Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna afskrifning af StatsVerkets skuld förekommer i Utlåtandet N:o 3. under den lösliga upggift, att för de 14 millioner 607,587 R:dr 3p sk. 8 r;st., någon fond till Bankens godtgörande ej varit afsatt, likasom vore icke Bankens vinst, enligt BancoOrdningen, bestämd till Fäderneslandets nytta samt allmänt gagneliga ändamål, att af Rikets Ständer disponeras för detta ändamål, i händelse andra utvägar saknas att bereda tillgång till en ersättning. Huru benämnes allmänneligen och i lagen den eller de, som söka undandraga sig att betala skuld? Kan det väl linnas något skenbart skäl, att fortfarande disponera öfver Bankens vinst, för Rikets Ständer, innan de fullt gäldat hvad de från Banken lånat? Utlåtandet N:o 4* om föregifne nödige förändringar i Grundlagen och en BankLag, synes vara ett alldeles öfverflödigt besvär Utskotten gjort sig; men då man vill handla orättvist, kan det ej synas främmande, att man söker omgärda sig af lagar, för att på dem från personerne leda det rättsstridiga. I afseende på Utlåtandet N:o 5. erfordras förmodligen intet annat yttrande för dess förkastande, än att fästa uppmärksam - Den 6 J u 1 i i f. ra. 135 lieten vid det löjliga af att låta mynta och utgifva Riksgälds-silfver, Det oformliga af att göra Rikets skuldsedlar till Rikets mynt, har i alla tider varit erkändt, men att utgifva riktigt silfvermynt, under benämning af Riksgäld, innebär ett obegrepp, så framt icke detta mynt är ett underhaltigt mynttecken, sorn af ett bättre skall inlösas.
Hr Rosenblad, Bernh.: Då förvaltningen af ön St. Barthelemy icke äger gemenskap med Svenska statsverket och således ingen sorts fråga om revision af densammas förvaltning kan uppstå såsom utgörande föremål för StatsUtsk:s tillgörande, så, och i händelse alt denna motion varit af egenskap att kunna och böra remitteras, kan jag ej tro att remiss kan ske lill något annat Utsk., än till Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk.., som enligt 34 §:n Riksd.Ordn. är skyldigt att upptaga sådana frågor, som icke höra till andra Utsk.; och som motionen innefattar ett underställningsmål, anhåller jag att den återsändes till Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskottet. Hr Brummer: Här är, på sätt min reservation utvi sar, fråga om att vissa villkor icke äro uppfyllda, och det är denna min uppgift derom, som jag trott att StatsUtsk. borde pröfva och bedömma, hvarför jag också anhåller att min reservation, såsom bilaga, måtte få medfölja remissen af min motion. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: En motion af den beskaffenhet, som denna, finner jag ej af något annat Utsk. än Ekon.Utsk. kunna upptagas och behandlas, hvarför jag tillstyrker motionens återremitterande till nämnda Utskott. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg motionen böra till Allm. Besvärs-och Ekon.Utsk. återlemnas. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej. Den 8 Maj e. ra. 85 Hr Brummer: Jag anhåller ora remiss till StalsUtsk. och atl min reservation måtte få remissen åtfölja. Hr Frill. o. Landtm, yttrade, det han icke rätt kunnat höra hvad Hr Brummer nyss yttrat, men förmodade likväl att det varit en reservation emot R. o. Ad:s nu fattade beslut att återremittera motionen till Allm.
Fullmägtige funno mot verkställigheten af hvad sålunda blifvit anmäldt ej något att erinra. Revisions-Commissarieris Berättelse till Rikets Ständers Revisorer år 1817 innehåller följande redovisning;. ”Jemte Revisionsarbetet åligger det äfven Revisions-Contoiret, att vaka öfver utförandet af Ranquens oeconomiska ärender t detta bestyr har förlidet och innevarande är varit af mera vidlyftighet, i anseende'till den reparation å stora Eancohuset, samt en vånings påbyggandeå Magazinshuset, sorn Herrar Fullmägtige vid förlidet års början, funnit nödigt att. anbefalla 3 den jförra eller reparationen, för att bota en å ‘618 Banco.Utslottets Bctänkandtnl Bancohuset yppad svår remna, sorn tillkommit af den sättning medlersta delen af huset år efter annat har tagit, samt ändteligen år 1815 gått tvärt igenom hela huset, och på åtskilliga ställen, så insom utvändigt, visat sin skadliga verkan. A husets södra, eller mest skadade sida, har på flere ställen af källarehvalfvén och yttre muren större stycken, ibland till 3 i 4 alnar, måst uthuggas och nya jernankare der och var insättas i stället för de gamla afbrutne. Vid sprickans undersökande liar den funnits vidast vid takfoten och i öfrigt ega flere utgreningar åt fönsterlufterne. Så för lagningen häraf, jemte de flere nästan öfver hela södra väggen utvändigt befintlige skador, som ock för att på taket åt Jerntorget kunna pålitligen fästa det jerngaller, hvilket redan 1814 ansågs nödigt, hafva ställningar af en mera solid beskaffenhet mast uppresas, och, för att draga desto mera nytta af dessa, blef huset, förlidet år, på södra samt vestra sidorna jemväl aflargadt.
Riddarhuset, angående väckt fråga om ordnande af dess gårdsplan och deromkring liggande byggnader: B. lil. 87, 188, 252, A. 268. —, i anledning af väckt motion om förberedande åtgärder för ordnandet af dess gårdsplan: B. VI. 5, 20, A. 20. Riddarhusets tjenstemän, angående öfverlemnande åt RiddarhusIlirektionen alt bestämma de arfvoden, som för förvaltning af de till stipendier och pensioner af enskilde personer donerade fonder, skäligen böra till nämnde tjenstemän anslås: lil 189, 190. Ridderskapet och Adeln, angående uppläsande af Ordnings-Stadgan för dess sammankomster: I. 4. Ridderskapels och Adelns Alskeds-Deputation till Med-Stånden vid Riksdagens slut: VII. 395, 399. Ridderskapels och Adelns Alskeds-uppvaktningar vid Riksdagens slut hos Hans Majit Konungen och den Kongl. Familjen: VII. 395. Ridderskapets och Adelns forum privilegiatum, angående dess upphörande; motion af Herr Wilhelm Fredrik Dalman: se Motioner. Ridderskapets och Adelns Ledamöter och Suppleanter i de särskildta Utskotten, angående val af: se Val. — Förrättade: se Lista. Ridderskapets och Adelns Ledamöter och Suppleanter i de särskildta Utskotten, ledigheter ibland: se Alsägelser. Ridderskapets och Adelns Ledamöter och Suppleanter ibland — E — 215 Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Kontoret, äfvensom uti Direktionerna vid Låne-Kontoren i Götheborg, Malmö och Wisby, angående val af —: se Val. Ridderskapets och Adelns plena, angående uppsättande af en anslags-tafla för dem inom porten till huset N:o 1 vid Drottninggatan: I. 49. Ridderskapets och Adelns Protokoll: se Protokoll. Ridderskapets och Adelns Protokolls-Utdrag, justering af dem: se Protokolls-Utdrag.
Banko-utskottet yttrade då, att Ksom afsigten med de åt Hypotheks-före, ningar förunnade kassa-kreditiv synes hafva varit, att uppmuntra till deras stiftan„de, men ingalunda, att, sedan Hypotheks-förening redan uppstått och trädt i full ^verksamhet, förmedelst kreditiv från Banken, understödja vissa låne-operationer, „hvilka för en sådan förenings idé äro mera främmande; så torde nu utgående kreditiv böra indragas och några dylika hädanefter ej Hypotheks-föreningar beviljas., Den åsigt, att kassa-kreditiven voro ämnade till en lockelse, att bilda Iiypotheks-inrättningar kan Utskottet icke dela; hvaremot Utskottet instämmer deruti, att dessa kreditiv ingalunda tillkommit, för att derpå grunda en för Hypotheks-föreningarnes verksamhet främmande låne-rörelse. Om kreditiven för sådant ändamål begagnats, hade detta såsom ett missbruk både kunnat och bordt afskaffas; och Utskottet kan destomindre häraf hemta anledning att nu afstyrka förslaget om kreditiv-rätt för Hypotheks-föreningar, som bestämmelserna för de indragna kassa-kreditiven bland annat innefattade, att desamma icke finge begagnas hvarken såsom stående lån eller till en utsträckt assignations-rörelse för de dagliga och stundliga behofven. Ut - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 24. 25 Utskottet anser likväl, att kreditiv-rätt icke bör obetingadt Hypotheks-föreningar ä nyo förunnas.
Vid fullföljd hos Höga RiksRätten af det utaf R. II. S. Konstitutionsutskott beslutade åtal i den sak, hvarom min å embetes vägnar gjorda anmärkning Lil. C. förmäler, får jag, till närmare utredande af sakens beskaffenhet, förete de inför IT. M. Konungen i StatsRådet förda Protokoll öfver Kammarärenden för nedannämnde dagar, hvaraf inhemtas, huruledes den 11 April 1835 i underdånighet blifvit föredragen en af f. d. Aktören, Idof Sekreteraren C. F. Berg ingifven underdånig ansökning om nådigt tillstånd, att i Stockholm få anlägga en Theater, i ändamål att å densamma för allmänheten uppföra skådespel. Sedan öfver denna ansökning, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, Direktören vid Dess Hofkapell och Spektakler inkommit med underdånigt utlåtande, deri nådigt bifall till det af Berg sökta tillstånd blifvit, med åtskilliga dervid föreslagna vilkor tillstyrkt, och sökan - 11 den, i anledning af berörde utlåtande, inlenniat underdåniga påminnelser, anmältcs ärendet åter i StatsRådet, först den 30 Juni förrnämnde år, då Kongl. Maj:t fann godt att med slutliga afgörandet uppskjuta i afbidan på vederbörandes berättelse, luiru Kongl. Theaterns spelår, i ekonomiskt hänseende, aflupit, samt ytterligare den 13 nästderpåföljde Augusti, vid hvilket tillfälle tillförordnade Föredraganden, jemte StatsRådets öfrige i rådslaget deltagande Ledamöter, på anförda skäl, i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall å den gjorda underdåniga ansökningen, utan afseende å de af Direktören för Hofkapellet och Spektaklerne, i dess underdåniga utlåtande, föreslagna vilkor. Kongl. Maj:t förklarade Sig vilja med målets afgörande än vidare uppskjuta. Uti en sedermera den 18 April 1836 ingifven skrift, anhöll sökanden i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes meddela Dess nådiga Beslut öfver ifrågavarande underdåniga ansökning. Och då målet å nyo föredrogs i StatsRådet den 16
Nägon anledning ar icke eller till den förmodan, att Revisionen af Bewillnings Näkenffaperne skulle komma att förrättas med mera noggranhet och drift, af Riksgäkds^Contorels, an af Kammar-Rättens betjening, dä Revisions göromälen arv af sadan bestaffenhet akt de af Fullmägkige icke kunna conlrolleras. I öfrigt har Stats.Ukskvktet, med anledning af Herr Friherre Stael von kkollllein!; Memorial, »vördsammeligen bordt uplvsningswis nämna, att, ehuru den speciela granskningen af Bewillnings-Rakenskaperne, sker uti Kvmmar-Rätten, kan likwäl uppbörden i allmänhet conlrolleras, genom de Räkenskaper och Förslag, hwilka, enligt Författningarne, till Riksgälds-Contoret skola insändas; och om en sädan controll ä Contorcts sida blifwit iakttagen, hade den af Herr Friherren omnämnde Upbörds Balance i Stockholms Stad ofelbart genom Contoret bordt kunna uptäckas, enär förhällandet af Reftantierne wisar sig Uti de hwarje är till Contoret inkomne Summarisks Räk - Den 26 Februarii. rz6l ningar, och anledning således warit för handen, att härom göra anmälan ä wederbörlig ort. Stats-Utffotret har alitsa för sin del icke funnit skäl tillstyrka hwad Herr Friherre Stael von läollKein, pä sätt ofwanberördt är, föreslagit; hwilket dock Riksens Högloft. Ständers närmare bepröfmande wördsammeligen underställas. Stockholm den n Februarii 1810. PaHöglofl. Ridderskapetsoch PäHögwördigePreste-StänAdelns Ledamöters wägnar dets Ledamöters wägnar LIaes kjenung. Ib. VVeiäman. Pä Wallofl. BorgareStänd. Pa Hederw. Bonde-S^ Ledamöters magnar Ledamöters magnar ^brab. Ln°el.
Elise Ansökningar ställas Lennwall, STOCKHOLMS INTECKNINGS-GARANTI-AKTIEBOLAGS B R A N D - och F Ö R V A R I N DYRKFRIA G S H V A V2IO — 4) L F (öppna alla söckendagar kl. innehållande c:a 1,650 st. skåpfack. Testamenten, Gåfvobref och dylika handlingar emottagas till förvaring; äfvenledes emottagas värdepapper i öppet förvar. (S. T. A. 55185) Aktiebolaget C. n I a s d år 1739, Färgeri, Kemisk Tvättanstalt, Ullspinneri, v ä afveri, Garnoch Väfnadshandel. Guldmedalj vid flera utställningar. V i rekommendera värt rikhaltiga lager af alla slags garn, i såväl ull som bomull, till billigaste priser i äkta, fornnordiska växtfärger, passande till Konstväfnad i allmogestil. 22 Österlånggatan, Stockholm. ån darinna. A l l m. Telef. m. 0 antagas fortfarande elever, damer och herrar i skilda kurser. Undervisning i anatomi, fysiologi och sjukdomsiära meddelas af läkare och medicine amanuenser. Fullständig undervisning i elektriska och den n y a lättoch tystgående dubbelaxlade handvibratorns användning för sjuka. Lifes B l e k t a Stockholm Till Direktör C. I rarkar o m ' / » liter. Pris för burk kr. Sändes m o t postförskott eller efterkraf. B e - ddes af Fru I. W. A l l m. T e l. (G. 79733) Mutual C o. T a n d l ä k. — Rikstel. Tandläkare Wibom, G. k Sidentygs-Export. och fäVger besvaras omgående och prof m e d Musikinstrument. Stor prisnedsättning-1 enl. III. priskurant gratis och franko. A l l. T. R i k s. J. &amp; F. MARTELUs Husmödrar! Spara är lösen för hvarje ' husmoder m e d en begränsad hushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll * * * C0GNAC.
ten, som anses behöflig, afsilas eller passegenom durkslag. Därefter tillsattes » CiFru 0 r n ' s, ras bils », hvarvid beaktas, att soppan är lagom ' stark, när den är lagom salt. Således ingen tillsats af enbart salt eller krydda. / minut hos delikaEn gros hos I. för Damtoiletten, tessoch specerihandlare. Lagervall &amp; C:o, Göteborg. i Upsala börjar nya lärarinnekurser i januari 1900. Skriftlig ansökan om inträde in19 Tunnelg. sändes före 1 nov. Inspektor: Prof. O. Hammarsten. Föreståndarinna: Fröken Ida Norrby. rekommenderas i Program N:r 6 sändes på begäran gratis franko. benägen åtanke. STYRELSEN. (G. 86693) $ 5 9 ~ ^SgjjmÉBtt WHffl Tandläkare TOM von HALL. — Hvard. Allm Telefon 58 48. ' Jr ^^iBBBBB^ ' ^ s e re ^ kommendationer öfver hela omgående. O ^ ") / S C. J. Allm. IIvarför hemsökas våra lägerplatser af d i f t e r i? Därför att militärernu icke använda Sano, bästa hittills kända antiseptiska medel. Säljes hos de flesta bokoch pappershandlare, manufakturaffårer m. fl. Pris 1:25 för flaska. Albert Andersson i Uddevalla är ensam partiGustaf Adolfs Torg a-.r 14, godtgör å sparkasseräkning 5 %. försäljare för Skandinavien. A hvarje bok kan lyftas intill kr. Lic. &amp; Fil. Kand.), månaden utan särskild uppsägning. i vack. trakt vid Thames, mottag, i sept. nå- gra svenskor. Förber. till studentex. (eng. o. svensk). Hemlif. Ref. Prof. Rudin, Frih. Tham, Upsala m. fl. Inackord. Vid. genom E. af Jochnick, Skara. (281) Räntegodtgörelse 5 p r o c. I landsorten boende torde hänvända sig direkt till banken.
I anledning af Kongl, Maj:ti Kådiga Proposition, angående upplåtande af Bosersbergs Kungsgård till Enkesäte för Hennes Majit Drottningen. från Lag• samt AllmännaBesvärt* dfih O®* conamieUtskottenl Åf den *6, sistledne Augusti-, Nto 165. I anledning af väckt fråga, stt , vid en blifvande ny Domstols Organisation , förliknings-åtgärderne måtte skilja* ifrån Domst olarne, ock uppdragas It särskilta Nämnder. A? den 89 sistledne Augusti: N-'o 160. X anledning af yrkad rättighet för Norrlands Allmoge, att i Stockholm få sälja sine victualie varor och fogel i Bodar. lif:* i6|- Angåend* yrkad Saring #| Ven 16 September «. m. Kongl. Brefvet deri 14 April 1701, sann Kongl, Förordningen örn Landtraäteriet i Riket den 22 Augusti 1783 i hvad rörer föreskrifter 0111 skiftens, antal yid Storskiftes-förrattningar. I anledning af yrkad förän-, dring uti £ ask iftes-förordningen i hvad den, angar, huru med föregången Storskiftes-dels »ing. Förhållas bör; då Enskifte begäres, N.o 3,66. I anledning af gjorde anmärk"* singar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående byggnads-skyldigheten vid Kyr koherde* Boställen, 3Sf:o 167. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, angående rättighet till grustägt å andras ägor för underhållande af allmänna vägarne, samt sättet och ordningen till samma rättighets bestämmande begagnande, Bt Supra, Utdrag af Protocoilet hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Eagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 1 6 September 38? 3, S. B. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 3 dennes under
» Är du sjuk? » » N e j, j a g är bara litet trött. » » Jaså », sade han och log, » ja, j a, du tar väl aldeles för häftigt i m e d den där taflan. Ifver är nog bra, men måttligt är bäst. » Men när h a n så fick se det matta och tvungna leende, s o m drog öfver den andres hvita ansikte, blef han m e d ens helt ängslig. » D u m å s t e sköta o m dig bättre, det är säkert det; du är nog sjuk ändå, kanske du gjorde klokast, i att gå in och lägga dig. » » Å h n e j, prat! Det är ingen nöd m e d mig. Min tafla står där nere, om du vill se den, så får j a g höra, h v a d du säger. » Törne gick ned åt ängsbacken; h a n hade knappast hunnit halfvägs, när han får höra ett skrik från stättan. H a n vänder sig o m och springer dit; vännen ligger orörlig m e d krampaktigt förvridna anletsdrag på rygg i gångstigen nedanför gärdesgården. Berger hade fått hjärtslag. Törne lyfte h o n o m öfver stättan och bar s å in h o n o m i stugan, där h a n lade honom på den bäddade sängen. Själf satte h a n sig bredvid på en stol för att invänta hans uppvaknande. De gröna spjäljalousierna voro tillskjutna utifrån för solen. E n tung, skuggig svalka var lägrad öfver rummet, m e n icke dess mindre luktade där instängdt af maten sedan middagen och portvinet, s o m ä n n u stod uppslaget på det odukade bordet. Han fick vänta länge, mycket länge. Det var pinande tyst i r u m m e t, en sådan där tryckande, kvalfull tystnad, s o m plågar oändligt mycket mer än det mest skärande missljud, och s o m blytung och kall lägger sig försoflande öfver hela ens vä- sende. H a n kunde bokstafligen, s o m m a n säger, höra sitt eget hjärtas slag och den andres ännu svagare, o j ä m n a andedrag.
41.& öfvererisstämmer äfven denna summa 2.947,042: 4r* 8v i det närmaste ined den här ofvan tillstyrkta beräkningen af Tullmedlen, 5:o Husbehof s-bränner i-me dien. Uti det af sammansatte Bevillningsoch OeconomieUtskotten afgifne Utlåtande N:o 5 yttra sig Utskotten» nied hänseende lill den inkomst, som af Rränvinsbrännings-bevillningen kunde, i följd af Utskottens i nämnde Utlåtande föreslagna beskattning, påräknas» alt, med antagande att ett lika antal pannor, med samma dimensioner, som Stats-Contorets räkenskaper för år i832 utvisa» fortfarande komma att begagnas, skulle pannerymdsafgiften af enkla pannor efter den föreslagna beskattningen, för 3 månader, uppgå till en summa af 8oS,344 R:dr. Då nu R. H. St., med godkännande af den utaf Utskotten föreslagna förhöjning för rättigheten att vid bränvinsfabricationen begagna konstredskap, beslutat, alfi den föreslagna tariff, hvarpå ofvannämnde beräkning sig stödjer, skulle vara gällande för en bränningslid af sex månader, ehuru Utskotten nämnde afgift för d månaders bränrvingstid beräknat; och då R. H. St. dessutom funnit skäligt stadga, att hvar och en till bränvinsbränning berättigad må öppet lemnäs, att vid mantalsskrifning Transport 3,7Ö4>5oo 3 BevillningT't.sko Hels Betänkande JV.-o 56. Transport 3,764,500: — uppgifva, antingen lian vill begagna hela eller halfva denna termin, hvarvid afgiften för bränvinsbränningen, i förhållande till tiden, beräknas, företer sig för Utskottet en icke ringa svårighet att erhålla den bestämda grund, hvarpå förslaget till beräkning af den förmodade inkomsten af denna Bevillnings-titel skulle stödja sig, helst Utskottet ej af Kongl. Stats-Contorets räkenskaper, eller andra handlingar, varit eller är i tillfälle att erhålla underättelse lill hvad antal, äfvensom till hvad serskild pannerymd konst-apparat.er begagnas.
N:o 23 skulle anstå till morgondagens plenum, ropades starka ja jemte åtskilliga nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna alt ja varit öfvervägande. Föredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 12 och 13 dennes på bordet lagda mern. N:o 23, med förslag till ändringar och tillägg uti 11 mom. 1 § Tryckfrihets-förordnm, rör:de atlemnande af exemplar af tryckpressens alster till åtskilliga embetsverk och allmänna bibliotheker. Detta förslag lemnades af R. o. Ad. utan anmärkn., till följd hvaraf Hr Landtm, förklarade att detsamma borde, jemlikt 56 § R:sF., hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Vid förnyad föredragning af Const.Utsk:s d. 12 och 13 dennes på bordet lagda mern. N:o 24, i anledn. af BondeShs återremisss å mern. N-.o 16, ronde åtskilliga Bevilln:sUtsk:s åligganden, och å mern. N:o 18, angide sammansatte Utskott, befanns ifrågavar. mern. N:o 24, icke hos R. o. Ad. erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Vid förnyad föredragning af Const.Utsk:s d. 12 och 13 dennes på bordet lagda mern. N:o 25, med utlåt, i anledn. af återremisserne å mern. N:o 19, ang:de tiden för motioners afgifvande, lemnades detta utlåt, utan anmärkning och förklarades till följd deraf att Utsk:s derå framställda förändrade förslag till redaction af 56 § Riksd.Ordnm borde hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; hvarjemte Utsk:s i sammanhang dermed gjorda hemställan till Hederv. BondeSt., såsom icke erfordrande någon R. o. Ad:s åtgärd, lades till handlingarne. Då ånyo föredrogs Const.UtsIcs d. 12 och 13 dennes på bordet lagda mern.
Oaktadt åtskilliga talares försäkringar om deras ifver för nykterhetens befrämjande, kan jag icke finna annat, än att de söka gynna utskänknings-ställena på niinuteringens bekostnad. Detta är likväl motsatsen till den mening, jag hyser och Serskilda Utsk. här framställt. Jag anhåller att fä, vid hvad Gr. Gyldenstolpe nyss sagt, tillägga, att det lönnkrögeri, som Hr Printzensköld, och andra med honom, ansett så farligt, blott är en bisak och således ingalunda af den vigt, att man derå bör fästa mera afseende än å hufvudsaken. Skulle R. o. Ad. vilja nedsätta skatten å bränvins tillverkning, derföre att lönnbränning föröfvas? Sådant har icke blifvit ifrågasatt och jag förmodar, att det icke fallit någon in. Skulle man, derföre Den 5 Oktober. ali lönnkrogen eger nini, v ii ja undergräfva eller förstöra den mindre skadliga bränvins-försäljningen på niinuterings-ställena? Hr Printzensköld har trott att, vid eli ställe, som han känner till, man skulle å ena sidan af vägen kunna anlägga en krog och ä den andra en minutering. Ja, i händelse länets Landshöfd. och andra vederbönde äro till den grad likgiltiga för saken, att de låta ett sådant missbruk ega rum, då kan sådant ske. Alla möjliga missbruk kunna inträffa, om de, som skola hindra dem, blunda derför. Sistnämnde ledamot har äfven trott, att den höga skatten icke kan förekomma dryckenskapen. Gr. Gyldenstolpe har deremot påstått, att varans fördyrande är enda säkra medlet att minska fyllerilasten; och det förefaller mig såsom skulle Hr Printzensköld vara den ende, sorn har en motsatt åsigt. Frih. af Ugglas har ansett riedsättuingeu till |-dels kanna af den försäljning, som eger runi pä minuterings-slällen, vara skadlig, derföre, att hon skulle föranleda lill kroglefnad.