Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande slutligen Rikets Ständers vid sista Riksdag afgifne underdåniga framställning rörande förändring i sättet för grundräntornes och Kronotiondens utgörande, så finner Kongl. Majrt, i följd af dess liärofvan. vttrade åsigt, att markegångsprisen böra ifrån Riksdag till Riksdag af Rikets Ständer fastställas, hvarigenom Rikets Ständers förslag om räntepersedlarnes uträkning i penningar efter det löpande årets markegång, med hänsigt till medeltalet af de nästföregående fyra årens, komme att förfalla, det nu vara mindre lämpligt, att under tiden påbjuda förändrade grunder för räntornas utgörande, och Kongl. Majrt anser således Rikets Ständeis förrberörde förslag icke böra vid sådant förhållande af Kongl. Majrt antagas. Alla till dessa ämnen hörande handlingar skola till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnas. Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl, ipiåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL J O B A & V, P, Skogman. Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch FinanceÅrenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-. Rådet å Stockholms Slott den 7 Maji 1834. Närvarande: Hans Excellence Justitia; Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrike? Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: Hans Excellence Herf Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve &6vi§nhjelrg> j Herr Grefve Adelsvärd, Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition IV'-o 56. Friherre Åkerhjelm , Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, och Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreteraren Skogman föredrog i underdånighet:
Dalarne i8^nnerdet 8tora fördelar; att 8t^rel8en tunne mera änclamäDenligt, att verk8tä11igdeten oell framtida unclerdället ak ett 8ä de8kajfsclt ardete, 80M det iträg»varande, öfv6rlemnad68 ät ett Dolag, än att 8taten dermed toge direet dekattning, ätven80m att 8t^rel8en an8äg ett dylikt Naj:t klefve 1 isador fg8t8tälld. ö) 8d^rol86N8 för Allmänna Vägook Vattenk^ggnader underdäniga 8krifvel86 gf den 5 8i8tlidne duni, deruti, med anmälgn, udd I^ammarkerren krikorro //. //amrÄon ook l3ruk8egaren /^ec/öe^A, 8ä8om 6ommittsrade för l3ruk8ä"are inom lXora oell k/inde8 l3orgmg8tgro<1öme, till 8t^rel8en inlemngt 36 gf La^iten O/rvso^o/rrr n^^rattade ol^aitor ook ko8tnad8-tör8lag olver 6n tillämnad kätled emellan 8jön lljelmaren ocli iXora 8jö, 8aint kegärt, det 8tvrol5en mätte ko8 I^ongl. Naj:t göra underdånig fram8tällning, rörande Nådig I?ro^o8idion till Ililret8 8tander om keviljande gf don 8ummg, 8dor 38o,ooo 1l:dr kanoo, 8orn enlind Ico8tnad8-för8laget ätginge, dill Katleden8 utförande frän 8jön lljelmaren dill dsrle kruk, ook ö) till öjgjanande gf farleden omollgn Nora 8jön ook Vä8jön, kvaremot Vö«- oell
SD. Wid föredragning of SkatS-U'skot, tets förnyade utlåtande den 9 i denna manad öfwer Herr kl. von lörnc-8 Memorial, hwari förrsläs art de 9^92 Krono-Hemman som annu skola i Riket finnas, malte genom anställande Aucstoner kill Skatte försäljas, ansäg Bonde - Ständer fig icke kunna göra någon ändring i dt§ redan för detta med bifag till U-skottetS första Betänkande asgifne yttrande. Härom skulle de öfrige Respectiwe Gränden wördsamt och wänligen underrättas, Ulc iuprs. Lx krorocoilrr L. k. ^rZeär-Ik,. S. D iz6 Dm z Ia?marii. S. D. Föredrogs Allmänna Beswärs - och Oeconomi»?, UkstotretS Protoeolis - Utdrag den is i denna wanad, innefattande U-.skottetS yttrande i afseende fa den cili betz handläggning fran BonösSkandex remitterade'och af Fuchnägkige för Bohus och Hallands Län wäckte staga, om indragning af Kyrko Znspectors tjensterne innom nämde Län. Bende - Stander, som lät sig härmkd förelästs Högwördigs Preste-StändckS i ämnet f träde Bcstnt, ansäg sig böra deruti instämma, sa akt UrstottckS Betänkande an.rages, med feibchall, att de milkar, som, i anseende kill indragning af Kyrko. InspsctorS» rjensterne L Skane och Birsch ge, biifwit stadgad-, äfwen l narwarands staga böra gälla, och föifakceligen de mede!, ssm genon, indragningen besparas, mage salom Ky'korneö tillhörighefcr endast anwästdaä till deras fördel eller sädane ari oz uius hörande inrättningar, hwanill wederbörande Församlingar stava skäligt att dem ansta.
Men ibland Utsk:s vid frågans afgörande tillslädesvarande ledamöter funnos dock de, som hyste betänklighet, huruvida det vore lämpligt att förhöja det anslag, hvarmed denna enskilda inrättning af Staten understöddes, ej blott utöfver hvad R. St. vid sistl. Riksdag beviljade, men ock utöfver hvad K. Enl. mitt förmenande, hade äfven SlalsUtsk., med fästadt af > seende å de mångfaldiga och utomordentliga utgifter, som vid denna Riksdag taga Statens tillgångar i anspråk, ganska väl kunnat hos R. St. föreslå, alt anslaget skulle fortfarande utgå med samma belopp som hittils, utan att någon anmärkn. emot ett sådant beslut med fog bordt kunna göras. Jag har likväl icke satt mig emot anslagets förhöjning och icke heller ogillat de motiver, hvarpå Utsk. stödjer sitt tillstyrkande deraf, men jag tror alt man ingalunda bör förbise det yttrande, som Utsk., efter dess lofordande framställning af skolans förtjenster, fällt derom, alt Stockholms stad, frikostigare än som skett, borde befrämja inrättningens verksamhet och utveckling. Jag tror, i likhet med den siste värde talaren, att det varit nödvändigt, att med beröm omnämna skolans verksamhet, enär deruti ligger det egentliga motivet för Utsk:s tillstyrkan att höja anslagssumman, och äfven jag hade icke väntat mig att delta beröm skulle räknas Utsk. lill last, såsom en inconseqvens derutinnan att Utsk. ej tillstyrkt ytterligare förhöjning i anslaget. Uti sin motion yttrar Gr. von Platen, att det visat sig, det denna skola gagnat icke allenast hufvudstaden, utan äfven hela Riket, hvilket påstående motionären grundar på en upgift, ronde de elevers födelseort, hvilka begagnat sig af undervisningen i slöjdskolan. Om man granskar denna upgift, så finnér raan emedlertid att af de elever, sora intill nästl. års slut varit i skolan intagna, 468 varit födda i Stockholm och 455 i andra delar af Riket, så att flertalet befinnes på Stockholms sida; ty de 17 i utlandet födda få väl icke upföras på landsortens räkning, likasom icke heller på hufvudstadens.
V i d dåvarande slöjdskolan kom hon under den skicklige läraren o c h träsnidaren ' Nerpins ledning, hvilken just vid denna tid upptagit de så kallade nordiska motiven. Detta ledde henne att sedermera arbeta i denna stilart, o c h några år senare upptog hon, efter motiv från Nordiska museet, den svenska allmogestilen. M e n alla för träskulpturen lämpliga stilar hafva af henne användts för de otaliga mönster, som hennes produktiva konstnärsande framalstrat. Snart samlade hon kring sig en skara lärjungar, som under hennes fint konstnärliga l e d - ning utbildade sig endera till särskilda idkare af hennes konstart eller utgingo som lärarinnor såväl i Sverige som i utlandet, där numera det svenska träsnideriet är väl kändt o c h värderadt. I slutet pä 1870-talet grundlade Selma Giöbel Svensk konstslöjdutställning. D e t nu så välkän da o c b rikhaltiga magasinet vid Kungsträdgården fick då sin enkla början — liksom några år tidigare Handarbetets vänner — i det lilla rummet innanför Cohns växelkontor, Drottning— - • — • — - — ' - Till en början utställdes där, jämte träskulpturen, blott ett mindre antal broderier och väfnader, inlemnade till försäljning, men snart nog var en utvidgning nödvändig, och den nuvarande vackra lokalen antogs, hvarjämte fröken G-iöbel, som vi redan ofvan nämnt, fann insiktsrika o c h värdefulla medbjälparinnor i fröknarna Hiibner och Maria A d e l b o r g, den förra som föreståndarinna för den ekonomiska sidan och den senare för broderiateliern vid Gamla Norrbro. I Svensk konstslöjdutställning finner man numera mångfaldiga grenar af svensk konst och konstindustri representerade: målningar, träskulptur, drifna messingsarbeten, järnsmide, stålarbeten, broderier, väfnader, nationella smycken, folkdräkter m. m., o c h med glädje ser fosterlandsvännen, hvad som på dessa många områden åstadkommits genom en rikt begåfvad kvinnas initiativ.
N:o 1. 7 finnes, nemligen 8 Cap. 9 UtsökningsBalken , och dels tillkännagifva , att Utskottet anser detta lagrum nöjaktigt uppfylla det af Herr Rosenqvist afsedda behofvet och kunna tjena att bereda den förfördelade, ej mindre all den upprättelse han för sitt , till en del sjelfvållade, personliga lidande skäligen kan äska , (helst Domaren har magt att belägga den oredlige borgenärens förfarande med böter efter som saken är till) än ock full ersättning för den förlust af egendom, sorn må hafva blifvit honom tillskyndad. På dessa skäl, nemligen! ä) Att det i g Cap. 11 §. HantjelsBalketi sladgade ansvar lör fordrande af velterligen betald gäld är lika med det, sorn för andra brott af samma natur är i serskildta lagrum utsatt; b) Att straffbestämmelsens skärpande i ett dera af dessa lagrum ej vore lämpligt , titan att en dylik skärpning kunde ega rum äfven i alla de öfriga. c) Att detta senare nu ej kan ske , då mo tion derom ej blifvit gjord. d) Att ansvaret dessutom är tillräckligen strängt , enär det brott hvarom fråga är icke kan skada derr, emot hvilken det för - g LagUtskotiets Betänkande, N:o i» öfvas, utan att denne,'genom sin egen oför-» sigtighet, försummelse eller vårdslöshet; sjelf beredt skadans möjlighet; och andeligen e) Att lämpligt ansvar, jemte skyldighet till skade-ersättning , redan är i lag stadgadt för de händelser, alt gäldenär varder utan skäl bysatt eller hans gods obehörigen i qvarstad taget; föreslår Utskottet att ifrågavande af Herr Rosenqvist väckta motion måtte afslås; hvilket dock till Rikets Höglofl. Ständers vir dare pröfning vördsamligen hemställes. Stockholm den 20 December 1828. .© i .0 A Höglofl. RidderA Högvördige skåpets och Adelns PresteStåndets ledamöters vägnar, ledamöters vägnar, Casp. V. Ehrenborgh, C. C, Lilljenwalld•
Denna vara är, som Hr von Hartmansdorff anmärkt, mycket mindre förädlad än stångjern, ty den innehåller nemi. hälften stångjern och hälften tackjern; och det är i min tanke ej 112 Den 15 Juli e. m. skål uti att ännu på något sätt närma sig till den der utförseln af tackjern; hvilket dock skulle blifva förhållandet genom antagandet af inbjudningen. Jag anhåller således att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut fattade beslut. Hr Printzensköld: Jag kan ej gilla det skäl, som man här stundom anför till stöd för tullnedsättningar, vare sig i exporteller import-väg, att en vara har till obetydlig qvantitet, vare sig införtseller utförts; ty grunden för tullbestämmelser hvilar på helt andra förhållanden. Då för öfrigt obestridligt är, att nedsättning i nuvar. utförseltull på smältstycken ingalunda står i rätt föihållande till nuvar. tullen på stångjern, när smältstycken är en i det närmaste oförädlad vara, hvilkens export ej bör uppmuntras; och då som Hr von Hohenhausen anmärkt, det otvifvelaktigt skulle förminska tillfället till arbete för hammarsmedjorna om tullen å denna vara nedsattes, så kan jag icke annat än på det högsta tillstyrka R. o. Ad. att vidblifva sitt förra beslut i ämnet. Betraktar man saken ur synpunkten af fördel för Staten, så finner man dessutom att nuvar. exporttull inbragt statskassan omkring 2,500 r:dr r:gds-sedlar årligen, hvilken inkomst fortfarande kommer att i statskassan inflyta, om exporten allt framgent blir lika stor. Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att i afseende på ifrågavar. slag af plåtar, frånträda sitt förut fattade beslut samt antaga Utsk:s förslag till tullbestämmelse, till följd hvaraf voter:s-propos:n N:o 185, ansågs hafva förfallit; men deremot beträffande artikeln smältstycken vidblifva sitt förut fattade beslut och godkänna voter:s-propos:n N:o 186.
Vid sistförfluten riksdag hade' t. ex. Rikets Ständer åt Ronneby och Marstrand, för ofvannämnda ändamål, afstått Kronans rätt till dana-arf, uppgående på det förstnämnda stället till 486 R:dr 33 öre och på det sednare till 868 R:dr 28 öre; och då, på sätt de motionen bilagda handlingar utvisade, i Göteborgs och Bohus läns ränteri från den 13 Augusti 1855 funnes deponerade 859 R:dr 18 öre, tillhöriga sterbhuset efter Enkan Britta Christina Sandgren, som aflidit i Strömstad den 15 November 1850, samt icke någon inom 10 år, från det kungörelse om arfvet efter nämnda enka blifvit i Postoch Inrikes-Tidningar införd, styrkt sin arfsrätt till denna qvarlåtenskap och densamma följaktligen såsom dana-arf borde Kongl. Maj:t och Kronan tillfalla, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte afstå Kongl. Maj:ts och Kronans rätt till detta dana-arf till förmån för lägre elementar I - 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 31. läroverket i Strömstad för att användas till påbyggnad eller utvidgning af dess läroverkshus.
Hvad åter angår den svårighet, som Utskm omförmält blifva en följd deraf, nemi. att det skulle medföra så små bråk och svårigheter i Kronans räkenskaper, så undvilles den på det sätt, att man, såsom jag nyss föreslog, stadgar att hemmantalen dock böra utsättas till T^, o. s. v., hvarigenom all svårighet i detta hänseende undanrödjes; men man vinner hvad man vill, som är att medgifva en sådan utsträckning af hemmansklyfning, som man kan i förening med principen för ■ besuttenhet, ty man vill ju medgifva klyfning, så långt sorn besuttenhet äger rum. Hr Gripenstedt: Den siste värde talaren har icke upptagit ett af de skäl, sorn i Utskms betänk, framställas, nemi. föränderligheten i taxeringsvärdet. Hvad som vore besuttenhet det ena året, skulle icke blifva det ett annat; det andra är åtminstone något constant. Vidare vill jag fästa uppmärksamheten derpå, att man alltid, då bestämmel - Dén 3 Februari f. m. 37 serna uppgöras olika för särskilda orter, kon antaga att skilnaden ej bör blifva så stor, som den siste talaren omförmält, och i alla fall är ju meningen, att, med ledning af de minsta hemmanens ägovidd, kunna bestämma det minimum, som skall utgöra besultenhet. Om de större hemmanen kunna ytterligare klylvas så blir det föremål för sockennämndens pröfning; hvarföre jag tror Utskms här gjorda förslag vara antagligt och vågar åter tillstyrka bifall dertill. I anledn. deraf att den siste talaren tycktes gifva tillkänna något tvifvel om att det förhållande ägde rum, som jag framställt, får jag endast nämna, att i Örebro län, Carlskoga bergslag och socken, finnas 2tne hemman, hvaraf det ena heter Backa och det andra Bo. Det ena hemmanet innehåller circa 7.55a tunnland, och derpå äro 2!ne bruk belägna. Det andra hemmanet innehåller, om jag icke bedrager mig, 267 tunnland. Möjligen misstager jag mig något, men mycket är det icke. Olli detta kan vederläggas, så har jag orätt. Hr Gripenstedt:
Kellgren var en ädel medborgsmanna-karakter underlag för ett både qvickt och lyriskt snille; hvadan ock skedde, genom en ständigt innerligare de politiskt-moraliska och de poetiska spännkrafternas vexelverkan, att denna deras stegrade förening omsider frambröt såsom en i ungdomlighet oafbrutet växande utvecklingsmakt, som dref honom framåt och upp, från temligen ringa begynnelser, till den slutligen ansenliga höjd, hvilken han både såsom Litteratör och Skald uppnådde. Om beskaffenheten af hans ynglings-bildning erhålla vi ett begrepp, ännu noggrannare än genom den kritiska spirans handhafvande i Stockholms-Postens första årgångar, när vi läsa den præsidii-dissertation de Poesi, philosophiæ ubivis gentium præviâ, hvilken han i Åbo såsom ung Magister utgaf. Skulle den mätas efter nuvarande tids fordringar, så undginge den lika litet i historisk hänsigt, som i theoretisk, att synas ganska ytlig. Men lyckligt är, att skaldegåfvornas utveckling ej oinskränkt beror af innehafvarens reflexion och lärdom. Dantes föreställningar om Tragedi och Komedi voro ungefär sådana, som nu våra barn höras yttra; men han diktade likafullt sin jätteskapelse, som, ehvad än må sägas om dess benämning Commedia, dock evärdligt förtjenar binamnet divina. De flesta unga Magistrar kunna nu om dessa ämnen skrifva lärdare disputationer: men hur mången af dem blir en Dante? eller ens en Kellgren? – Och likväl uppträdde denne, äfven såsom Skald, till en början (mestadels) på ett sätt, hvaråt man lätteligen frestas att göra mindre än rättvisa, så framt man ej mäktar helt och hållet försätta sig tillbaka i den tidens vittra lynne och förhållanden. Ty – att vi nu må afsluta med några ord om Kellgren särskildt såsom Skald: minnesvårdarne af hans verksamhet såsom sådan förete en egen och skarp motställning. Å ena sidan, alster, der högsta höjden af fransysk smaks envälde uppenbarar sig; å motsidan, andra, i hvilka den skönaste morgonrodnad af frigjord svenskhet uppgryr.
Bonde-Ståndet fann för sin del icke skäl alt denna inbjudning antaga. Den 17 April 1 S 4 1 * Från Höglofliga Ridderskapet och Adels. S. D. Remitterades till Stats-Utsko‘tet en af Friherre Cederström., Jaeol, vackt motion, angående sådan förklaring af Rikets Ständers under Prat. Utdr. den 17 April 184 *- 3(3 den 22 Augusti sistledit år och den 20 Januari innevarande år afgifna underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t, att enahanda grund för afskrifning eller godtgörande af skulder för undsättnings-spanmål måtte blifva för Rikets samtliga provinser gällande, tillika med de i anledning deraf den i5 dennes afgifna yttranden. Från Högvördig» Preste-StÅkdet. S. D. Föredrogos ånyo Constitutions~Utskottets nedannämnde Memorial* N;o 85, med förslag till caramanjemnkning af Riks-Ståndens, i anledning af Constitutions-Utskottets Memorial, ]N:;o 38, såsom gemensam111a tankar till Utskottet hänvisade anmärkningar; och N:o 68, med fortsatt förslag, i afseende på National-representationens ombddning och de i sammanhang dermed nödige Grundiags-ändringar, hvarvid Ståndet stadnade i följande beslut: Förslaget till Yal-lag i Memorialet INjo 85 ogillades, såsom icke innefattande en i 56 §. Regerings-formen anbefalld $ummcmjdunkning af Riks-Ståndens, vid återremissen af Memorialet, N:o 38, förklarade gemensamma tankar^ angående grunderna för Kational-representationens ombi ldning, icke eller öfverensstämmande med resultatet af Förstärkta Constitutions-Utskottets den 3 sistlidne December för beredande af möjlighet till en slik sammanjemkning verkställda omröstning.
R:dr och för den sednare 126 R:dr 94 öre, äro, efter traktamentsberäkning, i slaten uppförde med 1,003 R:dr 75 öre för förste och 730 R:dr för andre Adjutanten. Då de personer, sorn till dessa platser kommenderas, i allmänhet fa bibeliålla sina löner vid de regementen ejler korpser, hvilka de tillhöra, torde någon nedsättning oftanämnde grund för aflöningens bestämmande, föreslår Utskottet, alt arfvodena lör förste och andre Adjutanlerne fastställas till 900 K:dr för den förre och 400 R:dr R:mt för den sednare. d) För öfrigt tillstyrker Ulskollel beviljandet af den tor expeditionens 2:ne vaktmästare gemensamt med 215 R:dr 40 öre föreslagna arfvodes-IÖrhöjning lill 600; R:dr, att utgå för vaktmäslare-göroinålens bestridande, likasom ilen, för beloppets jemnande, ifrågasatta tillökning af anslaget för skrifmaterialier och expenser från 448 R:dr 46 öre lill 450 R:dr R:mt. e) Beträffande åter de i slaten upptagne 4 tjensle-hästar, deraf 1 för OlVerkommendanlen, 2 för Kommendanten och 1 för förste Adjutanten, har Utskottet, vid det förhållande, alt någon aflöning för Ofverkommendanten af Utskottet ansetts icke böra å slaten uppföras, funnit rations-ersältning för honom icke kunna ifrågakomma och hemställer derföre ali sådan ersättning för endast 3 tjensle-hästair tillika med; den för delta hustanlal belöpande ersättning flir stallhyra m. m. må anvisas, i enlighet med hvad Ulsljcottet i den (]t latandet bifogade tabell N:o 3 föreslagit.
Utbetalningar utaf de för såld ekeskog influtna medel Dito af brudgåfv ovins ter Deponeradt belopp för fullföljden af rättegången, angående den s. k. Bauman ska kronofordran Kostnader för 1840 och 1841 års Riksdag Dito för 1844 och 1845 års Riksdag Dito för instundande Riksdag Dito för Rikets Ständers hus Dito i anledning af Rikets Ständers Revisorers sammanträde Aflöning och expenser för Rikets Ständers Justitie-Ombudsmun samt dess och Tryckfrihets-Kommilteens Expeditioner Lön för Sekreteraren i B onde-Ståndets Kansli-Direktion 7 Löner, arfvoden, pensioner och expenser vid Rilcsgälds-Kontoret Utgifter för Kongl. Sundhets-Kollegii förra hus och den Riksgälds-Kontoret tillhöriga egendom i Wenersborg äfvensom för lagfarandet af köpet utaf f. dRidderstolpeska huset Expektans-löner och pensioner för betjeningen vid f. d. General-Assistans Kontoret Kostnader för Bevillnings-taxeringarne i Stockholms stad Dito för Tidnings-stämplingen i Stockholm Dito ffir Kor t-stämpling en Barnhusens m. fl. Barmhertighets-inrättningars andelar i Korts lampel-af g ift e n för åren 1844 och 1845 Anmärkningsoch indrifningsarfvoden till Kongl. Kammar-Rättens beljening , Återbetalning af Spanmåls-tullmedlen för åren 1841'—1843 Restituerade Bevillningsmedel Återbetalning af orätt insatta medel för uppsagda obligationers inlösande Dito af för mycket inbetalda räntor å 2:ne lån Dito af det 2:ne gånger godtgjorda beloppet af ett anslag, som icke utgått,. Förräntade Medel: genom räntebärande obligationers uppköpande, med tillägg af dervid upplupna och godtgjorda räntor, ... 55 dito dito belånande . tt . Anmärkning:
Samt till Suppleanter: d Professoren Doctor Thomander, Prosten Sidner, Professoren m. m. Doctor Bixell, Prosten Lyth. S. D. Som Contracts-Prosten Hallströms motion om förändrade stadganden för mutsedlars utgifvande, utmals läggande och jordegande-rättens bestämmande, hvilken den 14 dennes blifvit till Lag-Utskottet remitterad, in. nehölle ett ämne, som vore föremål för den Ekonomiska lagstiftningen och i68 Prot. ZJtdr. d. 21 Mars 1S40. således endast kunde i önskningsväg framföras, fann Ståndet för godt att, med ändring af ofvannämnde remiss, motionen tiil behandling af Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottet öfverlemna. S, D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets Utlåtande och memorial, den 11 dennes å bordet lagda, nemligen: l:o N:o 16, i anledning af väckt motion om ersättning till rusthållarne vid två Esq va dr oner af Lif-Regementets Dragon-corps för munderingars slitning under garnisons-tjenst i Stockholm år 1838; 2:o N:o 17, med anhållan om Ständernas bifall till antagande af en Canzlist vid Utskottet, och aflöning för densamme från antagningsdagen. Biföllos. 3:o N:o 19, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o 10. Lades till handlingarne.