Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Björnstjerna har beskyllt mig för ett tomt och högtrafvande uttryckssätt, Hr Gr. Mörner för ett lågt och pligtlörgätet tänkesätt. Jag har ej rättighet att lemna sådana anklagelser obesvarade. Såsom bevis lör sitt påstående anför Gr. Björnstjerna, att jag skulle hafva yttrat, att genom grekiskans digifvande spiran rvckes ur bildningens hand. Detta är icke mina ord. Jag har sagt, att, om klassiciteten på det af CJtsk-.t föreslagna sätt undantränges. spiran ryckes ur handen på den nu regerande drottningen inom bildningens verld. Detta torde ej kunna bestridas. Gr. Mörner klandrar mig derföre, att jag skulle hafva tillerkänt läraren rätt alt försumma eller åsidosätta vissa af sina lärjungar. Sådant strider lika mycket mot mina ord, som mina åsigter. Jag har sagt, att läraren bör lästa ett underordnadt afseende på deras intresse, som hilda ett ringa fåtal inom afdelningen, för att ej glömma sin pligt. Om jag har 30 lärjungar, och 3 bland dem hafva ett intresse, som ej kan med de öfriga 27:s förenäs, är det då ej min ovilkorliga skyldighet att vid undervisningen fästa mer afseende vid dem, som utgöra ett så öfvervägande flertal? Jag anser ett motsatt handlingssätt orätt och oförsvarligt. Jag har lofvat inskränka mig till bemötande af de personliga angreppen; jag vill ej bryta mitt ord. Hr Mannerskantz, CarlAxel: Ett par talare på förmidd. hafva visserligen uppgifvit, att denna fråga skulle vara af beskaffenhet, alt endast skolmän eller skolkollegier derom kunde hafva ett grundadt omdöme. För min del kan jag dock icke så uppfatta saken, ty om någon fråga är af allmänt intresse, måste det vara denna, som berör hvar och en samhällsmedlem, både såsom fader och medborgare. Det måtte väl vara hvarje faders intresse att tillse huru undervisningen är ordnad vid de läroverk, dit han skall sända sin son! Det är icke mera än ett 10-tal af år sedan en stor förändring infördes i skolväsendet.
Den 2i December. 1445 I afseende pä den uri RegeringsFormen Co» wileen älagdc cgemeiiga bestämmelsen, akk wärd» Tcycksriheten, kan, ester Utskottets tanka ingen annan Jnstrucrion för Comitecn behöfwas eller med skäl mfärdos, än den allmänna Tryckfrihets lag, hwilkeu as Konung och Ständer gemensamt tvid denna Riks» dag kommer alt stadgas. Hivad ater angar dcn förestagne utwidgning af Tryckfrihets» ComiteenS skyldigheter; sa, ehuru Utskottet fullkomligt godkänner wigren af de nyriiga fö, remäl för allmän omtanka, deni Herr Mrnner5tam i sitt förslag asyftat, tror Utskotter likwäl icke att ändamålet pä detta sätt bör fokas eller kan winnås. Ledamöternas ringa antal i Tryckfrihets-Cam »toen förbjuder, helst i början af deh tillwarelse, att, igenom mångdubblade omsorger hindra densamma att fullt up« fylla betz första och angelägnaste. De personer, som kunna wara skicklige, uplyste wardare af Tryckfriheten, mäste mara weckeligr litteratörer, hos hwilka icke alkid, kanske äfwen sällan, finnes den stags erfarenhet, som fordras för att pröswa och bedöma oeconomiska upgifter, uptäckter och rön, med deras anwandbarhet i sänkilde orter af Riket. Det samma gäller ttll äfwemyrs i manga frågor om Lagar, ZSr, fattningar, inrättningar och deras tillämpning. Att utur ulkomne eller insände skrifter kungöra ostvan omförmälre nyttiga utdrag, det will säga utgifwa en Journal öfwer Juridiska, Oeconomiska och Statistiska ämnen, lärer icke heller böra äläggas en för helt andra affigter sammansatt Comitee.
N-é H jag Banco-Utskottets Betänkande», N:o 8 o. Ankom Hen SÖ Nor. 1B23. Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N.o 63, rörande väckte motioner, i afseende på BancoDiscontSt frelsens sammansättning, och det reglementariska för samma DiscontVerks förvaltning. D et af BancoUtskottet, den 3 5 sistlidne Oct. afgifne ofvannämnde Betänkande, är vordet den 6 och 17 i denna månad bifallet af Högt. Ridderskapet och Adeln samt Vallöf, BorgareStåndet trien ifrån Högv. PresteStåndet samt Jlederv. JBondeStåndet, med anledning af gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitterade. Vid Utskottets tillstyrkande i första punetent att de hittills iakttagne afbetalningsvilhor för Diseontlånen, eller att \-del af primitiva capita, ht hvarje sjette månad godtgöres, bör 'äfven hädanefter fortfara, finnes det hufvudsakligen vara anfördt: ”att Utskottet härvid skall mera fästadt sig vid förståndet af ordet Discont, än vid landets behofver och den allmänna förlägenhet som vöre rådande i jordbruk och andra näringar, hvilka omständigheter, under afvabtan af enskPd hjelp, fordrade en afvikei se från regeln; att, om å ena sidan, det vore en sanning, som ieke kunde bestridas, att en hirdt tryckande penningebrist i flere Rikets provincer verkligen förefunnes, det ock å den sädrå vore lika obestridligt, att ets lindring Banco-U/tioiMs Httankanden. 313 för de skuldsatte i afbeta ningsvilkören vore lika billig som af närvarande förhållanden högt påkallad: att räntans nedsättning, ehuru välgörande, dock
Direktionen för detta ändamål lät förekalla de tjenstemän vid Kontoret, hvilka såsom Kommissionärer brukade biträda lånesökande, lade dem på hjertat den betänkliga penningeställningen äfven der i orten och hemställde till dem, huruvida de icke, med anledning deraf, kunde finna sig vid någon nedsättning i det dittills beräknade kommissions-arfvodet. Advokat-Fiskalen hade sig icke med säkerhet bekant följden häraf, men visste, att nämnda arfvode, som i början utgått med en half procent af lånebeloppet, sedermera, efter hvad de i detta mål företedda handlingar utvisade, utgjort endast hälften deraf, eiler en fjerdedel procent af lånet; och ansåg Advokat-Fiskalen möjligt, det Ola Månsson vid omförmälda tillfälle varit i Direktionen närvarande. Ola Månsson förklarade, att han icke deltagit uti något Direktionens sammanträde, då hvad Advokat-Fiskalen Billbergh omnämnt der förekommit, eller hade sig bekant något Direktionens beslut om nedsättning af Kommissionärernes arfvode, hvilket utgjort stundom en half, stundom en fjerdedels procent. Härvid erinrade Advokat-Fiskalen Billbergh endast, att omförmälda underhandling emellan Direktionen och dess tjenstemän ägt rum utom protokollet, och att således något Direktionens beslut dervid ej kunnat ifrågakomma; hvarjemte Advokat-Fiskalen tilläde, att, om äfven Ola Månsson vid detta tillfälle icke skulle varit närvarande, Direktionens förrberörda vackra åtgörande säkerligen icke länge förblifvit någon af dess ledamöter obekant.
PRAKTISK NYHET FÖR HEMMET. Alla som äro ladda om sina mattor m. m. böra vid askans uttagande nr kakelugnarne begagna sig af den nu i marknaden utsläppta patenterade A s k - i n t a g a r e n, med hvilken askan uppsamlas i kakelugnen och aflägsnas utan minsta olägenhet af damm. Kan äfven med fördel användas till sopskyffel. Finnes i hvarje välsorterad bosättningsoch järnaffär, samt i parti hos C. W. Dahlstedt &amp; Svensson, Norrlandsgatan 25, Stockholm. OBS.! Återförsäljare antagas på alla platser. För utstyrslar, DUKTYGER, LINNEOCH BOMULLSVAROR, billigast hos BRÖDERNA SVENSSON &amp; C:O, 1 6 HAMNGATAN 1 6. Nestlé ' s Barnmjöl. BÄSTA NÄRINGSMEDEL FÖR BARN. Säljes på alla apotek. Partiförsäljning Instruktionsapoteket Nordstjernan. Prof gratis från HECTOR &amp; C:o, Skeppsbron 18, Stockholm. — 7 — SÅ MÅSTE DETTA NOG UTESLUTANDE TILLSKRIFVAS DEN MER ÄN NÅGON AF DE UPPGIFTER, HVARI HON HITTILLS VISAT SIG VANLIGT OMÖJLIGA LIBRETTON. DET HELT ENKELT FÖRTRÄFFLIGA FÖR HUFVUDSTADSPUBLIKEN. HR SKÅNBERG VAR TILL SIN UTFÖRANDE, OPERAN NU FÅR, HOPPAS VI DOCK SKOLA RÄDDA YTTRE GESTALT EN STÅTLIG OCH VACKER KUNG ERIK OCH HR &amp; C d DENSAMMA. SÄRSKILDT FÖRTJÄNAR FRU ÖSTBERG ATT ORTENGRENS GÖRAN PERSSON EN DEMONISK TEATERI H Y L I N FRAMHÅLLAS. ENDAST HENNES UTFÖRANDE AF DET OERHÖRDT BOF — MEN EJ MER.
Slutligen får jag anhålla, att dessa mina anmärkmr måtte få åtfölja remissen till StatsUtsk. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Då en motion väckes sedan riksdagen varat i 8 månader, så måste det vara någon särskild händelse, som gifver motionären rätt att framställa sitt förslag. 56 g Riksd.Ordn. säger uttryckligen: ”Ej eller må, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af riksdagsmän väckas, sedan en månad från riksdagens början enligt 27 § tilländalupit, såvida icke sådane frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller under riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas.” Hvilken anledning har dä Hr Nordenanckar haft att väcka sin motion? Har StatsUtsk. uppgifvit, att det i Riksg.cont. eller annorstädes äger tillgångar utöfver dem, som för redan beviljade anslag eller ifrågaställda behof äfrö af nöden? Det hafva vi icke förnummit. Hr Nordenanckar påräknar de tillgångar, som Banken kan håfva att lemna af sin blifvande vinst under tiden intill nästa riksdag. Men tiden att öfver dem förfoga är ännu icke inne. Först erfordras väl, att BancoUtsk. inkommit till R. St. med utlåt, öfver det förmodade beloppet af dessa tillgångar, och dernäst med förslag till deras användande. Intetdera har ännu skett. Jag anser följaktligen Hr Nordenanckars motion vara i förtid väckt. Men dä Hr Gr. o. Landtm, likväl tillåtit henne mottagas och läggas pä bordet, så lärer det, enligt 49 § Riksd.Ordn., icke kunna hjelpas med mindre, än frågan om remiss skall i detta plenum afgöras. Beviljas den, får saken gå så godt han kan, jemte de anmärkmr, som deremot göras, sin väg till (Jtsk.; men jag bestrider uttryckligen Hr von Troils förslag, alt R. o. Ad. nu skulle pä förhand gifva några föreskrifter, vare sig till Statseller BancoUtsk.
Det var jordegaren då likgiltigt om han, i stället att betala öfverskottsränta, presterade för denna ränta motsvarande effectiv rustning. Också afsågs, nämnde tid, att all den till Bålsmanshållet an slagne jord skulle deltaga i rustningen lika. Då förutsågs icke det ojemna förhållande emellan räntor och effectiv rustning, som i framtiden myntets försämring skulle vålla. Äfven om frågan betraktas med inskränkning blott till jorden, är ostridigt, att det ena hemmanet icke bör draga rustning för det andra, mot en ringa och obetydlig ersättning, utan att rustningsbesvärets fördelning bör för alla vara jemlik och rättvis. Men betraktas frågan i sin helhet, så vidt den angår både jord och jordegare, visar sig saken i det förändrade skick, att äfven eganderätten bör afses i följd af jordens åtkomst och vilkoren dervid. Liksom, vid fastighetsköp i all mänhet, de fastigheterna åtföljande besvär inverka på köpeskillihgarne, så har ock det olika förhållandet med de Blekingska hemmanens rustningsskyldiglret inverkat på de köpevilkor, som för dessa hemman betingats. För ett hemman med rustning öfver räntan afsågs besväret, som den tyngre rustningen medförde, och det otillräckliga vederlaget af tillskottsränlan. Köpesumman lämpades alltså derefter och nedsatles; men, för ett hemman åter med lägre rustning än räntan, kom i betraktande förmonen att få utgöra ränteåterstoden med en ringa penning, såsom öfverskott, och denna förmon har alltså verkat köpeskillingens stegring. Skulle nu dessa skiljaktiga förhållanden sättas å sido, och alla ifrågavarande hemman åläggas att genast i rustningen deltaga lika, inträffade oundvikligen, att en del Åboer utan vederlag åtkomme förmonen al en ränteförhöjning, som drabbade andre Åboer, hvilka för samma förmon utgifvit lösen. Bihang till R, St. Vrot. 1834- « Sami. 1 Af del, 4 Kongl. Majus Kådiga Skrifvelse I\!:o 3(j.
Nso i3a, 11 de utgöra; samt da Utskotten icke kunna, för deras del, medgifva, att de Kongl. Resolutioner, dem en del Städer i äldre tider och af tillfälliga anledningar erhållit till bestämmande af en Batsmansunderhallsskyldighet, hvilken tvifvelsutan öfverensstämds med hvarje Stads då egande verkliga förmåga, böra anses innefattade under de privilegier, förmoner, rättigheter och friheter, hvilka Konungen, genom 114 §. Regerings-Formen, är förbunden att låta samtlige Rikets Ständer åtnjuta; hvaremot Grundlagens go §, som uttryckligen bjuder, att: “Krigsmag“ten till häst och fot, så väl som Båtsnians“hållet, förblifver vid de med Landet och Stä“derne upprättade Contract och Indelningsverk, “iivilka till deras hnfvudgrunder skola orubbade “vara, intilldess Konungen och Rikets Ständer ‘'finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att "gora," i förevarande fall ensamt synes vara “tillämplig, hafva Utskotten vördsamt skolat förnya deras hos Rikets Högloflige Ständer redan gjorda tillstyrkan, att "en "ny allmän reglering• och fördelning “Städene emellan af deras Båtsmanshåll "må verkställas." I afseende å de grunder för uppgörandet af en ny fördelning af Städernes Båtsmanshåll, som af Utskotten, pag. 29, 30, 31 och 33, af deras först afgifna Betänkande föreslagna blifvit, är af några Ledamöter inom de respective 12 Statssamt Oee.-Uesk. Uti.
Sådant kan nemligen ske, utom vid de båda större läroanstalterna, Teknologiska Institutet och Chalmerska Slöjdskolan, vid de på Statens bekostnad inrättade Tekniska elementarskolorna, äfvensom uti de i några städer, i allmänhet genom kommunernas försorg, ordnade mindre slöjdskolorna. Efter hvad Utskottet inhemtat, kan åtminstone vid de större, på Statens bekostnad ordnade, tekniska skolorna emotlagas 96 Ståts-Utskottets Utlåtande 99. flera elever, än som der hittills erhållit undervisning och det synes vid sädant förhållande och så länge berörda skolor ännu icke äro fyllda, ej vara oundgängligen nödvändigt, att åtminstone för närvarande flera dylika läroanstalter inrättas. Utan att vilja förneka att åtskilliga af de förhållanden, som blifvit i berörda motioner framställda, förtjena uppmärksamhet, har derföre Utskottet ansett sig förhindradt understödja de nu väckta förslagen om statsbidrag för anläggning af Tekniska elementarskolor i ofvannämnda städer, och då, hvad särskildt de mindre slöjdskolorna beträffa, enligt Utskottets tanke, det i främsta rummet måste blifva kommunens omsorg alt bereda särskild teknisk undervisning åt fabriksoch handtverksarbetare samt att på egen bekostnad ordna denna angelägenhet, får Utskottet, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställa, att ofvanomförmiilda framställningar om statsanslag till Tekniska elementarskolors inrättande i städerna Jönköping, Upsala, Wisby, Carlskrona och Carlshamn ej må af Rikets Ständer bifallas. Befrämjande i allmänhet af Slöjderna. 46:o
Naj i tjäder förklarat, att, enär Svenska ^.eademien med 1842 ärs början äter inträdt i utökningen al sitt under de nästköregäende ären genom serskildt eontraet till Ilegeringens disposition ökverlätna privilegium ä utgikvandet al llikets ollieiela tidning, i följd bvarak ansvaret för denna tidning nu Ln^o bvilar pä ^.eademien, med de vilkor oell förbindelser, sou» innefattas i berörde privilegium, jemkördt med bvad Kongl. Uaj:t i Mdigt Vret af den 7 December 1841, angäende ersättning för vissa i tidningen införda artiklar körordnat, Kongl. Naj:t vid detta torliällsnde lunne det al Svenska -keademien bero att, elter eget godtfinnande, antingen förlänga den emellan ^.eademien oell Lan^li-Ilädet trallade oell intill slutet al innevarande är fortgående öfverenskoinmelsen om utgilvandet ak Statstidningen, eller oek pä annat sätt Iiärom föranstalta; bvarjemte oell beträffande serskildt det boktryckeri, som löre Stats-dddningens Lterlemnan<le till teademien blifvit för tidningens räkning af allmänna medel inköpt, Kongl. IVIapt ansett lämpligt förordna, att nämnde tryckeri, med dertill körande elleeter, skall vid slutet ak detta är försäljas oell den derför inlåtande köpesumman till Kongl. Naj:ts oeb Ilikets Stats-Lontor inlevereras, såsom afbetalning
"Husbonde answare för sitt Tjenstefolk personliga Skyddsafgift efter Tariffen N:o 2; hwaremot Bewillning för Egendom elter behäl. len Inkomst bär Tjenstehjonet sjelft päföras och af det samma erläggas utan minskning af desi genom Husbonden utbetalte personliga Skyddsafgift, hwilken derjemte bör utgä säsom sivarande mot Tjenstehjons lön och underhäll, som deremot wid beräkning, af serskilt inkomst icke uptageS." Skrifwer Ja! Den -ct ej will skrifwer klej! Winner klej, sa kommer pä sätt -et ^ögtärade Borgare - Stän-et funnit, nytznämde ?:-e mo. ment, att erhälla ne-anskrifne lydelse: "Husbonde answare för sitt Tjenstefolks i Tariffen N:o 2 utsatta personliga Skydds af. gift, men Tjenstehjonet för den Bewillning, som e-Iöcn Den 17 October. som det för Egendom och behällen Inkomst bör erlägga, sedan derifrän desi af Husbonden ut. malta Skydds.afgift blifvit afdragen." Uti z:dje Reglen uteslutas de sista (Or. "af minst 50 Riksdaler vin äret?' > Början af g -e Reglcn förändras sälunda: "Husfolk och Tjenstehjon, som utom sin lön och sikt rind rkäll hafva behällen Inkomst, rc." lltur ,5:te Regien urestntes -en sista meningen, fän och med orden: "dock med undan. Ilag af lagstadoa Tjenstehjon rc " ända trll stulet; och r<<:de Regien erhäller följande nya redaction: 'Jemlikt §:de A'.t. 1.
Ridderskapet och Adeln åtskill* des klockan 3» In fidem Protocolli A. G. Silverstolpe, Onsdagen den 28 Juni» Plenum klockan 5 eftermiddagen* Företogs till afgörande LagUtskottets« sistlidne Plenidag på bordet lagda, Memorial i anledning af årerremiss af Utskottets förrä Betänkande, rörande OriginalSkuldsedlars uppvisande vid lagsökning. Herr von Schantz , Ifvar Predrik Gabriel'. Jag vill ej upprepa de manga skäl, som förete sigemot Utskottets Betänkande , och hvilka Utskottet till en del väl sökt men, som jag tror, ej förmått vederlägga; jag vill blott anföra ett, hvilket jag tror vara tillräckligt att hindra förslagets antagande: det nemligen, att hända kunde, det sedlar, ställde antingen till viss man och ordres eller till irnehafvareti, hös Konungens Befallningshafvande förtvistiga för^ I klarade eller af någon orsak till sin verkan I ogillade, kunde sedermera utlemnas till annor I man, som dem på god tro emottoge, men blefve bedragen, just genom det saknade presentatum, som vid lagsökningar påtecknas sedela och sorn vanligen medför den verkan , att en så beskaffad sedel ej emottages utan att uppI lysas kan huru med skuldsedeln förfarits* Man förekommer således verkligt skadliga händelser, om man afslår Utskottets Betänkande. LTppå härefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skaiken gjord proposition, blef LagUtskottets Memorial af Ridderskapet I och Adeln afslaget. Föredrogos å nyo och bi föl los följande Statsutskottets, den 23 Juni på bordet lagda, Betänkanden: 1:0 Om yrkadt skatteköp å Ållestads KronoSäteri i Elfsborgs Län. a:o I anledning af Vackt Fråga örn medels ani slående till Lazarettsbyggnad i Uddevalla 3:0 Angående fortfarande af det till Hamnbyggnaden i Helsingborg på Stat anslagna bidrag af allmänna medel.
Bäckströms skuld till Banko-diskontverket; N:o 32, i anledning af förre hemmansegaren G. F. Thomsons ansökning om eftergift af öfverränta å ett diskont-lån; och N:o 33, öfver ett af förre gårdsegaren Sven Carlsson Kastman gjordt ackords-anbud. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets betänkande: Bih. till R. St. N:o 4, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämpning, fattade Ståndet beslut som föijer: Utskottets framställning, sid. 2, i anledning af Doktor Sandbergs motion, äfvensom hvad Utskottet, sid, 34, yttrat rörande dels Kiksdagsfullmägtigen Svartlings motion, dels de vid Bevillningsstadgan fogade formulärer och dels Herr Hallinge motion, lades till handlingarne. Vid hvad Utskottet yttrat och hemställt, sid. 3, med anledning af Rofpredikanten Hasselrot motion, och sid. 4, i afseende på Kiksdagsfullmägtigen Nils Strindlunds motion, lät Ståndet bero. Det i 102 § föreslagna tillägg, angående pröfning af Taxerings-ledamots förfall, ansågs böra uteslutas. Som Utskottet lemnat utan afseende elt af Komminister Bechman väckt förslag, att de af Presterskapet till Statsverket under namn af gärden och taxen m. m. utgående utla gor borde från Bevillning befrias och sålunda uti 145 § införas, blef detta förslag till Utskottet återremitterade. Beträffande den, sid. 35, gjorda hemställan med anledning af så väl Riksdagsfullmägtigen Strindlunds som Herr Rosenblads motioner, åsyftande beskattningens jemnare fördelning, fann Preste-Ståndet, för godt att, för sin del, såsom sitt beslut antaga det af Friherre af Sehmidt i dess reservation framställda förslag till underdånig skrifvelse j ämnet endast med den förändring att orden Nådig Proposition förändras till Nådig Skrifvelse.
Jag ber att få fästa uppmärksamhet på det curiosa förhållande, att sedan R. St. begärt en fullständig undersökning, K. M. tillåtit dess anställande och låtit aflemna den, samt Utsk. och R. St. vilja antaga de af Styrelsen meddelade upplysningarna såsom goda, uppstå två bland Konungens egna rådgifvare och säga, att undersökningen icke är fullständig. I fall denna tanke är grundad, borde de väl hafva sökt göra sina skäl gällande i StatsRådet och innan undersökningen remitterades till R. St. Jag har icke den öfvertygelse, att undersökningen är ofullständig; ty såvida jag kunnat intränga i målet, finner jag, att vederbörande auetoriteter i Stockholm och Götheborg äro hörda, samt att målet är så fullständigt handlagdt, som det varit möjligt. IJå dessa grunder anhåller jag om bifall till betänkandet. Hr Gyllenhaal, Lars Hermani Vid behandlingen Den 28 April c. m. af denna fråga inom StatsUtsk. liar jag varit af särskild mening, och skälen för denna mening finnas intagna i den reservation, som jag bifogat Utsk:s betänk. Jag åberopar den till alla delar; men jag begär, att nu i afseende på sjelfva saken få nämna, att om It. o. Ad. vill godkänna den åsigt, som bos Utsk:s pluralitet gjort sig gällande, tror jag en återremiss vara oundvikligen nödvändig, emedan Utsk. väl sagt, alt matlagsafgiften bör försvinna oell att Stockholm och Götheborg i stället böra utgöra den vanliga sterbhusafgiften med ^ proc., men Utsk. icke tillika sagt, huru förhållas bör med den särskilda afgift, som, åtminstone i Stockholm, utgått till allmänna barnhuset och hvilken jag i min reservation omnämnt. Om således detta betänk, i sitt närvarande skick bifalles, har R. o. Ad. i och med detsamma förordnat, att sterbhus i Stockholm skola, utöfver i proc:s afgift till Justitiestaten, fortfara att erlägga afgiften till bambuset. Jag skulle föreställa mig, att då man önskar den likhet i beskattning, som Gr. Cronhjelm här åberopat, bör man icke vilja ålägga några städer högre afgifter än andra.
Dito dito för Hufvud-titelns öfriga stater. Oförutsedda utgifter. Bih. till R. St. Sjöförsvar s-Departementet. Aflönings-Stater. Departements-Chefen. Departementets Canzli-Expedition. Dito Commando-Expedition. Förvaltningen af Sjö-Ärendena med Sjö-Chartse-archivet samt Aflönings-staterne för Flottans stationer i Carlskrona, Stockholm och Gölheboi g. Båtsmans-indelningen. Materiel.. Flottans underhåll och nybyggnad. Anslag af Rotefrihels-afgilten till Flottans materiella behof. Diverse Anslag. Excercise af Flottans bemanning. Spanmålsupphandling och Bageri-kostnader. Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Departementets Expedition. Skrifmaterialier och expenser för Hufvud-tilelns öfriga stater. Reseoch Tractaments-penningar, Oförutsedda utgifter.. För Handeln. Lotserioch Fyrings-slaterne. Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel. Civil De par t em entet. Stats-Råden ulan Departement. Departements-Chefen. Departementets Expedition. Stats-UtsTcottets Utlåtande, N:o 420. ri Bergs Collegium med Bergslags-staterne. Commerce-Collegium. Tabell-Commissionen. Landtmäteri-staten. Öfver-Slåtbållare-Embetet. Lands-slalen i Upsala Län. Dito Stockholms d:o. Dito Södermanlands d;o. Dito Östergöthlands d:o. Dito Gottlands d:o. Dito Calmar d:o. Dito Blekinge d:o. Dito Jönköpings d:o. Dito Kronobergs d:o. Dito Christianstads d:o. DiLo Malmöhus d:o. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL SAUNNUKBB IMI£@ TIOSIBE SAMLINGEN. Afdelningen: Expeditions-Utskottets Förslag till Ris St:s underdåniga Skrifvelse?' till Kongl.