Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
skulle vara att genom iögonfallande argument öfvertyga äfven den dummaste, att de hungriga hafva bättre utsigt att bli mättade, om någon skatt lägges på det bröd de äta. Det protektionistiska partiets älsklingsargument, deras förargelseklippa och larmsignal är det faktum, att penningevärdet af den engelska importen betydligt öf-verstiger penningevärdet af exporten. Detta tyckes vara deras käpphäst, deras " pons asinorum ". I likhet med originalet hos Euklides, kan dock med en smula förstånd denna brygga lätt öfverstigas. Vi hafva icke tillfälle att här ingåi detaljer, men i korthet förhåller sig saken på följande sätt. Menniskor som tala så, glömma eller taga icke i betraktande att Storbritannien besörjer mer än hälften af.verldens speditionshandel (56 procent äfven under den nyaste kom-mersiela historiens mörkaste dagar), att det har räntor att lyfta på sina utländska kapital, och att innan det behöfver göra någon beräkning öfver export och import har det att uppbära, för lån och arbete, i penningar eller varor öfver 100 millioner pund sterling om året. Icke underligt, att en nationalekonomisk författare i Times anför denna blunder såsom “ en måttstock på de nya protektionisternas insigter “. Ty dessa sakförhållanden visa helt enkelt, att innan England utbyter ett punds värde af egna produkter mot ett punds värde af främmande produkter, har det årligen att mottaga öfver 100 millioner af utländingarne. Sålunda sprack bubblan af underbalans i handeln. Ett annat älsklingsargument är, att de land, hvilka antagit protektionismen, hafva funnit densamma så fördelaktig, att de föredraga den framför frihandeln. Den mest tydliga vederläggning af detta påstående är att finna der-utinnan, att intet protektionistiskt land har att glädja sig åt någon stor andel i speditionshandeln. Längre tillbaka i tiden hade Förenta staterna en blomstrande speditionshandel, men denna har alltjemt aftagit, sedan de blifvit ett strängt protektionistiskt land. Och skälet är tydligt: under protektionism hafva de icke och kunna icke hafva omvex-lande handel *.
Pedor, oäkta glas-, andra slag, Perukmakare-arbeten, Piphufvuden, alla slag, Pipor, Tobaksaf lera, Plymer, andra slag, Pomada, Porcellaine, alla slag, Portfeuiller, Taskböcker &c., Potatoes, Potatesmjöl, Pozzolana, Puder, Sadelmakare-arbeten, Saxar, Segel, nya, Senap, malen, Serpentinsten, arbetad , Siktar, Siktduk, Silfver, målare-, mussiv-, pudereller unsen-, Silke, färgadt, Sirap, socker-, brun eller hvit, Skedvatten, Skor, Skriflaflor af sten, Skrubblor, Sköldpadd, arbetad, Slöjdevaror, ej specificerade, Smör, Snus, allt annat, Snören, tarmtill ur, Socker, krossad t, Lumpoch Havanah, Terres, Topp-, Confectoch Gandl-, Solfjäderspapper,. Solfjädrar, Spanmål, alla slag, Speglar och Lampetter, ZSevillnings-Ut skot tets Bet. N.-o zg. Spetsar, Uddar och Blonder, Sten, Brynoch Olje-, ej specificerad oarbetad, tillhuggen eller arbetad, Strumpor, alla slag, Strumpstickor af stål, Strängar, alla slag, Stålarbeten, Stärkelse, hvit, Svampar, andra slag, Sågblad, Såpa, Säckar, tomma, Tapeter, andra slag, Tegel: Eldfast, Mursten, Taksten, Tenlikor, Tenn, arbetadt, Tobak: Cigarrer, Carduser, Knaster, Spunnen och Negerhead Stänger och Carotter, Tråd, alla slag, Trädvaror: Tunnband, alla ej specificerade mer eller mindre arbetade, Tvål, Tågvirke, nytt, Tälgsten, Ull, Ur och delar deraf, Urband och Urkedjor, Visitkort, Vadd, Vagnar, andra nya eller brukade, Vantar, Vax: alla slag, Vaxduk, Bevillnings-Vtskottets Bet. IV;o 25, Vekar, Lamp-,.
Om Konungen, i StatsRådet eller Högsta Domstolen, således skulle, i brist på den sakkunniga och fullständiga handläggning ett mål kunnat få i KammarRälten, om det icke gått densamma förbi, hafva misstagit sig i beslutet; men ett annat dylikt mål sedermera från KammarRätten behörigen utredt inkomme; så skulle Konungen antingen nödgas handla tvärtemot sitt förra beslut, eller ock, ehuru misstaget blifvit uppdagadt, göra orätt för andra gången, och ogilla hvad KammarRätten rätteligen tillgjort. Om man än förutsätter, att Konungen icke behöfde KammarRättens utredning af dylika mål, för att rigtigt behandla dem, så kan likväl Konungen icke medhinna dem; och deri ligger det andra af de anmärkta felen, att nemligen för mycket hopa åtgärderna på de högsta myndigheterna. Redan har det i sådant afseende kommit derhän, att Konungen åt vissa Collegier, t. ex. Förvaltningen af Sjöärenderna, uppdragit rättighet, att sjelfve afskrifva summor, som ej öfverstiga 2000 Ridr. Om man der vill afskrifva 20,000; så behöfver man följagteligen blott dela summan i 10 poster; och man kommer till målet, utan pröfning af någon annan eller högre myndighet. Det gamla af mig till rättelse anmälta stadgandet i 2 §. af 1814 års Instruction, hvilket fordrade, utom anmärkningen, vederbörandes förklaring, anmärkniugsföi rallarens påminnelser och Kammar - |34 Den 19 Mars e. m. Rättens utlåtande, med ett ord, en så fullständig utredning, som utom afgörandet kunde äga rum, var då vida bättre, än det förhållande, som uppkommit genom Kongl, Brefvet af den 22 October 1824. Enligt det samma skola anmärkningar mot Collegier och andra förnäma personer, angående redogörelsen och ziffran_, omedelbart öfverlemnas till JustitiaeCanzleren, för att i laga ordning handläggas; men anmärkningar vid sjelfva förvaltningsåtgärderna anmälas hos Kongl. Majit, genom den Statsexpedition, hvarifrån befallningar vanligen utfärdas lill den Embetsman, eller det Embetsverk, hvaremot anmärkningarne blifvit gjorda.
Om en låntagare i detta afseende icke visligen föreser sig, må han skylla sig sjelf; byggnaden har emedlertid blifvit verkställd och, likgiltigt i hvars hand den sedermera kan befinna sig, uppfyller den det ändamål, jag sökt. Stenhus eller trähus hafva utan tvifvel i detta hänseende lika verkan; men då i Stockholm endast stenhus få uppföras och i allmänhet byggnad af sådana hus företrädesvis bör uppmuntras, såsom varaktigare, mera eldfria och besparande den dyrbara skogen, har jag blott satt dessa i fråga. Hvad eftergift af oncra till staden beträffar, vill jag ej motsäga Utsk:s motiverade utlåt.; men skälet för ogillandet af mitt förslag, att nybyggda stenhus en viss tid från kronoutskylder skulle vara befriade, kan jag icke godkänna. Om genom denna uppmuntran med tiden uppkomme en ny förmögenhet, ett nytt capital, produet af en eljest kanske outvecklad ai betskraft, så skulle ju staten efter de föreslagna 10 årens förlopp, då afgifterna vid toge, komma att uppbära en inkomst, sorn i annat fall ej förefunnits. En synlig capitalförinögenhet, framdeles underkastad allmänna ut8 II. lt Sa Den i Juni e. m. sky Ider, liar derigenom blifvit framlockad, hvilken deremot, icke existerande, icke heller någonsin kunnat beskattas. Frihetsår beviljas ock nybyggen, med beräkning af statens del deraf i en framtid, och mig synes, att nybyggda hus kunna ställas med dessa i något när samma categori. Äfven om odlingar eller byggnader verkslällas på landet, ökas visserligen derigenom fastighetens capital värde; men utom det att grundräntan förblifver oförändrad, kommer vanligen ej detta ökade capitalvärde i beräkning vid bevillntsafgiftens bestämmande, förrän egendomen gått i annan hand och höjd köpeskilling föranledt till äfven berörde afgifts höjande.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 13. Nej 22. 6:te punkten, ang:de ändring af 1S:te kap. t:sia §:n Byggninga-B:n; 7:de punkten, ang:de ändring af 1!i:de kap. S:dra §:« samma Balk; 8:de punkten, ang:dv ändring af 49:de §.■?! Skogs-Ordn:n; och 9:de punklen, ang:de ändring af Kgl. Brefvet den 11 slpril 1844. Ulsk:ns i dessa punkter afgifne yttranden bifalios. 10:de punkten, angide utfärdande af ny förf attil, om sko gome i Biket. Hr von Hartmansdorff: I öfverensstämmelse med hvad jag på f. m. anförde, anhåller jag, att R. o. Ad. måtte så förän dra slutet af denna §, att det skulle heta: ”att K. M._ täcktes lill Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag till ny skogs-ordn. och dermed sammanhängande förfatlmr om ett förbättrad!, efter olika orters beskaffenhet lämpadt skogshushållningssält, utgående från de af R. St. antagna grunder.” Det är samma förslag, som Frih. Raab på f. m. upläste. R. o. Ad. behagade finna, alt skillnaden mellan Utskms förslag och det af mig afgifna, är att Konungen måtte aflåta nådig Propos., i stället alt utfärda författn. i ämnet. Gr. Sparre: Vi återkomma nu till det ämne, som på f. m. preliminariter behandlades. Frågan är nemi. huruvida det vore lämpligt, att R. St. begärde utfärdandet af en för fattn. i ämnet, eller endast begärde nåd. Propos. derom till nästa Riksdag. Hvad första alternativet beträffar, torde binder möta för Proposms afgifvande lill Rikets näst sammanträdande Ständer.
Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskott har, till följd af derom meddelad remiss, under den ö6te nästlidne Januari afgifvit Betänkande, i anledning af väckt fråga om befrielse ifrån skyldigheten att afskala barken å utsynta Ekar, deruti Utskottet till Riksens Höglofl. Ständers pröfning öfverlemnat 2ne Alternativer: 1:0 Att utförsel af Ekbark, emot den Tull Kongl. Maj:t kunde i Nåder finna för godt att derföre bestämma, jemte fri disposition Besv. och JZlion. Utsk. Beta tikanden. af försäljningen deraf, hädanefter må blifva tillåten; 2:o Att, i-händelse detta förslag ej jpkulle bifallas, den författning, att vid vite aftaga barken å utsynte Ekar, tlå bör till kraft och verkan upphöra. Utskottets oir.förmäldte Betänkande bär sedermera blifvit återremitteradt af Häglof!. Ridderskapet och Adeln den i7de nästlidne Februari, samt af Högvördige FrestStåndet och Vällofl. Borgareståndet den gde i samina månad; hvaremot Hedervärda BondeStåndet detsamma bifallit. De anmärkningar, på hvilka åter-rein issen sig grundat, öfverensstämma alla deruti, att exportfriheten af Ekbark skulle tillskynda de Inhemska Garfverierna de känbaraste förluster, om ej helt och hållet bereda deras undergång, derigenom att Engelska Garfveri-Idkärne säkert skulle begagna tillfället, alt genom uppköp af Ekbark emot högt uppstegrade pais r, beröfva de på Engele a sättet i Sverige inrättade Garfveriet’ ett oumbärligt råämne, och blottställa dem för en Concurrence, som de på intet sätt voro vuxne; hvarförutan äfven någre anmärkningar voro rigtade emot Utskottets sednare Alternativ, angående befrielsen från. afskalningsskyldigheten, i händelse Exportfriheten ej skulle tillåtas.
Detta är ett menskligt fel, som jag visst icke vill frånsäga mig, men det är åtminstone alltid ofrivilligt. Jag vill äfven derföre, att det skall finnas en urkund, hvarigenom man kan vederlägga, hvad som orätt blifvit anfördt, intill dess förmågan att referera kommer så långt som i de länder, bär blifvit citerade. Den io Febr u ar ii f. m. Vidare har Hr Cederschjöld visat, att, med iakttagande af en uppgifven besparingsmethod, skillnaden i kostnaden för tryckningen af förra Riksdagens protocoll in extenso och i sammandrag skulle utgöra endast 3,ooo R:dr. Vid ett sådant förhållande kan jag ej anse den ringa kostnadsbesparingen vara af något slags vigt för meningen att i Iryckningen sammandraga protocollen; hvaremot jag önskar, att så stor besparing som möjligt måtte beredas vid protocollens tryckning i utförlighet. En Talare har mycket förifrat sig deröfver, att man här vågat åberopa folkets rätt. Vår och folkets rätt, mine Herrar! måste vara densamma. I samma stund, som man nämner vår rätt, i samma ögonblick har man äfven tagit folkets rätt i anspråk. Denna rätt är heligare, än man från vissa håll gör sig reda för; och jag tror, att folkets lycka och väl bäst vårdas just derigenom, att man alltid iakttager och vårdar dess rätt. Till dessa anmärkningar har jag funnit mig föranlåten af hvad som förekommit under discussionen. I hufvudsaken anhåller jag om proposition till afslag å Grundlagsförändringsföitslaget. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Öfverläggningen har gått från sitt egentliga mål genom framställning och bestridanden af särskilda förslag, huru man skall inrätta protocollens tryckning och hvilka åtgärder böra vidtagas, ifall man omsider stannar i beslutet, att denna tryckning skall ske i justeradt sammandrag. Men detta beslut borde vara gifvet, innan man tvistar om verkställigheten; ty om blott ett Stånd säger nej till hufvudfrågans antagande, så hafva alla våra föregående öfverläggningar om detaillerna hållits förgäfves.
Dellens vattendrag i Norra Helsingland, å 370,000 R:dr, emot återbetalning af 5 procent årligen, hvarvid 4 procents ränta beräknas för det obetalda kapitalbeloppet. Utbetaldes under åren 1858 och 1859 . 366,217: 78. » järnvägsanläggningen mellan Söderhamn och sjön Bergviken samt förbi Landaforsen i Ljusne eif, äfvensom för upprensningar i denna eif och sjön Warpen, å 500,000 R:dr, emot enahanda återbetalningsskyldighet. Statskontorets, å Landshöfdinge-ackords-fondens vägnar, utfärdade obligationer, årligen inbetalas 6 procent utaf de infriade ackordernas belopp, hvarvid 4 procents ränta för den vid hvarje liqvid återstående lånesumman beräknas'; dock hafva ’ Rikets åren 1847 och 1848 samt 1853 och 1854 församlade Ständer medgifvit nedsättningar i de först bestämda årliga ränteoch kapital-inbetalningarne för ackordsersättnings-beloppen vid Landshöfdinge-beställningarne i Kalmar och Wermlands län. Lån till vattenaf tappningar för odlings företag: inom Upsala län: till Majoren J. A.
1850. 9 mån af roteringsfrihet för ett helt mantal, samt dessutom af kronans behållna hemmansräntor i orten eller andra allmänna medel erhålla ett understöd af omkring 80 r:dr b:ko, och att detta understöd, så i ena som andra fallet, finge lillgodoberäknas från den I November 1843, då gästgifverihållningen vid Norrlida vidtog. Efter att om förhållandet hafva låtit anställa undersökning vid Domstolen i orten, samt i ämnet hort vederbörande Kronobetjente, hade Kongl. Maj.ts Befallningshafvande, uti underdånig skrifvelse den 21 Juli sistlidet år, med öfverlemnande af ofvanberörde ansökning och öfriga till ärendet hörande handlingar, anfört, att, enär hästars underhållande i en så vanlottad ort, sorn Westbo härad, måste falla sig ovanligt tungt, äfvensom resandes förplägning med de få tillgångar dertill, som orten erbjöde, måste lemna en ganska ringa behållning, och då den lifliga trafiken och större skjutsåtgången påfordrade en tätare uppsättning af skjutshästar, hvilket i allmänhet försvårade skjulsningsåliggandet, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande funne sig böra vitsorda behofvel af understöd för meranämnda hemman; men som hvarken några kronans behållna räntor funnes att härtill anslå, eller roteringsfrihet numera kunde hemmanet Norrlida beredas, ansåge Kongl. Mäj.ts Befallningshafvande sig böra i underdånighet föreslå, att egaren af gästgifveriet derstädes måtte tilldelas ett årligt penningeunderslöd af högst 80 r:dr b:ko.
Ehuru conjuncluren varit missgynnande för Bergsoch Bruks-Näringen, som inom detta Län är nästan lika hufvudsaklig, som jordbruket liar dock folkmängden tilltagit förnämligast i Bergslagsorten och jordbruket, gynnadt af goda årsväxter, synes hafva vunnit förkofran, likasom handeln i Släderne. Genom införande af förbättringar uti Brukstillverkningarne och en lättad utrikes afsättning, torde Svenska jern-exporten kunna återvinna den betydenhet och indrägtighet, som börjat förminskas, genom andra länders täflan oah industri i jernhandteringen; men härtill lärer behöfvas så mycket mera tid och så mycket större omtanka, då Svenska jerntillverkningen icke har alt påräkna så stort understöd af Capitaler, som jernhandteringen i andra länder, der rikedomen ger utvägar till anläggningar och förbättringar uti en ojemförligt större scala. Det är redan mycket, att Svenska jerntillverkningen utan att aldeles duka under, kunnat uthärda den första inverkan af den utomlands väckte industrien och täflan i denna gren. Såsom en hufvudgrund för Rikets utländska handel och economiska välstånd förtjenar också Bergsoch BruksNäringen stort afseende och Westmanlands Läns förkofran beror hufvudsakligen af denna näringsgren. Emedlertid synes vid betraktande af dessa båda hufvudnäringar här i Länet tillräcklig anledning sig förete till tillfredställeise öfver det närvarande tillståndet, ehuru några lysande förbältringcr under det sista qvinqvennium - — 37 — qvennium icke blifvit tillvägabragte. Någon allmän nöd har icke här i Länet försports utan dess innevånare hafva tvärtom genom Försynens Nåd varit i tillfälle att med rält betydliga frivilliga sammanskotter af Spannmål och penningar bispringa sina nödställda medborgare i de provincer som lidit af missvext.
Odelska Appretering s-verket, om öfverlåtelse med full eganderätt till innehafvaren af det så kallade Odlingsoch Vatten-aftappningsföretag, om bidrag till, se Statsbidrag. Odlingshjelp, om anslående af Stubbören tili, se Stubbören. Officerares anställande i utländsk krigstjenst Officers-korpserne vid Arméen, om hedersdomstolar för, se Hedersdomstolar. Ofrimans frälsehemman, angående rättelse i beskattningsförhållanden vid de uti Bohus län belägne Olands och Frösåkers kontrakt, om anslag till fyllande af bristande Prostetunnor inom, se Prostetunna. Ollestad, om indragning till kronan af kungsgården Omyndiges medel, se Förmyndaremedel; Förmyndarevård. Onera, om egares af utjordar m. m. skyldighet att deltaga i allmänna, se Utjordar. Organist, om examen inför Musikaliska Akademien af sökande till plats såsom, se Musiklärare. » om qvinnas rätt att antagas till, se Qvinna. Organister, om tillsättandet af, se Klockare. » om kungörande i tidningarne af förslag till, se Klockare. N:o 43 w. Borgare Ståndet. J]ö <*5 CD cä‘ ° CD J2. rs 5' rjq JL B. e" "{<? 2 tr 2. -■ V rN:o N:o | Orgelverk, orri åtgärder till förekommande af vårdslöshet vid behandling eller byggande af 8 — 100 Orlofssedlar, om tjenstehjorisböcker i stället för, se Tjeustehjonsböcker. Ortopediska Institutet, om anslag till 1 4 1 123 Oscar I, se Konung Oscar I. Otterstads församling, om boställe åt folkskoleläraren i, se Leckö Kungsgård.
Alldei'SS01l, Lars Gustaf, från Elfsborgs län, Motion N:o 418, om låneunderstöd åt Torrskogs församling för fullbordande af dess kyrkobyggnad. StatsUtsk. Utlåt. Andersson, Nils, från Wermlands län, Motion N:o 255, om förhöjning i de uti 12 Kap. 2 § Rättegångsbalken stadgade böter för uteblifvande från ting. Lag-Utsk. Utlåt. N:o 38 och Mern. N:o 64. Motion N:o 279, om ändring i gällande tulltaxa, i fråga om förlullning af ämnen till sammansatta knappar. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Mern. Niis 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. N:o 148. Motion N:o 445, om ett lagstadgande i den syftning att en närmare kontroll må kunna hållas öfver dem, som föranstalta religiösa sammankomster. Sammans. Lagsamt Ailm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 24. Motion N:o 446, derom att föreskrifter måtte meddelas till förekom mande deraf att samma åtkomsthandling vid lagfart af fastighetsköp flere gånger begagnas. — Motion N:o 527, om revision i visst fall af nu gällande expropriationslag. Lag-Utsk. Betänk. N:o 71. R. S(. underdån. Skrifv. Andersson, Pani, från Jemtlands län, Motion N:o 72, om anslag till lön åt en Veterinärläkare för södra delen af provinsen Jemtland med station i Oviken. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Motion N:o 73, om ett statslån af 70,000 R:dr R:mt till Jemtlands kommunikationsaktiebolag. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. N:o 175. Motion N:o 74, om inlösen af ivänne Riksgäldskontorets sedlar å Tio Riksdaler. Stats-Utsk. Utlåt.
Som jag då ej var närvarande, utan redan bortgått, ägde jag derom icke någon kännedom; emedlertid tackar jag Herr Strussenfelt för den af honom meddelade upplysning. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken upplåste 54 §. i RiddarhusOrdningen, samt frågade, hvilken förmån genom Herr Påhlmans motion åsyftades , då listan på alla bordsaker under plenum alltid ligger å LandtMarskalksbordet, och är för hvar och en3 som det åstundar, att tillgå, Herr Påhlman: Om det af mig gjorde förslag antages, slipper man att gå fram till LandtMarskalksbordet, samt kan likväl erhålla nödig underrättelse. lians Excellence Herr Grefven och Landtm Marskalken hemstålde, om Ridderskapet och Adeln ansåg den af Herr Påhlman utöfver fö - Den 5 Junii, 125 reskriften i 34 §. RiddarhusOrdningen föreslagne åtgärd nödig, Ropades Ja och Nej. Friherre Cederström: Då Herr Påhlman» begäran år i sig sjelf oskyldig, och har ingen annan olägenhet, ån att öka besväret för RiddarhusCanzliets Tjenstemän , så hemställer jag om ej, i fall Herr Påhlmans samvetslugn derpå beror, dess anhållan kunde bifallas. Herr Strussenfelt: Om Herr Påhlmans motion bifalles, kunde derigenom lätteligen inträffa en stockning på stora gången af personer, för att genomläsa listan. Grefve Mörner , Carl Stellan: Sedan jag hört 34 §. af RiddarhusOrdningen uppläsas,får jag underställa om Ridderskapet och Adeln kan frångå, hvad denna Författning föreskrifver. Jag instämmer derföre med de Herrar, hvilka funnit Herr Påhlmans förslag mindre riktigt, och önskar, att Ridderskapet och Adeln ej måtte afvika från RiddarhusOrdningen, Hans Excellence Herr Grefven och Landt.
Orsaken härtill torde kunna herntas dels från tillämpningen af cellsystemet, såsom afskräckande och korrigerande, dels från en mera ordnad fattigvård, dels ock från lyckligare år och större allmänna och enskilda arbetsföretag. Fylleriförseelser hafva varit sällsynte och bränvinssupandet har oförnekligen inom detta Län aftagit. §. 3. Näringar. Landlhushållningen är den hufvudsakligaste näringsgrenen inom provinsen och förtjenar den största uppmärksamhet i anseende till jordmånens i allmänhet goda beskaffenhet. Också synes hågen för förbättringar inom jordbruket med hvarje år växa. Det nit och den omtanka, som Hushållnings-Sällskapet deråt egnar, de lärdomar som från landtbruksskolan kringspridas och de exempel, som från en och annan enskild egendom, der en förbättrad landthushållning införts, erhållas, torde med skäl tillräknas förtjenslen af denna väckelse. I en icke så aflägsen framtid skall ostridligen Östergöthlands landthushållning slå på en för ett decennium sedan icke anad höjd. Det reguliera cirkulationsbruket är i allmänhet ej antaget, men dess företräden börja allt mer och mer vinna uppmärksamhet och torde slutligen blifva en oundviklig följd af de odlingar, som år från år företagas, hvarigenom ersättning måste sökas för förlusten af de naturliga ängarne. Råg utgör hufvudsädet för Länet; men blandsäd af svarlhalra och korn sås jemväl mycket, äfvensom på vissa trakter hvete och korn, det sednare slaget synnerligast tvåradigt. Ärter odlas ej så mycket som i äldre tider och potatesutsädet har, i följd af den i denna rotfrukt 1S46 yppade och ännu ej försvunna sjukdom, förminskats med flera tusen tunnor. Ängsvattningarne hafva fortfarande lemnat bidrag till rika afkastningar och vunnit flera sympatier, men de naturliga ängarne synas allt mer och iner försvinna och ersättas af artificiella. Skogarne, som, hvad angår de under allmän vård befintlige, äro i ett godt och vårdadt skick, bevaras åt framtiden på många större egendomar, men 6 medtagas deremot på de mindre hemmanen öfver höfvan. De största häriningarne derå verkställas genom svedjande.