Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fullmäktige i Riksgälds-konloret skola ock ett ombud dertill utse. 454 Expeditions-Utskottets Förslag lilt under(l. Skrifvelse. På denna sammankomst, dervid Revisorerne, så vidt ske kan, böra vara tillstädes, skall revisionsberättelsen till granskning företagas, beslut rörande decharge för Styrelsen fattas, och val af de ledamöter och suppleanter, som af loreningarne skola utses för att i Styrelsen ingå, tillika då anställas. Äfven må vid ordinarie sammankomst icke allenast, lill efterrättelse för samtliga i Hypotheksbanken delegande Hypotheksföreningar. de grunder bestämmas, efter hvilka inom hvarje förening särskild värdering af jordegendom förrättas skall i de fall, der delegare i Hypoteksförening vill låta sin delaktighet i föreningen efter sådan grund beräknas, utan ock under iakttagande af hvad i § 17 är stadgadt, beslutas huruvida och lill hvad belopp utdelning af vinsten skall ega rum. Hvad i öfrigt på förvaltningen kan hafva afseende, må likaledes vid ordinarie sammankomst under öfverläggning och beslut tagas ; men der fråga väckes om utverkande af ändring i denna förordning eller i förordningen angående vilkoren för Hypolheksföreningars bildande, må beslut derom ej förr än på nästa allmänna sammankomst kunna fattas. Bestämmande al' arfvoden och aflöningar för ledamöterna i Hypolheksbankens Styrelse, äfvensom för bankens tjenstemän, ankomme ock på beslut af delegarne vid allmän ordinarie sammankomst. § 21. Allmän extraordinarie sammankomst ege Styrelsen utlysa, när det af omständigheterna påkallas. Kallelse dertill skall de delegande Hypotheksföreningarnes Styrelser meddelas minst en månad förut och tillika upptaga de frågor och ärenden, som på sammankomsten skola förekomma. § 22. Utom i de frågor, som angå décharge för Styrelsen, val af Revisorer samt arfvoden för Styrelsens ledamöter, ega desse, äfvensom alltid Revisorerne, i besluten vid allmän sammankomst taga del. § 23. Vid allmän sammankomst föres ordet af den, som i Hypolheksbankens Styrelse Ordförande är. Är han af förfall hindrad, varde Ordförande lör tillfället vid sammankomsten vald.
Vidare föredrogs StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda meni. N:o 203, i anledn. af Hr Dalmans, W. F., motion om beviljande af ett anslag åt sjömanna-sällskapet till befordrande af de med sällskapet afsedda ändamål. Frih. Cederström, Jacob: Jag anhåller att R. o. Ad. ville häi-, likasom vid föreg:de betänk., återremittera målet till StatsUtsk., med föreläggande för Ulsk. alt deröfver sig grundlagsenligen utlåta. R. o. Ad. beslöt att återlemna detta ärende till SlatsUtsk. med föreläggande att i grundlagsenlig ordning det handlägga. StalsUtskis den 8 dennes på bordet lagda utlål;n: Dcu i5 Augusti e. nu N:o 254, i anledn. af väckt motion om nedsättning i arrendet för militiae-bostället Boda; och N:o 255, i anledn. af väckt fråga om upphörande af Skinskattebergs bergslags-privilegier, blefvo på begäran af Frihrne Cederström, Thure, och Cederström, Jacob, ånyo lagda på bordet. Föredrogs ånyo Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrs den 8 dennes på bordet lagda betänk. N:o 80, i anledn. af väckt motion, att flusar-regUenas uniformer måtte förändras lill likhet med dem, som äro fastställda för Skånska Dragonreg:tet. Frih. Cederström, Jacob: Det är med verklig förundran jag finnér att Utsk. befattat sig med att inkomma med förslag till uniforms-förändringar. För min del skulle jag tro, att R. o. Ad. gerna kan undvara sådana förslag och begär således afslag å betänkandet. Hr Ribbing, Arvid: Det förundrar mig på det högsta, att Frih. Cederström fattat Utsk:s betänk, så, sorn skulle Utsk. tillstyrkt Ständerna att göra några förslag till uniforms-förändringar. Tvertom innehåller betänk, uttryckligen att Utsk. tillstyrker R. St. att hos K. M. anhålla, det K.
Beträffande såväl konduktören, som vaktmästaren, åberopar Utskottet del yttrande, som här nedan i fråga om löne-inkomsternas bestämmande förekommer. Hvad åter kammardrängarne angår, har Utskottet skolat anföra följande. Genom upphörandet af belåningen utaf guld och silfver, skulle den i låneafdelningen nu anställda, vaktbeljenings-personalen tillhörande, silfvervägare kunna undvaras; och enligt Kommitterades förslag, borde jemväl indragning ega rum af den s. k. makulerings-stämplaren i depositions-afdelningen, hvilken äfven tillhör vak thel jenings-graden. Öfriga å stat nu uppförda kammardrängar, nemligen 1-4 äldre och 12 yngre, hafva såväl Kommitterade, som Öfveroch Under-styrelsen ansett böra fortfarande bibehållas. Vederbörande torde likväl härvid hafva förbisett att, till följd af den förminskning i göromålen för vaktbetjente, som redan inträffat genom upphörandet af utgifning af sedlar å ofärgadt papper och som framdeles kommer att uppstå, dels derigenom att kassaoch depositions-afdelningarne i gemensam lokal sammanföras, dels att två utaf vexlings-kassorna placeras i en och samma lokal och dels att två verkets afdelningar sammanslås, vaktbeljenings-personalen på det bela torde kunna reduceras; och Utskottet har, efter inhemtade upplysningar, kommit till den öfvertygelse att, silfvervägaren och makulerings-stämplaren oberäknadt, två äldre och två yngre kammardrängs-tjenster kunna undvaras, hvarigenom, med förminskning af kammardrängarnes antal till 22, Utskottet blifvit i tillfälle att för dessa föreslå förbättrade lönevilkor.
Utsk. förklarade sig icke å densamma kunna fästa något afseende och jag hade, att på en gång se den bestridas af så väl den mest framstående ibland de liberala, som ibland de konservativa, så väckte jag en annan, nemi. att R. St. måtte hos K. M. i underd. anhålla, att lagkomiteen måtte få i updrag att utarbeta ett förslag, hvarigenom på det billigaste sättet skulle motarbetas den fara, som hotar Staten, derigenom att jordtorpare förvandlas till statdrängar, äfvensom det motsvarande onda i städerna, att lärgossar vid handtverkerierna samt enskildta tjenare vräkas ur husbondens bröd, till kroglifvet. Jag instämmer alltså i hvarje förslag, som bar till syfte att sätta skrankor och hinder mot den nu pågående uplösningen af de gamla kärleksförhållandena, hvilka ensamt äro de, sorn kunna trygga fäderneslandets säkerhet, lycka och väl. Hr Ribbing: Då det är fråga om remiss af motion, så är det kanske orätt att vara allt för vidlyftig, men ämnets vigt visar sig, ju mer man betraktar det, och jag får derföre uplaga några anmärkmr af Hr Adelborg, som jag anser nödigt alt vederlägga. Han yttrade att saken vore god, men att utförandet vore icke så lyckadt på det sätt jag framställt i min motion. Jag får erinra derom, att sjelfva utförandet har jag mera lemnat åt andra, då motionen går derpå ut, att LagUtsk. måtte utarbeta och lill St:nes pröfning öfverlemna ett fullständigt lagförslag; men i händelse detta icke låter sig göra utan vidare förberedelser, har jag tillstyrkt underd. anhållan hos K. M., att förslagets utarbetande må i nåder besörjas och detsamma vid nästa riksdag blifva R. St. genom nådig propos. förelagdt. Hr Adelborg har sagt, att ehuru ändamålet vore godt och önskligt att finna, så ginge dock sakerna sin gilla gång, och det hade visat sig af erfarenheten att det vore en stor vinst att lägga jorden under eget bruk, samt rödja undan de åboer, som der äro insatte för att biträda vid jordbruket. Likväl ansåg man icke i Skåne vid Landtbruksmöte! att någon vinst vore dermed förenad.
Målare-arbeten, hvaraf endast så kallad grundning för innevarande år kan komma att behöfvas, är af så ringa betydenhet, att jag knappast förmodar, otn derom annonceras, någon pålitlig Målare, som ej tillika kan påräkna att ^erhålla det öfriga målare-arbetet, vill ensamt för grundning inlemna anbud; och att nu så långt före beliofvet af färdig målning infordra anbud och afsluta accord, sorn tyckes mig böra grunda sig på priset af olja och färgstofter, vågar jag för min del tro icke skulle medföra en gifven eller säker kostnadsbesparing, hvarföre detta grundningsarbete» Banco-Utskottets Bttiitlianderii 647 torde, till samma laga pris Banquens Mälare nu erhåller för dylikt arbete, fä verkställas.” ”5:0 Det Smedsarbete af sä kalladt grof» smide, eller ankare, vexel och gångjern, kram» lor rn. m., sorn detta år och framdeles kominer att erfordras, så äro de af ganska olika och varierande beskaffenhet, allt efter som behof och förefallande omstä’ndigheter påkalla, i anledning hvaraf, och som det ofta mera beror pä handtverkarens ärlighet och skicklighetän möjligheten att äfven med nogaste granskning utröna sådana smidens brister, som lättare äro att förmoda då de skola verkställas,' med afseende på antagandet af det lägsta anbudet, hvarvid äfvenlyras ett mindre pålitligt jern, om ej till utseende, åtminstone oftast till inre godhet, hvilket vid denna byggnad så mycket möjligt tyckes mig böra undvikas, så blifver, efter min ödmjuka tanka, för byggnadsarbetet förmånligast, att Banquens närvarande Smed, hvilken, så vidt jag haft tillfälle erfara, lemnat för den redan verkställda bygg. naden ett godt och pålitligt smedsarbete, hnge dermed fortfara, mot vilkor af gångbara jern-j priser, och gängse samt billiga tillverkningskostnader, efter samma grunder, som vanligen brukas för dylika gröfre smiden, då man genom redan gjord erfarenhet vore säker om ett ärligt arbete, äfvensom att utan särskild betalning erhålla nödige ändringar efter före3 fallande omständigheter.
Man föreställe sig blott en läns-nämnd, sammansatt af 18, 20 till 3o personer, och efter regala sammanträdande 2tne gånger oro året, och huruledes det skulle tillgå, om en mängd till sin natur administrativa och angelägna ärenden skulle åt den öfverandtvardas; och man skall, med någorlunda slutkonst, snart finna, att skyndsamheten vore omöjlig, äfvensom säkerheten att åstadkomma, och enheten i besluten, nemi. behandlingen af likartade ärenden efter lika principer, nära nog detsamma. I lyckligaste fall blefve, måhända, ingenting vidgjordt, ulan finge communerna jemna sina stridigheter bäst de sjelfva kunde. Hade, i stället att föreslå läns-nämnder och en för dem, såsom jag sökt bevisa, med sakens natur oförenlig verkningskrets, comiterade inskränkt sig derhän, att med de modificationer, som ansetts erforderliga, biträda mitt förslag om organiserande, jemte locala communal-myndigheter — sockenoch stads-nämnder — afen provincial-conselj, hvilken på landshöfdingens kallelse kunde sammanträda i vig tigare, för hela länet eller vissa orter gemensammanna, angelägenheter, tillhörande communal-vården; så föreställer jag mig, att den nödiga föreningspunkten kunnat ernås, utan de olägenheter, som vidlåda förslaget om läns-nämnd. Jag tillåter mig derföre att här upprepa den delen af nämnda mitt förslag, ingifvet till K. M. i Sept. i833, som handlar om en slik conselj, af mig kallad Rådslående-Utskott; nemi. §:n 11 deraf: "Har K. M. i nåder anbefallt, eller finner Dess Bef:h:de ”angeläget att sammankalla menighets-styrelserna — soc - i6
Etter h \; lil vi IIII erfarit, h r frigan utfallit gynsniiit för i~viniiornn, cniir statsridet, i betrnktmde af det oklanderliga uppförande, den ordning och pil&gt;asslighet, som hittills idngdagdis af ilvinliga telegrafister, beslutat att - iilm nilgot förbehi11 niistiilla rpinnor i 1111ila dessn verk, iiiida upli till attonde klassen. - Iltrrsburg. \ ' etenskal&gt;sikadc~iiien har fför första gingcn utdelat de af nietropoliten Makarius stiftade prisen för dc biista p i ryska sliriket oiieiitliggjonla arbetoia. Ett af rlcm - 1i5 erhöll eii ilani, fru Dauidova för sitt arllrte öfver den tusen rubel E n ryka, fröken H., som studerat \ .id ryska spetsfabrikationen. Collége dc France, erhöll icke Iiingeseilaii det nygriiiidack stipendiet p i 4.000 francs för matematiska studier p i den gmnd, att hon I&gt;lantl alla nspiranteriia atlagt den basm examen. (Forir. i omrlrgeti j: djc sida). Stadgar för Fredrika-Bremer-Förbundets Sjukkassa. Kassans namn 3r Fredrika-Bremer-Förbundets Sjukkassa och densainma har till indam91 att at sina delegare lemna understöil i forin af peiiningebiilrag, d8 n9gon af dem till följd af sjukdom t ofor mögen till arbete. Vilkor iör delaktighet 1 kassan.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lönetillokning ät ■Härads-skrifvaren Bjoerklund på Öland. U. A. Uti en hos hedervärda Bonde-Ståndet väckt, och till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Anders Nilsson från Kalmar Län, under förmälan att af de 6,000 R:dr, som vid 1844 och 1845 årens Riksdag blifvit beviljade till förbättring uti Kronofogdars och Härads-skrifvares lönevilkor, hade Kronofogden i Ölands norra Mot fått sig tillagd en årlig lönetillokning af 126 R:dr, men deremot Härads-skrifvaren i samma fögderi, U. E. H. Bjoerklund, icke erhållit den ringaste löneförbättring, anhållit, att, enär den förre med en oindeld lön af 85 R:dr bekommit 126 R:dr, Rikets Ständer för den sednare, som ej egde mer än 55 R:dr i oindeld lön, och svaga, på flera ställen belägna, bohemmansdelar samt, efter den beräkningsgrund som för Kronofogden blifvit följd, hort undfå 81 R:dr 24 sk. årligen, derom Bjoerklund hos Kongl. Majit förgäfves gjort underdåniga framställningar, ville anslå dels 489 R:dr, såsom ersättning under de sednast förflutna 6 åren, dels 81 R:dr 24 sk. att årligen, från och med det innevarande, till honom utgå. Då det vid 1844 och 1845 årens Riksdag beviljade, och vid sednaste statsrcgleringen jemväl uppförda reservations anslag af 6,000 R:dr blifvit stäldt till Kongl. Majrts
M. äskade ersättning för dessa utgifter, under uttryckande af den underdåniga önskan, att i händelse E. K. M. vid ett framtida dylikt tillfälle då Rikets Ständer icke äro församlade, skulle finna skäligt att med understöd af allmänna medel befordra deltagandet i en dylik utställning, all den hushållning, som med ändamålets vinnande är förenlig, dervid må iakttagas”. STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 174. 1 N:o 174. Ank. till Exp.-Utik. den 13 Okt. 1863, kl. 13 midd. Utlåtande, angående pension för framlidne Bergmästaren, Öfver-intendenten m. m. F. A. von Schéeles enka. (U. A.) Från samtliga Riks-Stånden liar till Stats-Utskotlet blifvit remitterad en den 28 sistlidne Augusti till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition (N:o 124), deruti Kongl. Maj:t behagat meddela, hurusom Kommers-kollegium, under den 19 i samma månad, i underdånighet öfverlemna! en af framlidne Bergmästaren i sjunde Bergmästare-distriktet, Öfver-intendenten m. m. Frans Adolf von Schéeles enka, Maria von Schéele, född Lundqvist, till Kollegium ingifven skrift, deruti bemälda enka, under åberopande af sin aflidne mans förtjenster om det allmänna samt med bifogande af en, den 11 i nämnda månad, utaf tillkallade behöriga förrättningsmän verkställd preliminär uppteckning af sterbhusets tillgångar och skulder, utvisande att de sednare, så vidt de då ännu voro kände, med omkring 7,000
Den första af de åberopade författningarne tillåter utbyten al Kronohemman till Frälseman, men under vilkor af medgifvande Irån Rikets Ständers sida; den sista, upplifvande en förut död eller åt - minstone glömd gammal föreskrift, förbjuder åter vid vite, hvad militieboställen angår, allt sökande om utbyten deraf. — Men också begge dessa författningar äro döda. — Den förra föll nemligen genom Regeringsformens 77 §. sorn, enligt sin ordalydelse, anda och mening allt hittills varit så förstådd och tillämpad, att utbyten af boställen blifvit af Kongl. Maj:t, utan Rikets Ständers hörande, inedgifna, då vederlag erkållits lika mot lika och ett för Kronan nyttigt ändamål vunnits. — Den sednare åter, af likartad beskaffenhet med åtskilliga föreskrifter uti det numera i glömska fallna Sollicitationsplakatet, har rimligen aldrig kunnat så tydas, att den förbjöd underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t af behörig embetsmyndighet onr ett för Kronan, indelningsverket och tjensten förmånligt utbyte af ett illa beläget boställe. — Om likväl denna tydning kunde antagas, är i alla fall sjelfva författningen upphäfven genom 80 §. i Regeringsformen, sorn i afseende på indelningsverket föreskrifver Rikets Ständers medverkan endast L de frågor, som angå rubbning i dess hufvudgrunder, men ingalunda omnämner något förbud hvarken för underlydande autoritet att afgifva förslag om utbyte af ett militieboställe, eller för Konungen att sådant, utan Rikets Ständers deltagande, bifalla, så vidt rubbning i indelningsverkets hufvudgrunder icke derigenom uppkommit. Förklaringen i denna punkt åberopas af undertecknade: Rosenblad. Stjerneld. Åkerhjelm. Hård. Ihre. Grip.
Utskottets förslag blifvit af de två öfriga Riks-Stånden i allo god kändt och den af Bonde-Ståndet beslutade förändringen icke synes vara af någon väsendtligare beskaffenhet, får Utskottet hemställa till Presteoch Bonde-Stånden, att, med frångående af sina i denna del fattade beslut, förena sig med de två öfriga Riks-Stånden om antagande af ifrågavarande 8 § i oförändradt skick. 1(1 Ma;». Lag-Utskottets Utlåtande N:o 55. 9 fiO Kap. 7 § 7 mom. och 3 §. Den straffmildring, Utskottet i dessa lagrum föreslagit mot hvad Kongl. Maj:ts Proposition innehåller, har blifvit förkastad af Preste-Ståndet, som antagit samma lagrum, sådana de förekomma i den Kongl. Propositionen, hvilken för öfrigt i dessa delar har samma lydelse, som Utskottets förslag. Borgare-Ståndet åter har till Utskottet återremitterat förevarande lagrum; och har inom detta Stånd blifvit emot desamma anmärkt, att de deri utsatta straffbeslämmelser voro alltför stränga. Men då Itidderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, godkänt Utskottets förslag, hvilket intager medelvägen emellan Preste-Ståndets beslut och de åsigter inom Borgare-Ståndet, som synas hafva föranledt dess återremiss, får Utskottet hemställa, att Presteoch Borgare-Stånden måtte, det förra med frångående af sitt redan fattade beslut, förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet om antagande af ifrågavarande lagrum i oförändradt skick. <0 §■ Såsom ovilkorlig straffbestämmelse för brottet i denna § är i den Kongl. Propositionen utsatt lifvets förlust; hvaremot Utskottet såsom straff för samma brott föreslagit lifvets förlust eller straffarbete på lifstid. Delta Utskottets förslag har blifvit förkastadt af Preste-Ståndet, som härutinnan antagit den Kongl. Propositionens lydelse.
Man bar nödgats att i sednare tider så mycket utsträcka fälttjenstgöringen, emedan det befäl, som gjort krig, allt mer och mer går ur arméens leder och det således är nödigt att uppöfva det nya, om vi ej vilja all den militäriska skickligheten i fäll, helt och hållet skall försvinna ur vår armé. Det är derföre, jag för min del funnit del rätt bedröfligt, att StatsUtsk. ej ansett sig vara i tilfälle att bifalla ifrågavar. 17,631 r:dr; och ehuru jag visserligen ej ser någon framgång af en återremiss, önskar jag dock alt nedlägga min protest emot ett sådant förfärande, nemi. att man ökar anspråken på arméens tjenstbarhet, på samma gäng som anslagen nedsättas för dess vapenöfning. Hr Dalman, Gust. Jakob: R. o. Ad. bar rättvisligen lemnat sitt bifall till hvad StatsUtsk. i 9:de punkten af detta betänk, tillstyrkt; men då jag finner att Utsk. afstyrkt den efterföljande 10:de punkten, mäste jag tillkännagifva det jag ej kan gå in derpå. Jag har sjelf varit vid ett värfvadt reg:te. så att jag vet hvad sorn erfordras för ett reg:tes öfning, och har i följd deraf också funnit den tid, som nu beviljas, vara allt för knapp för de indeldta regdenas öfningar. De kunna ej pä denna tid ens binna genomgå hvad som föreskrifves i reglementena, synnerligen nu dä de så ofta ändras. Än mindre kunna de hinna alt tillförlitligt öfva del. Så länge vi hafva en indelt, armé, sä önskar jag att den mätte icke vara sämre öfvad, än den nuvar. beväringen, sorn är ganska dålig. Jag begär sålunda återremiss af ifrågavar. punkt. Hr Hammarberg: Äfven jag, såsom äldre praktisk officer af infanteriet, bar begärt ordet för att begära återremiss af SlatsUtsk:s betänk, i denna punkt, ålan behöfver ej vara en man af facket för att inse det de medel, som anslås till arméen, för det närvar, äro otillräckliga.
D:eo, i bviibet portionsvärde är inbsräbnadt de 2 sb. vid bik-Oaldes-lbegementena till Öot oeb ^ sb. vid Idk6ardet till bläst, som barlen bvarjs dag, vid körslnämnde tvänne Regementen, till frukost, bränvin oeb tobab, samt, vlcl Oik-6ardet till bläst, jemväl till sktonvard, contant erbäller; sa sball deremot medelvärdet ak underbällsbostnaderne per man dagligen uppgä: kör 8toebbolm8 8tads U.K - M,/: ^ 92. 5 litaire-Lorps Ull ro sk. 8 rst; för Nerikes Regementes eomwenäering L Oängbolmen till l3 sk. ; för Lorreetionisterne s sistnsmncle ställe till 8 sk. r8t; solOionnisr-Oorpsen u klarlsborg till ^ sk. ro rst; för Invslicl(lorpsen u Illriksllal till i/j sk. rrt, samt söiOis-Revsrings-Regementet, uncler innevarancle urs möte, till r/j sk. L rst slit Lsneo. VeclerbörsnRe seeuncl-Llieser hskvs slitsa likstämmigt i unäer^änigbet förklarat, stt, ss framt lells Kongl. Naj:t 8II,ille i Käller anvisa, för instunäsncle är l8^.r, ät 8ves oell lknclra Ois-6ar6es-Regementens ensbancls biärsg, sevi för innevarancle sr 18/jo varit i Käller bevi!js6t, eller t slr. 6 rst. sär hvarje naturs-portion, ssmt st Ois-Oarclet till Läst 1 sll. ^ r8t lör hvarje sällan portion, Leeuml-Ohelerne lells suse clet vars möjligt stt manskapet mell mst in naturs torse.
SD. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets Memorialer: N:o 38, med voterings-propositioner, rörande Konslitutions-Utskotlets i Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-formen, angående Slats-rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande magter; N:o 59, med voterings-propositioner, angående det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat; N:o 40, roed voterings-propositioner, rörande den i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 15 föreslagna ändring i 72 § Regerings-formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar; N:o 41, med voterings-propositioner, rörande de af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 16 föreslagna tillägg i 109 § Regerings-formen, och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag; N:o 42, med voterings-propositioner, rörande det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och 28 § Riksdags-ordningen samt 53 § Regerings-formen, angående tiden, dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val; N:o 43, med voterings-propositioner, rörande det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring i 76 g Riksdags-ordningen, angående den af Stats-rådet för dess åtgärder vunna décharge; N:o 44, med voterings-propositioner,' rörande det af Konstitutions-Utskottet' i Memorialet N:o 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom.