Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äonungené 33efallntngéhafwanDe utnämne, att föra protocoH odj längDer, en perfon, forn icfe i annan egenffap wtD Sommittéen (fall wara närwarante, och forn af allmänna meDel njuter arfwoDe, på fått Derom ftaDgaö. 76 2De från fdrjfilba bijlrtct i Sanet tinfaflabe Sebamöter njuta från od) till beraö fjemmift jfjutölega för tvoå [>äftar, fann tractamente <£n £K:br för fjwarje refe-bag, f>wartill be, enligt gallanbe SHefe*9teglemente, funna anfeö wara be* rattigabe, äfmenfotn enaf>anba tractamente för fwarje förrättningöbag, räfnabt ifrån €ommitte'enö fammanträbe, till bef gör omålen blifwit fullborbabe. §. 118. £)e föränbringar i taxeringen, font af ^röfning&Sommitteen göraö odj i protocollet intagaö, jfola, genom utbrag beraf, mebbelaé SanbéFantereraren oc§ af l)onont utföraé i färjfilb längb, font för fworje jfattjfplbig, fwilFenS taxering blifwit förattbrab, wifar båbe fwab wtb taxeringen blifwit påförbt od) fwab ^röfning&Soniniitteen ftabgat; fommanbe befa längber att, till tipp* böcböntannené efterrättelfe, taxeringödängbcn bifogaö. §.
Grafvården, som tyckes varit bortglömd under ett par hundrade år, men som nu af tyska och polska forskare uppsökts, har på det hela trotsat tiden rätt väl. Nu börjar den emellertid att förfalla och kyrkan har inga medel att bevara den. Kapellets utåt halfrunda mur är mycket bristfällig, de allegoriska figurernas armar afslagna, liksom flere ornament samt prinsessans händer skadade. De flesta bitarne finnas dock i behåll. Det vackra dithörande trägallret ligger sedan länge 3 IDUN - i en skräpkammare, men torde kunna åter uppsättas. Man har frågat mig i Thorn, o m icke i Sverige något kunde göras för upphjälpandet och bibehållandet af detta grafmonument öfver en svensk prinsessa, som väl lefde sin mesta tid och dog i främmande land, men som hade sitt fädernesland alltjämt kärt, och som beskyddat och understödt så många af dess söner och döttrar. Kanske just Sveriges kvinnor skulle vilja åtaga sig detta kärleksverk — det vore att på sitt sätt utföra den store Gustaf Adolfs försonande tanke. Anna af Wasa var en af de svenska kvinnor, som mest gjort det svenska namnet heder bland främmande folk. K VINNOFRÅGAN TILL OCH STRÖMNINGARNA. KULTURETTBIDRAG KVINNOEMANCIPATIONENS STORIA. A F I. A. D A V I D S S O N. FORTS. FRÅN FÖREG. N:K. HII ETT A F sina skådespel yttrar Aristophanes: » Enligt min åsikt skall kvinnan efter detta lifvet ej blifva delaktig af något kommande lif !&gt; Således skulle enligt Aristophanes en man, äfven den fegaste och brottsligaste, lefva evinnerligen, men en kvinna, äfven den ädlaste och bästa bland kvinnor, för alltid upphöra att existera efter döden I Detta må j u kunna förlåtas Aristophanes, t y han var j u endast en &gt;hedning », men hvad skall man säga om, att det i sjätte århundradet efter Kristi fö- delse på ett kristet kyrkomöte i Nåcon uppställdes den frågan: » Har kvinnan någon själ! » och att denna fråga till slut m e d ringa röstöfvervikt blef bejakad!
M 8i. rotehjelpen vara med billighet öfverensstämmande; — men som Rikets Ständer saknade ledning för sitt omdöme, till hvad belopp denna rotehjelp skäligen bör utgå, hafva Rikets Ständer, som jemväl emottagit framställning om sådan hjelp till svaga soldatrotar vid andra regementen, i underdånighet anhållit, att, efter förutgången undersökning, Kongl. Majit täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition, om och till hvad belopp den nu till svaga rotar utgående ersättning må anses böra förhöjas. 1 anledning af denna Rikets Ständers underdåniga framställning anbefallde Kongl. Majit Dess och Rikets Krigsoch Kammar-Kollegier att, jemte utlåtande i ämnet, afgifva förslag till de åtgärder, som häraf kunde föranledas; och hafva Kol legierna under den 7 November sistlidet år uti frågan sig yttrat: att med den genom Kong!. Brefvet den lä Augusti 1829 slutligen fastställda reglering af rotehjelpen i Kronobergs och Kalmar län afsågs, att samma hjelp måtte för framliden blifva af penningevärdets förändring oberoende, hvarföre den ock i spanmål bestämdes. Derigenom hade berörde ändamål äfven vunnits, enär, likasom kostnaden för en soldats underhåll stigit, värdet af spanmålen jemväl stigit och ersättning sålunda ifrågavarande rotar inom Kronobergs och Kalmar län tillgodokommit. Då härtill komme, att kostnaden för soldat-underhållet i sednare tider minskats äfven derigenom, att rotehållarne befriats från beklädnaden och mötes-underhållet, saknade Kollegierna skäl att ytterligare förhöjning uti rotehjelpen för ifrågavarande rotar i underdånighet tillstyrka; desto mindre som icke ådagalagdt vore, att roteringen i Småland i allmänhet är mera tryckande än i andra provinser, hvadan ock Kongl. Majit medelst beslut den 13 Januari 1837 förklarat då väckt fråga om lindring eller jemkning för Småland i roteringsbesväret icke erfordra någon Kongl, Majits åtgärd.
Allt sedan 1638 har bränvinsbränningen här i landet varit under omvexlande former beskattad. I alla andra länder hafva styrelserna, liksom här, redan tidigt ansett denna näringsgren böra uppbära en dryg del af statens bördor. Afgiften för bränvinsbränningen i Stor-Britannien, hvilken beräknas per tillverkad gallon med 7 sh. 10 d. Sterl. i det egentliga England, med 3 sh. 8 d. i Skottland och med 2 sh. 6 d. i Irland, inbragte år 1845, i England Pund Sterl. 2,859,046: 8 sh. 7 d. i Skottland „ Dessutom inflöto i afgifter för försäljning af bränvin i England och Skottland . Pund Sterling 1,071,747: 6. 9 Va tillsammans Pund Sterling 6,631,310: — 8 ‘/2 d. På Stora Britannien och Irlands folkmängd, tillsammans 30,000,000, uppgå således afgifterna för tillyerkning och försäljning af bränvin öfverhufvud till omkring 4 sh. eller 2Va R:dr Svenskt Banko på hvarje person. Om det vore möjligt att lika högt beskatta bränvinstillverkningen i Sverige, som i England, skulle på detta sätt, äfven utan hänsigt till den här jemförelsevis större förbrukningen än i nämnde land, inkomsterna kunna bringas till mer än 8,000,000 R:dr. I Preussen utgår ifrågavarande afgift efter mäskekarens rymd och motsvarar ungefärligen 8 sk. Banko per Svensk kanna. Beskattningen inbragte år 1844 5,915,475 Thaler, som, fördelade på en folkmängd af 16,000,000, göra omkring 33 sk. B:ko för hvarje person. 1 Danmark gör skatten, äfven beräknad efter mäskekarens rymd, omkring 8 sk. Banko pr Svenskt kanna 6-gradigt bränvin. Till ungefär samma belopp uppgår den ock i Norrige, och är der lagd på pannerymden i 2 klassen samt beräknad att inbringa 160,000 Specie.
Han hade fått se en bild af Jesusbarnet. Det var den utkastade, som stod där, midt uppe i all oredan, med sin fattiga krona på hufvudet och mässingskor på fötterna. Färgen var bortskrapad ur ansiktet, ringar och smycken, som hängde på honom, voro ärgiga, och lindan var gulnad af ålder. Då Gaetano såg detta, ville han ej sälja sina bilder till miss Tottenham, utan ämnade helt enkelt gå sin väg. Då hon frågade honom hvad som kommit åt honom, stormade han lös mot henne och grälade på henne. Visste hon, att många af de ting hon hade omkring sig voro heliga? Visste hon, eller visste hon ej, att detta var själfva det heliga Jesusbarnet? Och hon hade låtit det tappa tre finger på ena handen och låtit stenarna falla ur kronan och låtit det ligga där smutsigt och ärgigt och vanhedradt. Och om hon så behandlade bilden af Guds egen son, hur skulle hon då ej låta allt annat förfaras? Han ville ej sälja något till henne. Då Gaetano for ut mot henne på detta sätt, blef miss Tottenham hänförd, hänförd. Här var den sanna tron och den rätta, heliga vreden. Och denne unge man måste bli konstnär. Till England, till England skulle han! Hon ville sända honom till den store mästaren, hennes vän, som sökte omskapa konsten, till honom, som ville lära människorna att tillverka skönt husgeråd, skön kyrkoinredning, som ville skapa en hel skön värld. Hon bestämde och ordnade, och Gaetano lät henne hållas, därför att han nu helst ville komma bort från Diamante. Han såg, att han ej mer kunde uthärda att lefva där. Han trodde, att det var Gud, som förde honom bort från frestelsen. Han reste helt obemärkt. Donna Micaela visste knappast om hela saken, förrän han var borta. Han hade ingalunda vågat komma och säga henne farväl. Sirocco. Efter detta förflöto två år alldeles stilla. Det enda, som hände i Diamante och på hela Sicilien, var att människorna blefvo allt fattigare och fattigare. Så kom där en höst, och det var inemot den tiden, då vinet skulle skördas. Och vid den tiden bruka canzonerna springa helstöpta fram på läpparna; vid den tiden framströmma nya och sköna melodier ur mandolinerna.
V 40 40 40 A. Cassa till agde pension , , , , , , , , , , Anmälan af Rikets Ständers Revisorer är 1835: 3Q;o om Militise-Boställs-Cassans räute-fordra; hos Fält-Secreteraren Herlenius , , , , , 3l:o om den i Kongl, Krigs-Collegii Utred nings-Afdelning balancerade fordran hos Kongl, Spanska Regeringen , , , , , 32:o om skade-ersättningen till Gästgifvaren "Widgren , , , 33:o om anslaget af 50U R:dr till hvartdera a Gardes-Regementena för inköp af Instrumenter och Musikalier , ,,,,, „Sv,ar„ pä älerremiss ,,,,, J4:o om atskillige uti Kongl* Krigs-Collegii Utrednings-Afdelnings räkenskaper balancerade förskott till Capitainen Söderberg Gener al-Lieutenant en Baron Cederström Herr General - Adjutanten för Arméen till Öfversten Grefve Rosen och Rytt mästaren Åkerstein 35:o om Mötesoch i ross-passevolance-fondern< 3G;o om en af Kongl. Krigs-Collegium meddelat ersättning för beklädnads-persedlar, hvilken icke blifvit i Kongl. Flottans Stockholms Stations räkenskaper uppförd ,,, , 37:o om afskrifningen af ett Instrumentmakaren Wallin tillagdt förskott ,,,, 38:o om Contre-Amiralen, Grefve Cronstedts löne-förmoner, m, m. ,,,, o9:o om ersättningen till Skeppsholms församlings kyrko-cassa för förlorad tomthyra 4Q:o om upphandlingar vid Stockholms och Götheborgs Stationer af Kongl. Flottan, de der icke grundat sig på afslutnde contract 41.0 om ett förskott af Lotsoch Fyrings-med len till Commendants-Embetet å° Carlstens fästning , ,
Ina åren ulanordnadt af ölverskotten å statsverkets inkomster, förordnat alt, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, berörde ersättnings-summa, 410 ILdr 79 öre R:int, nu må å stat uppföras. o) Då samtlige af Rikets Ständer för Lands-staterna nu beviljade anslags-belopp uppgå, enligt bifogade tabell n:o 0, till ett belopp af 344,488 R:dr 90 öre Runt, har nuvarande kontanta anslags-summa för Lands-staterna med nämnda belopp blifvit förhöjd; och har, för rättigheten till åtnjutande af de löne-lörhöjningar, som nu beviljas, enahanda förbehåll om indelningarnes frånträdande blifvit bestämdt, som vid sisllidne riksdag lastades vid då anvisade anslag till förbättring af Lands-stats-personalens löner. 9:o 1 eldighet med livad Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 24 Oktober sisllidne år anmält, har ett årligt anslag af 300 R:dr R:mt blifvit beviljadt för uppehållande af ett gästgifveri i Malmagens hy inom Jemtlands Län. Jordbruket, Handeln och Näringarna. A) Skiften och Ajvi t trin gar. 10:o Utöfver nuvarande årliga anslag till skiften och alvittringar, utgörande 42,000 R:dr Ranko eller 63,000 R:dr R.ml, är af E. K. M:t i delta ändamål äskadt ett särskildt anslag för nu ingångna slals-reglerings-period af 171,000 R:dr sistnämnda mynt att utgå med årligen, eller 57,000 R;dr för hvarldera af åren 1858, 1859 och 1860. Rikets Ständer anse jemväl, för sin del, angeläget, alt mera verksamma åtgärder, än hittills varande anslags-belopp medgifvit, vidtagas för storskiftesoch afvilliiugsförrättningarnes fortskyndande.
För öfrigt har motionären erinrat, att någon inkomst af hyresoch arrende-medel vid ban-stationerna ej heller blifvit tagen i beräkning. Herrar Prytz och Grape hafva i sina motioner ånyo upptagit den under sednaste riksdag, genom Kongl. Maj:ts till dåvarande Stats-Utskott derom allåtna skrifvelse, Rikets Ständer underställda fråga, angående erhållandet af Statens bidrag för anläggningen af jernväg mellan städerna Gefle och Fahlun; hvarom Rikets då församlade Ständer, till svar å högstberörde skrifvelse, yttrade, att Rikets Ständer ej funno de med denna jernvägs-anläggning sammanhang egande omständigheter nog utredda, för att kunna afgifva något yttrande öfver det nådiga meddelandet eller ikläda Staten en så vidsträckt ansvarighet, som den, hvilken då var ifrågasatt; och hafva begge motionärerne åberopat samt hänvisat till de omständliga utredningar, kostnads-förslag och beräkningar, som under loppet af nuvarande riksdag blifvit till Utskottet inlemnade. Bland dessa många och vidlyftiga handlingar, har Utskottet emottagit, en angående omförmälda jernvägs-anläggnings åstadkommande genom allmänt understöd, till Kongl. Maj:t under innevarande år ingifven och derefter till trycket befordrad samt bos Riks-Stånden utdelad ansökning, innefattande en omständlig utredning af alla, med hänsigt till ifrågavarande företag, förekommande förhållanden, dervid sökan derne - Slats-Utskoltcts Ullålande, M 274. 25 dorna, efter meddelandet af åtskilliga statistiska uppgifter och upplysningar, angående provinserna Dalarnes och Gestriklands belägenhet och topografiska beskaffenhet, jemte naturförmåner, äfvensom dervarande invånares ekonomiska ställning och bufvudsakliga näringar samt de tid efter annan framställda förslag och vidtagna åtgärder för kommunikationernas förbättrande och underlättande, ingått i en jcmförande undersökning för bestämmandet af den kommunikation, som för Dalarne skulle vara den lättaste och fördelaktigaste. I detta afseende och i fråga om ändpunkterna för en sådan kommunikation, hvilken måste leda till endera af rikets närmast
För Rådslagen skola Stats Rådets Ledamöter vara ansvanea, såsom i 100 eller 107 $. derom vidare stadgas. Se Bihanget, 3 Bandet, sid. 25 och 122. Ridderskapet* och Adelns Protocoll d. 7 Constitutions-TJtskottets betänkande. 21 $• Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifver Varda Riksens Ständer dessförinnan af Konungen eller StatsRådet sammankallade, upp - April, I. sid. 2O7; d. 11 April, I. sid. 350—361; d. 27 Maji, II. sid. 490—499; d 3 Junii, I. »id. 141, och d. 11 Junii. Borgare - Ståndet» Dito d. 4 och 0 April, »id. 1591, 1690 samt den 5 och 0 Junii sid. 2O99, 3113- BondeStåndet* Dito d. 4 April, »id. 08» 4 Bandet, samt den 5 Junii »id. 307, 5 Bandet. 6l. Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående /. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det åi*, under hvars lopp den nya Bevillning gen af Riksens Ständer fastställd blifver. Se Bihanget, 3 Bandet sid. 47. Ridder*kapets <?ch Adelns Protocoll d. 23 22 ConstitutionsUtskottets betänkanden. höre Bevillningen, hvartill alla ofvannämnda afgifter räknas, med det årets utgång, då en sådan Riksdag börjar. April löts, II. sid. 1/q. d. 2 Maji, I. »i(3. 12, ij, Prejf.eStåndpfi Dito d. 25 April igjö, sid. 156, 4 Bandet. Borgare - Ståndets Dito d. 2i och 23 April, sid. 190Ö, 1961.
Och när man icke tager begreppet materialism i en alltför snäf bemärkelse — och en person behöfver ju icke nödvändigtvis anse, att »tanken är ett hjärnans exkrement», därför att hon är materialist —, öfverhufvud icke betraktar den såsom en doktrin, ett system allenast, utan i den djupare och betydelsefullare meningen af en allmän, allt behärskande och allt präglande tidsdisposition, torde man här finna det sökta ägget. Det säger sig själft, att man dock, innan man påstår, att Zolas diktning och Ibsens diktning tillsamman bilda ett helt, hvilket utgör den moderna naturalismens hufvudstycke, samt att denna naturalism är ett utslag inom vitterheten af den materialistiska filosofien, måste ha fixerat, hvad naturalism är. Så vidt jag kan se, behöfver man icke gå allt för långt eller bry sitt hufvud alltför mycket för att finna definitionen; det centrala väsendet är angifvet inom själfva termen. Denna, själfva ordet naturalism, pekar mycket bestämdare hän på detsamma än någon af de skiljaktiga formler, i hvilka riktningens mästare sökt intvinga det, — exempelvis Flauberts sats om boken såsom ett lif, fördt i ett miliö, och Zolas så omtuggade floskel om ett stycke lif, sedt genom ett temperament. Naturalismen — det är helt enkelt den skola inom litteraturen, som har till högsta princip, att söka förklaringen till alla de fenomen, som komma under dess behandling, alltså de skiljaktiga mänskliga karaktererna och de skiljaktiga mänskliga lifsödena, i naturen. Och naturen — det är det som uppfattas af sinnena och tanken och som tillgängliggjorts, inhägnats och bearbetats af vetandet, det enda existerande, af hvilket människan utgör en del, naturen utom människan, såsom miliö, klimatiskt miliö, socialt miliö o. s. v., och naturen i människan, såsom nedärfda dispositioner, det vill i bägge fallen säga naturen såsom utifrån, från den aktuella omgifningen, samtiden, och såsom inifrån, från den embryoniska omgifningen, förfäderna, kommande tillskyndelser.
Kronofogdarne ensamt ansvara för afgifternes uppbärande och redovisande enligt Uppbördsbok och Längder, som dem meddelas. d) Debetsedlarne utfärdas så tidigt efter TaxeringsFörrättningarne, att besvär deröfver kunna hos PröfningsComitéen anföras. Majit måtte hos Rikets Ständer Nådigst föreslå, att, till lättnad uti räkenskapsgöromålen och vinnande af mera noggranhet, Taxering å fast egendom endast hvarje femte år skall verkställas, med uttrycklig föreskrift, att uppskattningen bör ske elter Taxeringsmännens, på grund af deras närmare kännedom om förhållanderne och med ledning af allmänna försäljningspriserne inom orten, egande öfvertygelse om hvarje egendoms verkliga värde; i hvilket fall, och då löljden deraf otvifvelaktigt blefve, att egendomarnes sammanlagda fastighetsvärde ökades, bevillningsafgifterne kunde nedsättas, så att deras belopp på det hela icke förhöjdes. 32:o. Comiterade anse, att, till beredande af förenkling vid debiteringen och i räkenskaperne, hittils medgifne afkortningar i mantalspenningarne och bevillningen efter första Art. för sådane till arbetsklassen hörande personer, som hafva fyra minderåriga barn, böra, så vida icke desamma efter numera inträffad nedsättning i personella bevillningen kunna försvinna, framgent medelst afdrag vid debiteringen iakttagas, och uti sammandragen öfver de personer, som enligt allmänna grunder borde nyssnämnde afgifter erlägga, nedsättningen utredas. 33:o.
Bervillnings och Oetonnomie-U'st»'tetS uplnstc geanstning, och riik förändring af Deras Betänkande sa wikt möjligt ar, ss 6/IlLNborA. Herr von 8csiant7:, Irvar Ureäric 63- briol, upläste följande Dicramen: Förevarande ämne har hos Ä!lniänhet«ii, hos SttMnde och lydande jstän längre tider werkat skiljaktig!. ' tänkesätt. — Man har ansett Bränwinö-tillwerkniiig och bruk lördärfligi för Swensta Folket, bade i moralist!, physistk och oeconomistt afseende. —Mait har fvrbndil Man har tillåtit—Man har inskränkt bränwms ttllwcrkiunq och bränwinctö bruk ömsom, och Man har alsid inistragit sig. Utskottet har un tillstyrkt en allman bränningsfrihet crnot afqitt Detta tillstyrkande synes grundadt pa den generela princip: Att hwarje Medborgare stall aga frihet förädla den w -ra, han i»licher eller kan förstast, sig. — Om alla Skea och privilegierade inrättningar med del samma nphäsdcs more ej myek.t att saga häremot; Men da sadant ännu ej stett, mäste Lmdtmannen oförkränkt brbehallaö, wiS snart fagt den enda utesiutande förädlingspält honom enligt sakens Natur tillkommer. Del Den 4 December. 225 Det är endast genom Landtmannenido.chet, säd produceras. Dct är således han sörsta och oinskränkta rätt att dermed hushälla och densamma förädla. — D<t är Ladugärdarnes undersällande och iordbruke'6 upmuntran, som utgör förnämsta skälet till Bränwins bränningens sörswar, och således bär jordbrukaren endast äga rätt till denna handtering. — Sländernes deltagande deri, är ester min tanka lika sa förnärmande för Landtmannen, som det för Städer, ,e ffulle bliswa om Landtbocrnc tillätes idka SladSmanna rörelse.
Bergström från Kopparbergs län, har uti en hos Bonde-Ståndet väckt till Stats-Utskotlet remitterad motion (JV2 106), enär uti nämnda län icke funnes flere än en Agronom anställd, men denne, i anseende till länets vidsträckthet, icke kunde medhinna att fullgöra alla de arbeten, för hvilka hans biträde påkallades, hemställt att anslag till lön lör ytterligare en Agronom i Stora Kopparbergs län måtte beviljas; hvarjemte uti en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion 165) Riksdagsfullmägtigen lierman Öbom från Norrbottens län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Josef Oscar Almqvist från samma län instämt, hufvudsakligen anfört att, då Norrbottens län intoge nära en fjerdedel af riket och då de vid afvittringarne i stark tillvexl uppkommande nyhemman, jemte de gamla, fordrade mera råd vid odlingarnes rälta bedrifvande än i andra län, der jordbruket ej skulle ånyo grundläggas, utan redan hunnit en större utveckling, behöfdes för länet en särskild, ständigt der stationerad Agronom, åt hvilken tillika kunde uppdragas upprättandet af odlingsplaner för kronohemman och nybyggen och i samman - Stats -Utskottets Utlåtande JVs 99. 59 hang dermed verkställandet af syner på de redan odlade markerna, i stället för kronobetjeniogen, emot godtgöreise af de medel, hvaraf sådana kostnader under sednare åren varit bestridda. Genom biträde af Agronom vid afvittringsförrättnin garne vore för jordbrukets framsteg i länet så mycket vunnet, att de derföre utgående medel icke kunde anses annat än väl använde; i följd hvaraf motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte anslå lön för en i Norrbottens län ständigt stationerad Agronom. Enligt hvad ofta åberopade Statsråds-protokoll gifver vid handen, har Landtbruks-akademien uti afgifvet underdånigt memorial funnit det nuvarande antalet af nio Landtbruks-ingeniörer åtminstone tills vidare vara tillräckligt; på grund hvaraf och då det synes Utskottet mindre lämpligt att för särskilda
Sedan Kongl. Majit under den 25 Juli 1855 i nåder gillat en af Chefen för södra Våg,och Vattcnbyggnads-distriktet, numera Öfverste-Löjtnanten m. m. C. G. Beijer, uppgjord plan, jemte kostnadsförslag, i afseende å ifrågavarande företags utförande, afslutade derefter, på nådig befallning, Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, å Kronans vägnar, med Hamn-direktionen i Ystad, såsom behörigen utsedd Arbets-direktion, kontrakt, genom hvilket vederbörande förbundo sig att, under loppet af September månad nyssnämnda år, påbörja och till den 1 September 1860 fullborda muddrings-arbetet. Emellertid har Hamn-direktionen, uti en den 9 sistlidne Februari till Kongl. Majit ingifven skrift, i underdånighet förmält, hurusom, enligt hvad ett hifogadl, af tjenstförrättande Chefen i södra Vägo h Vattenbyggnads-distriktet, Majoren A. Remmer, den 8 September lörlidet år afgifvet yttrande vitsordar, ofvanberörde muddrings-arbete, hvilket, utan Direktionens förvållande, blifvit fördröjdt derigenom att ett af Direktionen i god tid bestäldt ångmudderverk icke förr än ett Bill. lill R. St. Skrifvelse N:o 107. och ett halft år efter arbetets påbörjande bekommits, sedermera icke kunnat fortgå med den hastighet, som varit beräknad, af orsak att en oerhörd massa stenblock påträffats, inbäddade i hamnbottnen, hvadan och enär detta sednare förhållande qvarstode såsom ett tidsspillande hinder för muddringens jemna fortgång, Direktionen i underdånighet begärt, att den för arbetets fullbordande bestämda arbetstid måtte varda med ytterligare lem år förlängd.