadt och af Kongl. Maj:t fastställdt, anse någon verklig rubbning derigenom vara skedd uti de hittills gällande föreskrifterne uti allmänna lagen, hvilka bibehålla och styrka hvar och en persons eller sammansättnings af personer rätt, att icke annorledes än genom eget i laglig ordning lemnadt begifvande, eller, efter laga Dom, beröfvas ägande rätten till något, af hvad namn det vara må; samt för: Den 20 Julli. säkra hvar och en, som icke sin rätt till annaa öfverlåta, icke blifvit under förmyndare-vård ställd, och icke sin egendom till Borgenärers förnöjande afstått, om rättigheten att sjelf sin egendom förvalta, sine fordringar indrifva och sina skulder iicjuidera ; äfvensom hvar och en Borgenär om rättigheten, att genom i lag stadgade åtgärder söka utbekomma sin lagliga fordran till dess lulla lagliga belopp utur den gäldenärs tillgångar, som icke gjort cessionsansökning , tvinga en sådan gäldenär, äfven emot dess vilja, att göra cession , och, sedan den skett, med öfrige creditorer deltaga i för» valtningen af det gäidbundna Boets tillgångar, för gemensam räkning fortsätta den rörelse, hvartill rättigheten utgör en bland dessa tillgångar, och, genom allt detta, bereda sig utbekommandet af så stor del af sin rättmätiga fordran, som möjligen lörr eiler sednare kan åstadkommas. Anmältes och emottogos tvänne ICongl. Majts ÖfversteKammarjunkare Herr Friherre Eric Reinhold Adelsvärd samt Herr Grefve Carl Gyldenstolpe, af hvilka den förre, å Kgl.
Skulle ofta omförmälde Planck så forbrutit sig, att han lagenligen bör straffas, undslipper han straffet förmedelst denna Banko-fullmäktiges egenmäktiga åtgärd; är han åter oskyldig, är hans ekonomiska välfärd, om icke förstörd, dock på ett betänkligt sätt våldförd genom samma åtgärd. RIKETS HÖGLOFT. STÄNDERS år 18IS5 församlade REVISORERS BERÄTTELSE OM GRANSKNINGEN AF RIKSGÄLDS-KONTORETS T1LLSTÄSD lidi FÖRVALTNING. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1865. Dedan undertecknade, utsedde och kallade att detta år sammanträda för att granska Stats-, Bankooch Riksgälds-verken, na fullbordat berörde uppdrag, få vi, jemlikt 5 § af den angående granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning gällande instruktion, härmed afgifva berättelse om hvad som förekommit i afseende på ej mindre Riksgälds-kontorets räkenskaper för år 1864, än äfven de af Fullmäktige rörande förvaltningen fattade beslut och vidtagne åtgärder. Då Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer, enligt hvad deras berättelse upplyser, jemte granskning af Riksgälds-kontorets hufvudbok för år 1863 samt de särskilda redogörelserna för till statens järnvägsbyggnader upplånte medel, genomgått Fullmäktiges allmänna protokoll till och med den 11 Augusti 1864 samt deras särskilda, låneärendena rörande protokoll till och med den 25 i samma månad, har den nu afslutade granskningen af Fullmäktiges förvaltning vidtagit, såvidt redogörelse derför innefattas i de allmänna protokollen, med den 18 Augusti 1864 samt, beträffande låneärendena, med protokollet för den 25 i samma månad; och har denna granskning fortsatts till och med allmänna och särskilda protokollen för den 10 Augusti detta år. Såsom fortsättning af de i föregående revisionsberättelser intagna uppgifter och utredningar, rörande