Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingen lärer likväl neka lagstiftningens inflytande på ett folks trefnad och väl; men hvartill tjenar äfven den bästa lagstiftning, om dess sanna anda, dess verkliga syftning uppfattas på ett språk, som lånar sig åt mångtydning; äro föreskrifterna obestämda, otydliga, så måste nödvändigt deras tillämpande blifva vacklande. Det må - Den 7 Mars f. ra. i53 mäste alltså inedgifvas, att lagspråkets vårdande och användande förtjenar icke mindre uppmärksamhet, än det vittra. Dessa reflexioner, troligen icke främmande för den, som är i ställning att med administrativa ärenden taga befattning, hafva fört mig på möjliga utvägar att tillvägabringa rättelse och stadga uti här uppgifna förhållanden. Jag tror nemi. detta vigtiga ändamål på genaste vägen kunna ernås, genom nedsättandet af en permanent commission, så sammansatt, att hvarje gren af statsförvaltningen, hvarifrån allmänna för fattningar emanera, deruti hade sin icke ombytliga representant. Såsom redan försedde med Ion från det departement eller embetsverk en hvar af dem tillhörde, skulle desse ledamöter icke ådraga statsverket någon särdeles kostnad. Den sålunda bildade fö r f a 11 n i ng s-c om m i s s i o n e n lomme att uteslutande åligga: a) uppsätta allmänna författningar, och, efter vederbörligt godkännande, dem från trye ket utgifva, under benämning: ”archiv för Svenska författningar. De skulle icke utgifvas blandade om hvarandra, på sätt nu äger ruin, uti Svensk Författningssamling, men classerade efter ämnets ursprungliga art uti af hvarandra oberoende serier och nummerföljder; så att, t. ex., allt hvad som rörde kameralverket, inginge uti ett års-häfte,— hvad som tillhörde krigs-administrationen till lands uti ett annat — tullförfattningarna uti ett tredje, o. s. v.; b) vid utfärdan j det af författning, i ändamål att ersätta en redan existerande, skulle föreskriften om upphäfvandet af denna sednare ovillkorligen i den nya intagas.
Likaledes böra skälen för sådana, af Fullmägtige vidtagna, förvaltningsätgärder och beslut, som grunda sig på särskilda omständigheter oell förhållanden, i protokollet anföras. § 241. Föreskrifter och befallningar må, å Fullmägtiges vägnar, Riksgälds-kontorets ernbetsoch tjenstemän icke meddelas, utan till följd af beslut fattadt vid Fullmägtiges sammankomst. Sekreteraren hos Fullmägtige må dock, utan föregången anmälan, mellan sammankomsterna från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande linnas nödvändiga. Öfver Fullmägtiges beslut i mål, sorn röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller andra enskilde personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständer-s Revisorer eller Stats-Utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, såvida besvären skola till pröfning upptagas, bör inom Tretio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmägtige skriftligen anmäla; hvarjemte det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmägtige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Stats-Utskottet öfverlemnas. Besvär öfver Fullmägtiges, nyss före eller under Rikets Ständers eller de ras Revisorers sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra, inom Fjorton dagar efter dclfåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Stats-Utskottet eller Revisorerne inlemnas. Angående Fullmägtige tillhörande särskilda åligganden och uppdrag. % 243.
”Äger någon Inteckning i flere Fastigheter för samma fordran, utan att uppgifvit är, för hvad del deraf hvarje Fa”stighet särskildt häftar, och hafva andre ”Borgenärer, å samma tid, eller sedan, la”lit inteckna en eller annan af dessa Fastigheter; då må han ej låta sin inteck”ning i någondera Fastigheten särskildt dö”das, utan att alla Inteckningshafvare, som ”med honom lika rätt äga, så ock de, hvil”kas inteckningsrätt sednare är, dertill sam”lyckt. Sker annorledes, eller låter hail ”Inteckningen i någondera Fastigheten förhalla; njute ej annan rätt i de öfrige, än ”näst efter den sista Iuteckningshafvaren.” Och 19 §• ”Borgenär, som, för sin fordran, fått ”Inteckning uti flere Fastigheter, må ej, ”till minskning i annars rätt, som å sam”ma lid, eller efter honom, låtit sin for”dran intecknas i endera Fastigheten, nju”ta ur denna senare betalning för mera, ”än som i de andre Fastigheterne brister.” Lagstiftarens afsigt med dessa bud har varit ganska god, den nemligen, att rättvisligen förekomma, dels att icke en sednare
– Rektor Adam Hauch (1836–1914) var son till Carsten Hauch, vars professur Brandes hoppats få överta (se not 77). Adam H. och fru Edgren stod varandra nära. – Ullman som sägs ha stått modell åt den norske folktalaren Rolf Falk i En sommarsaga kan vara norrmannen Viggo Ullman (1848–1910). Han höll politiska (frisinnade) föredrag i Sverige våren 1884, varefter det ordnades en bankett, ”Ullmanfesten”, i Stockholm för att manifestera Sveriges sympati med den norska vänstern. Ullman ivrade för kvinnosaken och för kvinnlig rösträtt. Fru von Vollmar, Kjellberg (1849–1923), var väninna till Ellen Key och Anna Whitlock. Sommaren 1876 gjorde de tillsammans med ännu en ung flicka en lång fotvandring i Norge, där de bl.a. besökte Björnstjerne Björnsons hem. Julia Kjellberg gifte sig med den tyske politikern och socialisten Georg von Vollmar (1850–1922). Brandes artikel om Jægers bok i Politiken har tryckts om i Samlade Skrifter, XIII, 528 ff. Det är en rå bok, skriver Brandes, rå genom den ton i vilken den berättas. Men ”Fra Kristiania-Bohêmen har endelig ligegyldigt hvad man mener om Bogens Sigte og Lærdomme, en Styrke ved sine Skildringers Sandhed. Det nytter ikke at lukke Øjnene derfor: som Bogens Hovedpersoner tilbringer deres Ungdom, saaledes tilbringer et meget stort Antal af unge Mænd i Nordens større Byer og i Sverigs Universitetsstæder deres.” Boken är dock okonstnärlig och illa komponerad, menar han. Tjenstekvinnans son I kom ut i maj–juni 1886, Utopier i verkligheten hösten 1885. I slutet av aug. 1885 trycktes Strindbergs ”Fabler” i Politiken. Georg Brandes översättning av J.S. Mills skrift hette Kvindernes Underkuelse och kom ut 1869. Brandes hade också skrivit företalet.
Inom en ganska kort tidrymd hafva 3:ne förslag till förändring i vår nationalrepresentation blifvit afgifna och det sista af dem har nu genom 3:ne RiksStånds sammanstämmande beslut blifvit förkastadt. Härutaf torde hvar och en, och deribland äfven Const.Utsk:s ledamöter, inse, att hvarje försök i denna väg skall, åtminstone för det närvar:de, fruktlöst aflöpa. Jag får derföre hos nämnde Utskott anhålla, att det täcktes ej vidare förspilla sin tid på utarbetandet af något nytt förslag i denna syftning, utan att Ulsk. behagade vända sin upmärksamhet åt ett annat hail, nemi. tryckfrihetslagens öfverseende och förbättrande. Jag önskar 120 Den 15 Februari e. m. Delta yttrande blef härvid afbrutet af Hr Gr. o. Landtm, med erinran till Hr Printzensköld, att frågor om ändring i grnndlagarne icke få väckas uti R. Stms plena, utan skola directe anmälas hos Const.Utsk. Hr Printzensköld: Jag har alldeles icke ämnat framställa något förslag lill förändring af TryckfrihétsFörordn. Mitt yttrande afsåg blott en anhållan till Const.Utsk.,. alt det ville vända sin upmärksamliet åt delta håll, så att vi kunde emotse utfärdandet af en tryckfrihetslag, hvilken, bättre än den nuvar:de upfyllde sitt ändamål. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Då Hr Printzensköld redan blifvit af Hr Gr. o. Landtm, tillrättavisad vid sitt försök alt gifva Const.Utsk. instruktion för dess blifvande verksamhet, har jag intet alt säga, utan afstår från ordet. Hr Printzensköld:
Med afseende å angelägenheten, ej mindre att de betydliga hinder och olägenheter för allmänna trafiken, hvilka vid Helsingborgs hamn, enligt hvad erfarenheten ådagalagt, esomoftast uppkomme derigenom att hamninloppet vid starkare sjögång uppfylldes af indrifvande hafstång, blofve så vidt möjligt undanröjda, än ock att hamnen varder enligt den uppgjorda planen utvidgad och jemväl i öfriga hänseenden försatt i så ändamålsenligt skick, som stadens läge, dess ökade rörelse och, särdeles med anledning af Oresundstullens upphörande, tilltagande vigt för sjöfarten påkallade, har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att för ifrågavarande ändamål bevilja staden Helsingborg ett amortcringslån af Tvåhundratretio tusen Ridr Rimt, under vilkor, att staden dels medelst kontrakt förpligtar sig att inom viss tid låta genom Hamn-direktionen, under öfverinseende och kontroll af Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, utföra hamnförbättrings-arbetet, dels ock genom särskild förbindelse åtager sig ansvarighet för lånets återbetalning på det sätt att, sedan det fått räntefritt innehafvas i fem år, Hamn-direktionen vid utgången af det sjette året och sedermera årligen intill dess lånet blifvit till kapital och ränta till fullo återbetaldt, å ursprungliga lånekapitalet till Riksgälds-kontoret inbetalar sex procent, hvaraf först godtgöres fyra procents 'ränta å det vid hvarje särskild förfallotid återstående kapital-belopp och det öfriga utgör kapital-afbetalning, samt att derest något år hamnkassans behållna inkomst, som i första rum - 22 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. niet må för ändamålet användas, icke lemnar full tillgång till inbetalning af ofvannämnda sex procent, staden är skyldig fylla bristen, dock med rättighet för staden att, för hvad sålunda kunde varda tillskjutet, undfå godtgörelse af hamnmedlen, till så väl kapital som ränta, när dessa medel dertill lemna tillgång.
Motionären har föreslagit, att, såsom bidrag till underhållandet af Wisby domkyrka, måtte beviljas enahanda fördel, som under namn af domkyrkotunna utgår till de öfriga sliftskyrkorna i Riket; såsom stöd för hvilken framställning åberopats, att änskönt Kronan icke uppbar någon tionde på Gottland, utan efterlåtit den lill presterskapets atlöning, stiftets pastorer likväl erlägga 93 t:r spanmål under namn af bibeltryckstunna, hvilken spanmål kunde i stället komma 220 D e 11 7 I) e c e m b e r e. m. domkyrkan till godo, äfvensom motionären slutligen hemställt, alt en mindre del häraf, t. ex. 23 t:r, kunde anslås såsom lön åt domkyrko-sysslomannen. Af sjelfva motionen, som mig veterligen icke blifvit af någon vederlagd, synes det, som skulle Wisby domkyrka vara i saknad af en fördel, som de öfriga stiftskyrkorne i Riket åtnjuta; af hvilken orsak och då tillika man torde inse billigheten och rättvisan deraf, att Wisby domkyrka, såsom ett nationalminnesmärke underhålles, och icke lemnäs lill förfall, hvilket skulle blifva en säker följd, om de begärda medlen blefve henne förvägrade, jag för min del yrkar bifall tili motionärens gjorda anhållan. Hr Rosenblad: Jag har visserligen icke varit motionär i denna fråga och har icke eller haft tillfälle att göra några beräkningar i detta afseende; men jag skulle dock tro, att det icke erfordras mera än den mest ytliga kännedom om Wisby domkyrka, för att linna, det en kyrka af denna beskaffenhet till sitt underhåll larfvar vida mera än hvad staden Wishy, under nuvar. förhållanden, dertill har råd att lemna. Dä StatsUtsk. ansett sig böra föreslå understöd för utgifvande af ritningar öfver Egyptiska monumentet’, men nu, då fråga är om den ringa summan af 300 r:dr till underhållande af ett bland våra vackraste monumenter, som för Sverige måste äga mera värde än de Egyptiska, sä anser jag skäl nu icke vara att bifalla Utsk:s i denna del gjorda tillstyrkande. Frih. Raab:
Det är dessutom anmärkningsvärdt, att Kongl. Majit uti Nådigt Bref den 27 October 1820, förklarat det AdvocatFiskalen icke ägde bestämd rättighet till den fordrade ersättningen, som derföre endast tills vidare blifvit lemnad såsom gratification. För mitt begrepp faller det således tungt, Den 23 Maji J. nt, 463 att fatta anledningen för StatsUtskottet, att anse den såsom en rättighet. Beträffande åter frågan om den nya HofRättens uppförande på indragnings-staten, så hemställes ödmjukast, om icke med beslut i det ämnet må uppskjutas till dess nian får se resultaterne af Serskilta Utskottets undersökningar angående EmbetsVerken i allmänhet, och huruvida genom indragningar, utväg kan vinnas till bemälte HofRätts aflöning, i händelse den anses böra bibehållas , då StatsUtskottet förklarat det till aflöningen nu icke finnes annan tillgång, än genom allmänna bevillningens förökande, hvilket jag för min del icke vågar tillstyrka, då så mycken klagan höres öfver redan för dryga utskylder. Grefve Hard., Carl Gujiaj hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes så lydande: (Se Bilagan N:o 2). Herr Carleson, Jacob Edvard: Utan att ingå uti något yttrande öfver de sammansatte Statsoch LagUtskottens utlåtande i hufvudsaken , torde det vara mig tillåtit anmårka, StatsUtjkottets tillftyrkande ä fportelerfattning för ÅdvocatFiJkalen i Gotha Ho/Rätt. Jag hade föreställt mig, att innan Utskottet skulle till Rikets Ständer inkomma med sitt tillstyrkande å en ersättning, borde förlusten som skulle ersättas , vara med bevis styrkt. Då detta nu ej år händelsen, vågar jag vördsamt föreslå, att 464.
Thunells Memorial, om Lån af Allmänna Medel för Anläggningar vid Carlskrona. 6:0 Herr Professoren Forsells Memorial, om kostnadens bestridande för tryckningen af Landshöfdinge-Embetenas Kungörelser. 7:0 Kongl. Maj:ts Proposition om eftergift af en Statens Fordran uti Landshöfdingen von Echstedts Sterbhus. 8:0 Riksdagsmannen C. F. Bergs MemoS rial, om Brandförsäkrings-Verkets ställande under tillsyn af Riksens Ständers Fullmägtige. 9:0 Herr G. A. Silfverstolpes Memorial a om ersättning af Cours-differfcnce å en Sven-, 44 6 Den 17 Felruarii. ske Ministern C. Lagersvärds genom RiksgäldsContoirets Liqviderade Fordran. Ifrån Lag• Utskottet .•] l:o Om ändring i 1 §. 23 Cap. Rättegångs-Balkan i afseende på Domfördt antal Ledamöter uti Rådstufvuoch Kämners-Rätter. 2:0 Angående Förmyndares skyldighet att hvart 3:dje år tillöka Myndlingens Capital med den under tiden derå upplupne ränta. 3:0 Angående föreslagen ändring af 7 Cap4 4 §. Utsöknings-Balken och dels innefattande Återremiss. Till Statsutskott et: Af Utskottets Utlåtande öfver Herr G, Kjellanders Motion, om uppskof med redovisningen af nu förestående4 Kfotio-Uppbörd, samt Till LagUtskottet • Af Utskottets Yttranden, angående så väl vackt fråga om Domares och Executorers skyldighet i afseende på Giilldenär förunnadt anstånd i Skuldfordnngsmål, som föreslagen ändring uti det genom 14 §. af Kongl. Förklarrngen den it December 1766 stadgade ansvar för Hållkarl. Den 17 Februarii 447 Af den 27 Januarii, af innehåll att Ståndet, som den 30 sisledne
Jag vill blott nämna, det jag tror Herr von Hohenhausen hafva i så måtto misstagit sig, att jag vill minnas eller tror, det en adelig yngling, som vid 15 år skall mantalsskrifvas, då äfven får betala capitationsafgift. Om, i öfrigt det nya Reglementet stadgar alla nödiga försigtighetsmått vid beviljande af dylika lån, begär jag visst icke, att denna Motion ytterligare må ventileras, utan åtnöjer mig med ett rum för den samma i Protocollet. Undertecknad RiddarhusSecreierarei Jag anser mig skyldig upplysa, att Herr von Hohenhausen* uppgift angående den ifrågavarande ca - Den 9 Octohr.r e. me. ast pitationsafgiften är fullkomligen enlig med rätta förhållandet, och att följaktligen ingen Adelsman erlägger denna afgift, som icke i öfrigt betalar Bevillning til! Staten för lön eller förmögenhet; Herr Grejven och Landt-Marskalken förklarade, att Herr Liljestråles nyss uppläste skrifteliga anförande endast komme, att, såsom hans en^ skildta Reservation, i Protocollet intagas. Justerades Pleni Protocollen för den I Augusti eftermiddagen, samt för den aldra, 4:de, 5:te och 6:te Augusti föroch eftermiddagarne. Herr ’ Grefven och LandtMarjkalken anmodade Herrar Bänkman, att med första sammanträda, för att utse 6 nya Electorer efter; Grefve Gyllenborg, Johan Henning; Grefve Cronhjelm, Polycarpus? Friherre Wrangel, Hennimg; Herr von Stockenström, Salomon; Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard; samt Herr af Rolén, Eric; hvilka tid efter annan från deras Electorsbefattping afgått. *22 J9<w 9 fiel niet r. m. Upplästes och lade* pS bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden; Frän StatsUtskottet: Af den 2 dennes: N:o 515. Angående väckte anspråk på ersättning af Svenska Staten för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar åt Magter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande.
\:«> 16* Alik. lill Exp.-Utsk. d«n 8 Dec. kl. 1 e. ni. KONGL. MAJ: T S uddiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående anslag för uppförande af cellfängelser, och i afseende på andra frågor, sorn med fängelseregleringen ega sammanhang; gifven Stockholms Slott den 9 November 1847. Sedan hos Kongl. Majit, genom Rikets Ständers skrifvelse den 5 Juni 1841, blifvit i underdånighet anmäldt, huruledes Rikets Ständer beviljat särskilda anslag för uppförande, så långt anslagen hunno, af nya fängelser efter cellsystemet, nemligen 900,000 R:dr till länsfängelset 100,000 R.dr till häradsfängelser och 300,000 R:dr till stadsfängelser, och Rikets Ständer tillika framburit den önskan, att en fullständig plan måtte varda uppgjord i afseende på erforderliga fängelser af dessa slag inom hela riket, så hafva dels åtskilliga cellfängelsebyggnader blifvit företagna och fullbordade, dels i öfrigt, för ofvanberörde ändamål, förberedande åtgärder egt rum, efter hvad i det följande närmare förmäles. De redan fullbordade fängelserna äro: för Stockholms län med 90 celler, för Linköpings län med 102 celler, för Christianstads län med 90 celler, för Gefleborgs län med 66 celler och för Carlstads län med 78 celler. Af Ma riestads länsfängele är ena flygeln alldeles färdig med 42 celler. I Fahlun är länsfängelset, med 66 celler, i det närmaste fullbordadt; och i Wexiö bör detsamma, med 90 celler, blifva färdigt under nästa år. Nya fängelsebyggnader äro beslulade och lill grundläggning påbörjade: för Stockholms stad med 169, för Wenersborgs län med 90 och för Carlskrona län med 90 celler. För öfrigt är tomt inköpt för ett häradsoch stadfängelse vid Wimmerby. Bi/i. till R. St. Skrifvelse, N:o lii.
S. D. o bedrogs ä nyo och biföllS Lag-Utstottets den r z:de dennes pä Bordet lagda Betänkande: Angående rättigheten att bygga Qwarnar. Dt supra. kx krotocoUo, I. 17. ^ImHuist. Utdrag afprotocollet, hället hos HZgwZrd. Prest-Gtändet wid Urtima Riksdagen - Orebro -en 17 Junit 1812. SD8 öredrogS ä nyo och bifölls Lag-Ulst.ttets den r z:de dennes pä Bordel lagda Betänkande: I anledning af Doctor RenströmS Memorial, rörande Stängsel-styldigheten. Dt supra. Lx krotocollo, 17. 1m Hurst. 7i6 Den 17 Junii Utdrag af wällöf!. Bsrgare-Ständets prstocsll, hållet wid Urtima Riksdagen L Orebro den 17 Junit 1312. S. D-^emitterades till Allmänna Beswärsoch Ekonomie-Urstottet Kongl. Maj:,s Nådiga Propo, sition angående Skönsta Wargeringens upplösande. Ut supra. Lx krotocollo, 7. Lergström. Utdrag af wällöf!. Borgare Gtändeto protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 17 Junit 1812. S D. ^cats-Utstottels pä Bordtt hwilande utlätanden: i:o I anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition af den i8-de sistledne April, i hwad som rörer Stats-Werkets Inkomster, Utgifter och Förwaltning för arén 1812 och i8n. 2:0 Rörande de i samma Nådiga Proposition östade Slats-Anstag under Första Hufwud-Titelen. z:o Om tillökning i Statv-Anstagen under Andra Hufwud-Titelen. 4:0 Om ytterligare Ansiag under Tredje Hufwud-Titelen. ;:o Om förhöjning i Hans Kongl. Höghets Kron-Prinsens Stats-Summa. 6:0
Men man är nöjd med ringa, blott själen är nöjd, och Gudi lof det är den nu. På aftonen drack jag åter kaffe i sällskap med mina 2 portvakter Saleh och Mohammad, hvarunder den senare satt och plockade ohyra ifrån sin Sa'bat och dräpte dem på golfvet. Äfven jag är full af loppor, som komma Gud vet hvarifrån, och ehuru jag i anseende till deras ovanliga tamhet här beständigt plockar och dräper dem, kan jag ej bli dem qvitt. Portvakterna prata mycket, isynnerhet Saleh, men jag har svårt att förstå dem, ty dialekten här skiljer sig dock betydligt från den i Alexandria, för ett ovant öra. Om morgonen hade de vidt och bredt talat om Sa'id, derifrån de båda äro, dess berg, grottor och andra under, samt om Beduinerna. På aftonen fick jag ändteligen, ej just till min fröjd, reda på hvad hölwan ville säga. Jag har nemligen utom hyran för mitt rum, som är 20 piaster i månaden, att erlägga hölwan, som gör 23 p., lika väl om jag stannar här 1 à 2 dagar, eller om jag bor här hela året. Sedan jag efter vanligheten om morgonen druckit kaffe med mina 2 portvakter, gick jag ut till Bokti, der jag först tog 100 piaster och gick sedan med min Turkiske gubb-janitschar för att bese de qvarter, som han sökt upp åt mig; men då jag ej fann mig belåten med något af dem, isynnerhet emedan de ej voro belägna i Asbukijeh, gick jag med den särdeles hygglige sekreteraren Köhler till ett kaffe, der jag träffade shekhen af Asbukijeh, som var en högst treflig, omkring 50 årig man. Men nu fanns ej något hus ledigt, dock trodde han sig efter vid pass en vecka kunna skaffa mig ett. Jag satt sedan en stund på cancelliet med Köhler. Han är ursprungligen Tysk, men uppfostrad här och i Alexandria, kan han numera föga Tyska.
Till pröfning företogs Constit.Utsk:s d. 9 dennes på bordet lagda memor. N:o 83 till R. o. Ad. samt BorgareSt., i anledn. af deras återremisser på memor. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jag anhåller att få veta, huru Borgax-eSt. afgjort denna fråga. Underteekn. Ridd.Secret.: Derom har någon underrättelse ännu icke ankommit. Hr Cederschjöld: Då får jag anhålla om propos. å det förslag till voter:spropos, som innefattas uti min reser vation. Hr Hjärne, Harald: Jag hemställer till min aktningsvärde granne, om det är lämpligt att fatta ett sådant beslut, som det han påyrkat. Jag lemnar till hvar och en att bedöma, om det länder Ståndet till heder att uti det ena ärendet besluta på annat sätt än uti det andra, då det är fråga om samma princip. Hr Cederschjöld: Jag kan för min del icke finna någon inconsequens deri, att R. o. Ad., i öfverensstämmelse med dess ogillande af Utsk:s vägran att göra afseende å gjorda anmärknlr, väljer sådana utvägar, att anmärkntna i aila fall blifva behörigen considererade. Den 16 Februari f. m. Iir Hjärne: Jag har den åsigt om Ståndets förra be-* slut, att det blott innefattade afslag å Utsk:s förslag till voter:spropos. , på det frågan skulle kunna sammanföras tillen enda tanka; och detta var, efter min åsigt, förhastadt, då saken fordrade votering i förstärkt Utsk, hvilket nu ej kan ske. Frih. Boye, Ludv.: I motsats med Hr Ccderschjölds reservation yrkar jag bifall till memor. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om Jt. o. Ad. behagade bifalla Constit.Utsk:s memor. Ropades starka nej, blandade med ja. Frih. Boye begärde votering. Hr Cederschjöld:
Sl. Fröt. 1828—i83o, io.-de Sami. 3 B. a s:dra Häftel. 18 Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. F.o 466. gångarnes belopp, hafva R. St. på följande sätt beräknat de extra anslagen, nemligen: a) Till Försvars-verket: Dels i allmänhet 2,820,000 Dels ock för Garnizons sjukhuset och Casern byggnader i liufvud staden . .. 182,000 2,972,000. Till Canaler och Strömrensningar: Götha Canal . 745,334 Södertelje Canal 3o,ooo Strömrensningar m. m. för fem år . 25o,ooo _ 1,020,334. Hvarjemte R. St. c) för tillfälliga och serskilda utgifter} hvilka redan af R. St. blifvit anvisade eller ytterligare på Riksgälds-Contoiret anvisas, afsatt 124,666. "Vid undersökning dernäst, när ofvanherörde tillgångar till Riksgälds-Contoiret inflyta, eller der blifva för anslagen tillgängliga, har förekommit det serskilda förhål - Exp.-Vtsk. Förslag till tind. Skrifv. 19 lande i afseende på Banco-vinsten, att densamma, härflytande till större delen från Bankens Discont-utlåning, icke varder för ett tilländalupet år öfverlemnad till Riksgälds-Contoiret förr, än efter Bankens bokslut, eller i September månad det nästföljande, så att de tillgångar, hvilka redan funnits i Disconten före slutet af år 1828, icke blifva för Stats-Verket användbara förr, ■jin nära 2 är senare; och sorn Banco-vinstens ofrugtbara innestående i Banken från December till September månad verkar en motsvarande minskning i den utelöpande sedelstocken, hafva R.