Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I likhet med den siste värde talaren får jag förklara, att jag ingalunda kan anse det välbetänkt att förflytta den praktiska bergsskolan i Fahlun till Stockholm. Jag tror det vara nödvändigt att lägga synnerlig vigt derpå, att denna skola bibehåller sin praktiska natur och icke öfvergår till en läroanstalt för inhemtande af endast de theoretiska kunskaper, som böra förutsättas vid inträdet i en tillämpningsskola. Det är visserligen sannt, att det är vetenskapen, sorn leder och förklarar alla de åtgärder, den praktiske 250 Bnn 18 April f. m. bergsmannen vidtager, men denna behöfver dock öfning och samlad erfarenhet för att kunna använda vetenskapen, behöfver se och lägga hand vid de olika processerna. Jag tillåter mig härmed att i korthet göra reda för de olika ämnen, i hvilka den praktiske bergsmannen nödvändigt måste hafva insigter: 1. Mätning och afvägning så väl på ytan, som i grufvorna. 2. Byggandet och underhållandet af uppfordringsverk för malmer och vatten. 3. Profblåsning af malmer i degel. 4. Behandling af biåsverk, bokverk m. fl. mekaniska inrättningar. 5. Formering, gjutning och mekanisk behandling. 6. Ledning af smältprocesserna för olika modeller, rostning och beskickning, m. m. d. De detaljkunskaper, som fordras för bedrifvande af olika handteringar, välja de unga bergsmännen efter sina behof, men vissa ämnen äro generella för alla, och de mera speciella böra de hafva tillfälle få lära, om ock färre antal vänder sig till mera sällsynta metallers beredning. Vi hafva, såsom min värde granne här på bänken nyss nämnde, förutom jernhandteringen en mängd andra bergsnäringar, såsom tillverkningen af koppar, silfver, zink och bly, hvilka äfven hafva sitt. intresse; och man har rätt att fordra, att vid (en praktisk bergsskola äfven meddelas undervisning om sättet för tillgodogörande af dessa malmer.
Vid förnyad föredragning bifölls Banco-Utskottets, den 12 dennes, under N:o 12 2, allåtna och, den 15 derpåföljde e. m., på bordet lagda Memorial, angående någon iS4 Piot.-Vtdrag den 19 Februarii 183.0.. förhöjning i elen för kostnaderne, i afseende på nödvändiga resor, hittills anslagna ersättning åt den Ledamot bland Banco-Fullmägtige, som liar det speciela inseendet öfver Tumba Pappersbruk, samt förbättring uti nuvarande Förvaltarens vid samma Bruk löne-vilkor. ♦ S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsIJts. kottets, den 13 dennes, under iNto 404 , aflåtna och, den .i 7 derpåföljde e. m , på bordet lagda Memorial, angående gratification åt Stats-Commissarien Westerstrand, jemte arf« voden för andra hos Utskottet biträdande personer. S, D, Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 19 sistl Januarii, under N:o 3 74, afgifna och, den 4 dennes , på bordet lagda Utlåtande, i anledning af ytterligare väckt motion om utgående af Herr Majoren Grönhagens f. d. innehafda Page-lön. S. D. Då nu å nyo föredrogs BancoUtskottets, den 9 dennes, under Filo 113, aflåtna och, den 15 derpåföljde e. rn-, på bordet lagda Memorial, med hemställan, angående ersättning i anslagsväg för den förlust, som kommer att drabba de i Banco-Re.’ glementet af år 1823 uppräknade åtskilliga Prot.‘UtJrag den ig Februarii 1&30, 185 Aearlemier, Collegier och Allmänna Inrättningar, genom bestämmande af 128 Skill Ingars pris för det Silfvermynt, som, i utbyte emot Bancosedlar, deni tillhandahåiles; blef berörda Memorial, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremit* teradt.
Hr von Troil: Emot Ståndets beslut att behålla förbud mot införsel af kläde, får jag härmedelst afgifva min reservation. Hr Wäsfelt, Nils: Jag anhåller att få förena mig uti den reservation Hr von Troil m. fl. afgifvit. Härefter föredrogos de af Utsk. föreslagne underd. skrivelser till K. M. nemligen: l:o Det i betänk, pa g. & förekommande förslag till underd. skrifvelse, ifråga om tullnär deskolumners uteslutande ur taxan, tillika med hvad af Utsk., för den händelse att denna kolumn komme att utgå, blifvit tillstyrkt och föreslagit. Hr von Hartmansdorff: Enl. nu gällande författningar bestämmer tulltaxan, livad i tolag tillkommer städerne, och denna afgift uppbäres af vederbönde, utan att staten har dermed att skaffa. Antages nu Utsk:s förslag, så uppkommer det förhållandet, alt, i händelse någon tullvärdes-kolumn icke finnes, den stapclstäderne tillkommande tolag skall beräknas till viss proc. af tullbeloppen, i st. f. tullvärdena å de varor, som i hvarje stad ineller utföras. Denna proc. skulle bestämmas efter medelta - 448 Den 5 Juni e. m. let af hvad hvarje stads tolagsinkomster utgjort under de sista 5 åren i förhållande till tullafgifterne, med det vilkor likväl, att någon minskning i tolagsinkomsterne icke må, genom tullafgifternes framtida nedsättning, städerne tillskyndas. Således skall Staten, för att godtgöra städerne deras tolagsinkomster, beräknade efter de sista 5 årens tullinkomster, afstå en del af sina intrader, äfven om tullafgifterna blifvit nedsatte. Hvad vore troligen följden, jo, att Staten icke allenast erhåller mindre tullinkomster, utan äfven måste försäkra städerne om en viss inkomst. Jag anser alltså Utsk:s förslag icke antagligt utan anhåller, att Ståndet måtte besluta, det tullvärdena skola framgent bibehållas. Det må sedermera bero på K. M. att dermed göra såsom K. M. lämpligt synes.
Departements-chefen i underdånighet att, enär Kongl. Majit, med afseende å ämnets beskaffenhet, torde vilja inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande öfver förslagen, innan desamma, hos Kongl. Majit kommit under vidare skärskådande, samt förslagens framläggande för Rikets Ständer icke synes böra genom andra vederbörandes föregående hörande fördröjas, Kongl. Majit måtte täckas till Rikets nu församlade Ständers pröfning öfverlemna ifrågavarande betänkande och förslag Till hvad föredragande Departements-chefen sålunda hemställt, och hvaruti Stats-Rådets öfrige närvarande ledamöter instämde, behagade Kongl. Majit lemna nådigt bifall, i följd hvaraf omförmälde underdåniga Betänkande och författnings förslag skulle, jemte nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, till Rikets Ständer öfverlemnas. Ex protocollo W. Th. Strokirk. i Kongl. Majus Nåd. Proposition N:o 74. Ant. till Exp -Utsk. den 5 Jan. 1860, kl. 6 e. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition lill Riku Is Ständer, angående anslag för inrättande af bildnings-anstalter för Lärare vid Elementarläroverken; Gifven Stockholms Slott den 30 December 1859.
Herr kotblied förbehöll, at om någon sadan föreskrift i §. bibehölls, han för sin räkning mätte i ki-otocollet fa antecknad, at han ansett densamma stridande emot Riksdags - Ordningen. Friherre kosenbane ftägade, huru da ffulle förhallas, om Landtmarffalken funne nödigt, at för sakens - 2t6 Den 6 Mars. kens afgörande pä eftermiddagen fa fortsätta pl<^ uum. Sedan atffillige yttrat sig wara af den mening , at sadant ofta kunde wara af nöden, Grefwe körner upplyst at Riksdags-Ordningens stadgande anginge endast anslag för paföljande dagen, och det af Friherre Kolc-nkane gjorde inkast, at efter ett af Konungen hastigt sammankallar plenum klenorum > öclibsration öfwer dest meddelade propositioner snart skulle kunna wara af nöden, derigenom blifwit wederlagdt, att enligt war nuwarande LonLtitution, innan Veste propositioner til omedelbart afgörande i plena kunna uptagas, de til Utskott böra remitteras, gillades denna §. med den af Grefwe Ve la 6ar6ie föreflagne förändring, at om under warande plenum nödigt skulle anses at plenum pa eftermiddagen skulle fortsättas, anslag dertil innan kl. i borde blifwa upsa». Z6. §. Gillades. 37- §. Herr potb lieb trodde, at denna §. antingen borde regeras i full öfwerensstämmelse med 46. §. i Riksdags Ordningen, eller ock aldeles utgå, hälst Riksdags-Ordningens föreffrift synes tilfyllestgörande. Friherre pose »bane. Erfarenheten har lärt, at hos Ridderffapet och Adeln malen afgöras längsammare, än hos de andra Standen. Detta war skälet til det stadgande Riddarhus-Ut,kottet föreflagit; men skulle det wara stridande emot Riksdag sr Den 6 Mars21- dags-Ordningen, sä beware Gud, at förswara detsamma.
Men enär, enl. ännu gällande privilegier, åtskilliga hemman såsom säterier, rå och rörs samt insockne frälsehemman äro från deltagande häri befriade, så delar jag Ulsk:s åsigt, alt något åläggande i detta hänseende icke kan ifrågakomma, ulan, alt om dessa hemman skola utgöra ett slikt besvär, sådant mäste bero af frivilligt medgifvande af det Stånd, på grund af hvars privilegier desse hemman hitintills derifrån åtnjutit befrielse. De få hemman, jag äger och besitter, äro just af denna natur. Enskild fördel skulle alltså kräfva ett afslag å betänk. ; men hur tungt och tryckande det än kan vara, att vidkännas en utskyld, hvarifrån man lagligen är befriad, fordrar likväl billigheten härutinnan en upoffring lill lättnad och förmån för andra hemman i deras ändå mera tyngande skattebetryck. Det är visserligen en sanning, att, på sätt reservanterne anmärkt, genom antagandet af Utsk:s förslag, en motsägelse upkomme i så måtto, att fjerdingsmansbefattningen, betraktad såsom ett menighetsbestyr, förutsätter ett personligt fullgörande, då Utsk. deremot förvandlat detsamma till en penningeutskyld; men denna motsägelse förfaller om man besinnar, att det på R. o. Ad. sjelf beror alt, utan afseende på bestyrets primitiva beskaffenhet, stadga hvarje förbehåll som helst såsom vilkor för sin delaktighet deri, och alt det sedermera pä öfrige hemmansägare ankommer att det gjorda anbudet emottaga eller förkasta.
N:o 160, i fråga om ytterligare anslag till upförande af cellfängelser; N:o 224, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 161, ang:de extra Statsanslag till föremål, tillhörande LandlförsvarsDepart.- tets handläggning; N:o 225, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 162, ang:de extra Statsanslag till föremål, tillhörande SjöförsvarsUep.-tet; N:o 226, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 163, ang:de ifrågaställde extra Statsanslag till föremål, tillhörande CivilDepartitets handläggning; Den 12 Juli. 381 N:o 227, i anledn. af erhållne återreraisser å utlät. N:o 165, angrde extra Statsanslag till föremål tillhörande FinansDepart:tets handläggning; samt N:o 228, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 166, ang:de extra Statsanslag till föremål, tillhörande EcklesiaslikDepart.- tets handläggning. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då på afgörande af dessa nu bordlagda StatsUtsk:s utlåtrn, sorn angå Statsregleringsfrågor, riksdagens längd hufvudsakligen lärer bero, så anhåller jag att Hr Frih. o. Landtm, läcktes framställa propos. derom alt dessa mål ställas främst på föredragms-listan för nästa plenum, och så vida något eller några af dem blifva då ånyo bordlagda, de måtte sättas först på listan för näst påföljande plenum. Uppå härefter framställd propos. beslöts att StatsUtsk:s nu bordlagda mern. N:ris 222 till och med 228, skulle upföras främst å föredragms-listan för nästa plenum. Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 5 och 9 dennes på bordet lagde utlåt. N:o 56, i anledn. af återrcmiss å vissa delar af utlåt.
Utlåtande, i anlednivg af Vallofliga Borgare-Ståndets gjorda förslag att förändra några, till förstärkta Statsutskottet öfverlemnade, Voterings-Bropositioner, angå-* ende stora Sjötulls - Bevillningen» Genom Protocolls-Utdrag den iS i den* na månad, har Vällofl. Borgare-Ståndet in* bjudit de öfriga Riks-Stånden, att sig med förstnämnda Stånd förena, uti anmodan till Bevillnings - Utskottet, alt inkomma med förnyadt förslag till Tull-afgifter å de varu-artiklar, hvarå Utskottet tillstyrkt Tolags upphörande, oberoende af Städernes rätt, till åtnjutande af Tolag, och således uteslutande förutsättningen af denna rättighets upphörande, såsom varande en, med Bevillningen, ej gemenskap egande, fråga, hvars reglerande på Kongl. Maj:ts Eget Nådiga godtfinnande ankommer; öfver denna Bih. tillR.St. 3 Bevillning*-Ulfkottets Utlåtande N.-o 65. Borgare-Ståndets inbjudning har Höglofl.
— I följd häraf, blifva ock vanligen närmast boende Jordägare, genom kungörelse uppläst på Predikstolarna inom Häradet, vid förefallande händelser kallade; men längre sträcker sig aldrig denna åtgärd, såsom jenint utgörande Lagens kraf. Likväl och om någon uppdämning företoges eller nybyggnad anställdes uti en så beskaffad ström, som till exempel den vid Eskilstuna, verkar ett slikt företag icke allenast för de närmast boende, utan ock för dem som bo flera mil derifrån i andra Härader och Län. Afvägningen till utrönande af Vattnets naturliga högd vid den blidaste årstiden och öfver hvilken det aldrig bör tvingas, bar troligen högst sällan blifvit anställd, och Dm il Maj e. ml 425 lika sällan finr.as föreskrifter, huru högt vatten dämmas lår. Af detta allt torde finnas nödvändigt för Jordbrukets befordran, fredande och bestånd, ej allenast att vattenverk och alla sådane anläggningar, hvilka sätta grans för Naturens fria verkningar, eller hindra och uppehålla dem, ej böra hädanefter få företagas, utan en föregången noga undersökning, byggd på vetenskapliga grunder och erfarenhet, och genom hvilken kan utrönas hvad nytta eller skada inrättningen kan medföra, utan ock att en lika beskaffad undersökning borde anställas i afseende på redan gjorda anläggningar, särdeles dem som finnas i granskap af större sjöar och vattensamlingar. Jag är viss, att om någon åtgärd vidtoges i afseende på EskilstunaStrömmen och den så kallade ArbogaCanalen, 'hvilken ifrån Hjelmaren leder ned till Arboga-Å, så att Hjelmarens vattenyta kunde nedsättas ett par alnar, skulle icke allenast en mängd hittills alldeles dränkt jord komma i dagen och blifva nyttig, utan ock den nu varande vattensjuka blifva odelbar och fruktbärande, utan det Allmännas bekostnad, men till dess stora båtnad. Detta ämne tror jag emedlertid vara utaf den beskaffenhet, att det förtjenar Ständers uppmärksamhet, samt anhåller derlöre Den 11 Maj e. n. att denna min framställning må till Oecono» mieUts.kottet blifva remitterad. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomi e-Utskottet.
Hvarefter Herr Grejven och Landt-Mar[kalken anmodade Herrar Electorer, att innan nästa Plenum utse en Ledamot i Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet efter Herr Ehrenborg, Casper, hvilken, såsom Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman, nu mera icke kunde, enligt 41 §, Riksdags ordningen, med sin befattning uti nämnde Utskott fortfara. Förodrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 29 sistledne Julii eftermiddagen på bordet lag* de, Utlåtanden; L' i>en 5 Augusti /. m, 1,3% Från Siats-Utskottet: Af den 16 sistledne Julii: N:o 337. I anledning af vackt motion om Spannmåls anslag till lönefyllnad för Stockholms Skole-Lärare. Af den 18 sistledne Julii: N:o 339. Angående jemkning i Rustningsskyldigbeten. I anledning af åtskillige mo* tioner om indragning af lönerne vid Biskops - och DomprostEmbeten. Af den 21 sistledne Julii: N:o 344 I anledning af väckte motioner om Ädelfors GuldVerk. Från Bevillningsutskottet: Af den 16 sistledne Julii: N:o 23. Angående sökt eftergift i Bevillningen för brandskadade innevånare i Städerne Borås och Norrköping. N:o 24, I anledning af väckt motion, om en enda Taxeringsförrättning emellan hvarje Riksdag. I3l j)rn g Augusti J, m. Från Banco-Utskottet'. A* den 18 sistledne Julii: N:o 35. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betankanden, angående skedd inhibition af den mot Rådmannen i Carlstad Kjellander anställde lagsökning , för en till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande från Banken afsänd odlingslåneandel, som ej kommit den förstnämnde tillhanda. I fråga om förlängning uti tidell för återlösen af i Banken pantsatt Guld och Silfver* Af den 24 sistledne Julii!
N:o 165, angrde extra anslag till föremål, tillhörande Finans-depart:lets handläggning. Detta utlåt, företogs punktvis lill afgörande. l:sta punkten, ang:de anslag för ombyggnad af Traneberg s bro pä vägen till Drottningholm. Bifölls. 2:dra punkten, ang:de anslag till utgifter för kolonien St. Barthelemy. Gr. Lagerbjelke, Gust.: I Riksg:s-kont:s nu gällande reglemente finnes ett stadgande lika lydande med det, StatsUtsk. här föreslagit, men hvilket stadgande likväl innebär en ganska stor tvetydighet. Utsk. föreslår nemi. att R. St. må å Riksg:s-kont. anvisa ett förslagsanslag af 18,000 r:dr att under åren 1851, 1S52 och 1853 med ^ årligen förskottsvis utgå. Att nu först säga, att anslaget är ett förslagsanslag och sedan föreskrifva, att det skall med ärligen utgå, måste väl innebära en tvetydighet, ty, begreppet förslagsanslag förutsätter, att anslaget skall till beloppet vara illimitteradt, hvaremot föreskriften, alt anslaget skall med årligen utgå hänvisar på en bestämd siffra. Detta stadgaude, hvilket såsom jag förut nämnt äfven fiunes i Riksg:s-kont:s nuvar. reglemente, har haft till följd, att, då K. M. vid ett tillfälle reqvirerade en samma större än den i reglementet bestämda siffra, Fullmäktige an sågo sig icke kunna göra utbetalningen utan liänskölo frågan lill StatsUtsk., som åter ansåg en hemställan lill R. St. nödig innan medlen kunde utbetalas. Denna åsigt gillades äfven af R. St., men de biföllo emedlertid utbetalningen. Det är således tydligt, att så länge ifrågavar. stadgande qvarstår i Riksg:s-kont:s reglemente, kommer hvad jag nu nämnt, att än vidare inträffa. Dylika oredor böra förekommas, och R. St. mäste derföre bestämdt förklara, antingen att anslaget är ett förslagsanslag, som följaktligen kan lyftas till ett obegränsadt belopp, eller också att det icke är ett förslagsanslag.
Vi mödrar kunna blott försöka att med våra förb ö n e r resa en skyddande mur m o t frestelserna, m e n: I fäder, s o m själfva hafven stått öga m o t öga m e d de faror, s o m ynglingen går till mötes, och veten hvad kamp som förestår, styrken o c h stödjen edra unga söner, o c h o m I sen d e m vackla, tagen d e m då under armarne o c h lyften u p p d e m ur dyn, innan det blir för sent, o c h medan ännu räddning står att finna. » Ja, m å vi bedja G u d o m kraft o c h hjälp till ett godt utsäde i de ungas hjärtan, o c h gifve han oss äfven rika skördar! — ebt — XV. En praktisk nattdräkt, På » Lilla mors » begäran om beskrifning å en praktisk o c h ändamålsenlig nattdräkt för barn mellan 1 — 2 o c h 3 år vill jag för henne beskrif.va huru min lilla gosse är klädd nattetid. Först vill jag då säga, att den dräkt barnet bär o m natten måste vara sådan, att den på intet sätt generar, är skyddande för hela k r o p p e n 1898 o c h lagom värmande. Vidare måste den vara stark, då den utsattes för ganska kraftiga attentat af små sparkande ben, samt lätt att tvätta o c h stryka. Nu till beskrifningen. Närmast kroppen en nattskjorta m e d långa ärmar, försedda m e d handlinningar. Sedan en tröja (af ylle eller bomull) utan ärmar o c h så lång att den räcker öfver magen samt där utanpå den så kallade sparkpåsen. Det är detta sista viktiga plaggs utseende jag n u vill beskrifva. Ett stycke bomullstyg mätande 1,7 met. i längd och OjG — 0,7 met. i b r e d d vikes dubbelt på längden, sneddas sedan, så att det får utseende af en dubbel kjortelframvåd, sys tillsammans i sidorna m e d fällsöm o c h får då utseende af en påse, vidare nedtill o c h afsmalnande uppåt.
Till följd af det vid beviljandet af anslaget från Brandförsäkrings-kontoret fästade förbehåll, att någon förändring icke finge äga rum i de tre af stadens Militär-korps förut serverade distriktsprutornes verksamhet, och sedan det på stadens Borgerskaps bekostnad underhållna Stadsmilitär-kompaniet fortfarande fått sig anförtrodd serveringen af en af dessa sprutor, blef, enligt Eders Kongl. Majits Nådiga Bref den 4 September 1850, af den upplösta delen af stadens Militärkorps och för serverande af tvänne sprutor bildad en af 45 man bestående Brandsläcknings-korps, under befäl af förut vid förstnämnde korps anställde en Officerare och två Underofficerare, hvilkas pensioner, till belopp af 966 Ridr 32 sk. Biko, så länge denna anställning fortfar, följaktligen besparas; hvarjemte, genom Eders Kongl. Majits sist åberopade Nådiga Bref, bifölls, att de för Brandsläcknings-korpsens personal erforderliga beklädnads-, bevärings-, utredningsoch öfrige persedlar jemte kaserninventarier m. m., som Nattbevaknings-kompaniet förut innehaft, finge af Brandsläcknings-korpsen fortfarande behållas och begagnas; och sedan Brandvaktskasse-Administrationen hos Eders Kongl. Majit i underdånighet väckt fråga om ersättning till stadens fastighetsägare för de beklädnadsoch utredningspersedlar, som blifvit till Brandsläcknings-korpsen utlemnade, men Sockenstämmo-Nämnden, å församlingarnes vägnar, beslutit, att den väckta frågan finge för det då närvarande lemnäs utan åtgärd, täcktes Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den 14 Juli 1853, förklara, att Brandvaktskasse-Administrationens framställning finge förfalla, med vilkor att ärendet till förnyad behandling å sockenstämmor inom hufvudstadens församlingar anmäldes i sammanhang med frågan om den nuvarande nattbevakningens fortfarande bestånd, då denna fråga nästa gång till handläggning borde förekomma.
Ad. beslöt redan förra gången denna fråga förevar, att transito-algiften för Genever, Konjak, Itlnim och Årrak må bestämmas till 90 öre per centner alkohol; men med afs:de på minimi-qvantiteten för uplaget lättades då inget beslut. Denna minimi-qvantitet har blifvit föreslagen till ett belopp, motsvarande den äldre taxan, der den var fastställd till 50 kannor. Det är angeläget, att vid tullbehandling af sådana inkommande varor icke behöfva särskildt upväga alkoholen, och derföre har man här uttryckt minimi-qvantiteten uti en viss vigt af alkohol. Då således Utsk:s förslag ungefärligen motsvarar det gamla stadgandet, så får jag hemställa, om ej R. o. Ad. dertill ville gifva sitt bifall. Uppå härefter framställd propos. biföll B. o. Ad. Utsk:s i förev:de punkt gjorda hemställan. 2:dra, 3:dje och 4:de punkterna, ang:de BondeSl-.s i afs:de på artiklarna Fisk och Koksalt, rätt ofärgadl Silke, samt Ljus /aliade beslut. Dessa punkter lades till handlingarne. 474 Den 14 November. 5:te punkten, ang:de rättelse i Krcdit-uplags-lariffen, i afs:de på arlilceln Tobak. Utsk:s i deuna punkt gjorda hemställan bifölls. 6:te punkten, ang:de förändringen i Kreditu p l a gs-tar i/fe n, i afs:de på artiklarna Socker och Sirup. Hr Fåhraeus: Utsk:s Mern. utvisar visserligen, att jag in stämt i Gr. af Ugglas reservation mot denna punkt, men denna reservation har endast en formel syftning, och då jag ieke har någon hufvudsaklig anmärkn. att göra mot Utsk:s förslag, vill jag så mycket mindre motsatta mig ett bifall till detsamma, som frågan är af rent ekonom sk natur, och således helt och hållet beror af K. M:s godtfinnande.
TDiucs 16. iDtrectörer, teater», roiD anDta än .konungens ©pectafler, erlägga auli» gen 9v:bu 25: — £>dj Derutom fou ^voauje reptefentation i Stocholm . — 4: — tfamt i alla öfriga jtäDer od) orter — 2; — ■X €n lifa afgift för f>roarje reprefentationöDag, få roal i fiäDccnc, forn på lanDct, (fall erläggas af fritigrefanDe in» eller utlänDflra petfoner, Ijroilfa nieD färjfilDt tilljiånD gifroa reprefentationer af median ifla fonfter, ItnDanéntng, fonft» riDning m. m., ellet fåDana, forn fringföra od) rotfa främmanDe Djur m. m. åligganDe alla förenämnDe, att, innan De från flaten eller orten afrefa, eller pa(j Dem meDDclaö, meD beroié af kronans UppbörDöman flprfa, att teprefen» tation&afgiften blifroit erlagD; od) (fall qöitto Derå, jemte betpg, att Q3eroillnin» gen för löpanDe året blifroit gulDen, eller fäferljet Derför fiallD, oroilforligen företes å Den ort, Dit De fig begifroa, innan någon reprefentation Der får upp» féraä. ?lftefec få Dan perfon ifrån orten, utan att f;afroa Denna SSeroiDning erlagt, anfroate Derför Den, font pajt till refatt mcDDelat eller för refanS fortfättning