Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs revisorer, att till desse lemna upgifter på de förvaltningsfrågor, rörande hvilka skiljaktiga meningar inom verkets styrelse förekommit; N:0 166, i ani. af väckt motion om förändrade stadganden rörande det afdrag, som, då embets-eller tjensteman erhåller tjenstledighet, bör å lönen ske; N:o 167, i ani. af väckt motion rörande befordringsväsendet för civile tjenstemän; N:o 168, i ani. af väckt motion om uphörande af alla sportler till Statens tjenstemän; N:o 169, i ani. af väckt motion i fråga om undersökning af de ang. jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privi legier, frihetsbref m. m.; N:o 170, i ani. af väckt motion om förändradt sätt för utfärdande af sådana författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flera delar förändras; N:o 171, i ani. af väckt motion om ytterligare bestämmelser i afseende å båtsmännens inom Blekinge län tjenstgöringsskyldig het; saint N:o 172, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut öfver Betänkit N:o 131. Företogs val af 26 Ledamöter och 6 Suppleanter till förstärkt LagUtsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 60, Gr. Mörner, C. G. D, med 17 röster. Lagerbjelke, Gustaf, med 17 röster. N:o 140, Gr. Björnstjerna, Carl Magnus, med 16 röster. N:o 150, Frih. von Otter, fullm. Frih. Leijonhufvud, Carl Gustaf, med 17 röster. N:o 325, Frih. Rosenblad, fullm. Hr Munck af Rosenschöld, Thomas, med 17 röster. N:o 338, Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, med 17 röster. N:o 313, Hr Drakenberg, Sten Johan, med 17 röster. N:o 678, Hr Bildt, Didrik Gillis, med 17 röster.
Rdr 16: 04. » remtygs-, utredningsoch trosspersedlar » 3: 72. » gevärspersedlar . • » t: 85. eller tillsammans Rdr 21: 61. Vid rusthållsinfanteriet (afsutet kavalleri) bestrides kostnaden för utredningen af de rustande. Beloppet af denna kostnad är här antagen lika som vid rothållsinfanteriet. b) Underhållet (hvarmed förstås soldatens förmoner af roten), drabbar rotehållaren ensam. Då de vakansafgifter, som enligt kontrakt erläggas af ett mindre antal rotar vid regementena, ofta äro betingade af enskilda förhållanden och af den fördel, enskilde rotehållare finna vid roteringspligtens fullgörande med penningar, kunna dessa vakansafgifter icke heller anses uttrycka den allmänna kostnaden för en soldats underhåll. Närmare det rätta torde man komma, om man till grund för denna kostnad lägger den vakansafgift, som vid de årliga markegångssättningarna bestämmas för nya roteringen och hvilken, enligt gällande föreskrifter, bör motsvara kostnaden för ordinarie roteringen inom samma ort. Den tabell, som efter dessa markegångsvärden, blifvit uppgjord och här under n:r 5 bifogas, utvisar att denna kostnad om året i medeltal utgör . För Kavalleriet. Såväl utredningen (för karlen och hästen) som underhållet mellan tjenstgöringstiderne bekostas vid dessa regementen ensamt af de rustande, som deremot fått sig vissa förmoner af staten medgifna. Dessa förmoner bestå dels uti rusthållsoch augmentsräntor, anslagna till understöd för rustningen, och dels i befrielse från den rotering, hvilken rusthållshemmanet, ifall rustning ej blifvit detsamma pålagd, varit skyldigt att utgöra. Att här med tillförlitlighet uppgifva värdet af dessa förmoner är väl icke möjligt, men såsom grund för nedanuppgjorda beräkningar häraf hafva blifvit lagda de upplysningar, som inhemtats utur Krigsoch Kammarcollegiernas svar år 1854 på en af Kongl. Maj:t aflåten nådig remiss, angående nämnda räntors belopp vid Smålands husarregemente.
Stms kännedom, likväl ej uti detta.Mern. blifvit omförmäldt, samt de deruti framställda anmärkmr, ehuru till större delen befogade och ej af ringa vigt, dock äro af den beskaffenhet, att de, under förutsättning att StatsBådets medlemmar derå fästa behörigt afseende under Bådgifvarekallets fortsatta utöfning, icke nu böra föranleda till underd. anmälan om flere eller färre af de ännu icke afgångne StatsEådsmedlemmarnes skiljande från deras embeten, så lägges Mern. till handlingarne.» Efter det Hr Gr. o. Landtm, först hemställt, om B. o. Ad., utan någon sådan motivering som Hr Cederschiöld föreslagit, behagade lägga Const.Utsk:s förev:de Mern. till handlingarne, hvarvid ropades starka Ja, blandade med Nej, sedermera framställt propos. till bifall å det af Hr Cederschiöld framställda förslag till beslut, hvarvid ropades starka Nej, jemte åtskilliga Ja, samt slutligen hemställt, om B. o. Ad. ansåge Utsk:s Mern. icke föranleda tili annat beslut än att detsamma lägges till handlingarne, hvarvid svaren utlöllo med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, att han funnit den sednast framställda proposm besvarad med öfvervägande Ja. Hr Cederschiöld begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande votens propos.: Den som anser Const.Utsk:s Mern. N:o 11 icke föranleda tili annat beslut än att detsamma lägges till handlingarne, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; 442 Den 18 Juli. vinner Nej, bifaller R. o. Ad. det af Hr Cederschiöld framställda så lydande förslag till beslut: »Då anmälan om StatsRåds-ledamots skiljande från embetet på grund af 107 g:n Reg:sF:n nu ej må göras för sådant rådslag, som, fastän det i annan ordning redan kommit till R.
samma öfverklagade beslut likväl skulle gå i verkställighet, och fÖrrnonen af en vinnande ändring sålunda vara i förväg omintetgjord; att åtminstone sä långt uppskof med kungörandet borde medgifvas, att assignations-utgilvaren på längre eller kortare afstånd kunde inhemta kunskap om den begångna försummelsen; dock så, att äfven, om, efter först erhållen underrättelse, allt ställdes i ordning, böter ändå ej undvekos m. m. I anledning af hvad sålunda hufvudsakligast blifvit anfördt och erinradt, får Banco-Utskottet först nämna, att, i fråga om skedd tillämpning af de nu gällande Författningar, Kongl. Maj:t, uti Nådig Dom af den i3förlidne April, godkänt den tolkningsgrund, som af Banco-Styrelsen blifvit följd, nemligen: att med uttrycket 3:ne serskilda q äng er vore att förstå 3:ne serskilda dagar, i6 Banco-Vtskottets Utlåtande N.o 65. då verkställd Cassation kunnat, förmedelst penninge-insättning, till räkningens behöriga förstärkande, deremellan förekommas.
Landshöfdingarne i de nya Länen, att desse Embetsman dervid finna sin passande utkomst, hvaraf äfven lär hända, att de begagna hvarje lägligt tillfälle att söka transport till en förmonligare tjenst och ett blidare klimat, hvilket allt måste medföra den verkan, att Landet, vid de täta ombytena af Styresmän, icke kan vinna den jemna eftersyn och styras med den conseqvens i principer, som vore önskelig!:, så har Utskottet för sin del icke kunnat annat än biträda den i Memorialet framställda tanka, att det torde vara förmonligare att sammanslå de bägge Länen Vesterbotten och Norrbotten, och förlägga Residenset till Piteå, såsom liggande nästan lika långt från det sålunda blifvande Länets Norra och Södra Gräns, äfvensom att förena Herjeådalen med Gefleborgs Län , och Jemtland samt Nordmalings Socken med VesterNorrlands. Likväl, och på det de aflägsnare trakter i Jemtland och Herjeådalen icke måtte komma att sakna den Speciellare tillsyn, som, i synnerhet för Nyodlings Verket, är af vigt, tror Utskottet, att det borde fastställas som en bestämd skyldighet för Landshöfdingarne i Gefleborgs och VesterNorrlands Län, att uppehålla sig hvarje år, den förre minst fjorton dagar i Herjeådalen och den sednare en månad i Jemtland, samt om tiden dertill hvarje gång förut kungöra i Orten, pä det innevånarne måtte äga rådrum att bereda sig till hvad de i hushållningsoch ‘■andra mål kunde hafva att personligen hos åeras Hofdinge andraga.
Derjemte föfa alla nöDiga upplpöningar om De perfo* ner, forn af Donom Döra antecfnaö, för Dwilfaö fäfrare o$ ffpnDfammare meD# DelanDe, Sänpmän, fjerDingömän od) ©epmän, eller Slotemäjlare, De wänne ftjfnämnDe votD lifa anfmar, font i 46 §. angåenDe uteblifmanDe från Mantals* 01$ ©fattffrtfningen ftaDgaDt är, jfola miD förrättningen mara tillftäDeö. §. 48. äpmatje jfattjfplDig idali omilforligett t tantal ttppföraö o$ taperaé Der Dan bofatt är, till näjda farDag flpttar, eller jtörfta Delen af året ftg uppel>åller. €mbeté* od) Sjcnftemän jdattjdrifmaö od) tajceraé för fine egne perfoner Der De Dafma tjenft. Slätter borgare idali för fin perfott o$ borgerliga bäring, i Den ©taD, Der [>an är borgare, sföantalfc o$ ©fattjdrtfmaö. Contingent# eller @enant«borgare uppföres i tantal o$ erlägger ©fatt i Den ort, Der Dan eger Dsmmijt eller är bofatt, ntoD unDantag af borgerliga afgifter, font Dan betalar till Den ©taD, Dmareft
Ständer förslag till grunder för bevillningens fördelning samt sättet för deras tillämpning, efter hvilka på ett lämpligare och rättvisare sätt, än efter gällande Bevillnmgs-förordning, den af Rikets Ständer fastställda bevillnings-summa må kunna fördelas till utgörande», röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde underdåniga anhållan alt affattas i följande, af Preste-ståndet beslutade ordalag: »det Kongl. Majit måtte täckas, antingen genom en för sådant ändamål nedsatt kommitté, eller på sätt eljest kan finnas lämpligt, låta verkställa en utredning af de förhållanden, som ligga till grund för de under namn af allmän bevillning utgående skattebidrags fördelning och belopp, med ledning hvaraf Rikets näst sammanträdande Ständer må blifva i tillfälle att bestämma den bevillning, som skäligen kan anses böra för framtiden utgå.» Som denna omröstning utfallit med 79 Ja emot 35 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat den underdåniga skrifvelsens aflåttande i de ordalag Ja-propositionen innehåller. Hvilket allt Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 21 Augusti 1857. A Ridderskapet oell Adelns vägnar: A Preste-ståndets vägnar: CARL ÅKERHIELM. A. E. KNÖS. Ä Borgare-ståndets vägnar: Ä Bonde-ståndets vägnar: J. G. SCHVAN. E. CHRISTENSSON. _____ A. G:son Bennich. 4 Bevillnings-Utskottets Memorial JVI 20. Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Aug. 1857, kl. 2 e. ro. Memorial, t anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaslältda förändringar i vilkoren för bränvins tillverkning.
Och Kongl. Förvaltningen ej fiona ernot billigbeten stridande, eiler oförenligt med de undersåtlige och medborgeriige pligler* hvilkas för mitt bemödande -—.Alt jag vid denna fria, öppna och fullständiga uppgift, ömt och ailerödmjukast vågar fästa hoppet och vilkoret af Herr General-Ånnraiens&Ci &c. och Kongl. Förvaltningens rättvist gällande underdåniga förord bos 'Kongl, Majit.,; om en för min öfriga lifstid, mot armod och nöd, säkert mig tryggande Nådebelöning eller en årlig pension af Ses Hundrade Riksdaler lia liep, emot det, att , jag villigt och underdånigt ikläder mig den skyldigheten, alt i nya Burgnings-raelhc.- den midei visa oell inöfva, för egen kostnad, och så ofta inom mitt i Dykeri-!)!- siri c t, tillfälle dertill gifves, tre eller fyra personer, som dertill utsedde blifvit, på det nylla» af Urin'uppfinning! icke må bero af mkie uppgifter allena,* eller inskränkas inom dea tid och ort, Försynen mig bestämt.” Detta anförande, som biträddes utaf Herr Landshöfdingen Grefve Bosén. oeh Stats-Utskottets Betänkanden. fåt och Herr Biskopen Doctor af Wingård skulle enligt Friherre Cederstronis gjorda anhållan, medfölja Betänkandet tili IlespectiVe RiksSlånden. Sorn ofvan. !Es Protocollo. W. KARSTRÖM, N:o 55i. Abkom (!*n Utlåtande i fråga om åflo* ning för någre biträdande uti sammansatt^ 4:de Samt 5 Band. Si Stat s-U ts kottets Betänkande W Statsoch Banco-Ufskotten samt Särskildta Utskottet, äfvensom angående ökadt anslag till Biksdagskostnadernes bestridande.
till palatset ett halft dussin buteljer öl. Dagen derefter mötte en telegraftjensteman på bazaren guvernörens kammartjenare och inledde ett samtal: » Hvad var det för en medikament-soppa, din herre i går skickade till palatset. Hakem drack fem buteljer, men blef nödsakad att återgå till arracken. för att få sig ett ordentligt rus. » ♦Genom pressen har nyligen passerat en liten berättelse om den nu regerande shahens mod, huruledes han på en ridt blef öfverfallen, men med ett knytnäfslag sträckte en af angriparne till marken och undkom genom att samtidigt sätta sin springare i sträckt galopp. Äfven M: me Dieulafoy vet att omtala denna händelse, men hvad hon berättar om den ransakning och dom, som sedan följde, har icke ingått i tidningarnas relationer. Försåtet mot herskarens lif berodde på fanatism hos en religiös sekt, bekännarne af den s. k. babysmen, till hvilka äfven hörde en ung, för sin skönhet berömd persisk qvinna, Gourret el-Ayn. Arresteringar företogos nu i Teheran och fångarne, till ett antal af fyrtio, öfverantvardades i rättvisans händer. Med en grymhet, hvartill man ej lätt finner motstycken, förklarade premierministern att de tortyrmedel, som tills dato blifvit uppfunna, voro otillräckliga för att bestraffa de skyldige: » Shahen », sade han, » skall bedöma sina tjenares tillgifven-het allt efter graden af den tortyr som de visa sig i stånd att anbringa på dessa de mest afskyvärda bland brottslingar. » Bödlarne öfverträffade ock hvarandra i uppfinningsrikhet. De hackade med knifvar sina offer — hvilka förklarade sig hafva handlat i följd af gudomlig ingifvelse — placerade brinnande vaxljus i de djupa såren o. s. v. Till sist kom ordningen till Gourret el-Ayn. Allt sedan sitt häktande hade hon varit öfverlemnad åt premierministern Mahmoud Khan, som anförtrott hennes bevakning åt sin egen hustru. Denna önskade rädda den sköna fångens lif och gjorde för detta ändamål de största ansträngningar.
Laga Huft-Syn har wäl .derefter den 5lle September 1305 blifwit förrättad; men dä något Arrende-ConIract likwäl iste sedermera blifwit i laga ordning upprätikttdt och fastMldk, Hwarigeuom bcmälte Grefwe rån ar.ses såsom Innehafware af Arrcnderättighcten till ifragäwaxande Kougsgärdar och Riksens Ständer redan ^beslutit akt Stuteri-Inrättningen därstädes stall uphöra, sä hofwa Riksens Ständer i följd häraf ansett att med dispositionen af-Flyinge och Dahlby ttwrföryällas pff enahandasätt som rörande Kongsgardarnes .cmwä.ndanoe blif wik i allmänhet förordnndt; Till följe hrvaraf Grefwe Ittöliob kommer att efter äknjuren laga fardag deste Kingszardar afträda; dock anhålla Riksens Stander i underdånighet, att en laga undersökning, sä fort. sig gora lärer mätte i näder anbefallas till utrönande ej allenast af den ersättning, invartill Grefwe k-Zlicb för ä Kongsgärdarne och Stuteriet nedlagd kostnad/kan finnas berättigad, utan ock huruwida de till berörde Kottgsgardar ätagne fri.villige Härads-Dagswerken mage genast sunna indragaö och Uphöra. Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtiaste AsterNädigste Konung! Med afseende pä nyttan och nödwändighetcn af pålitlige Läkare och Läkemedel för Boffaps-sjukdomar, som sä ofta fökordfaka Landtmannen en oersättlig stada och^wid Hwstkas behandling ännu mycken widffepelke och manga Lördvmar räda, haswa Riksens Ständer trott sig böra till Eder Kongl. Mast i unde? danighet öfweriemna ett r detta Lmne till dM ingifwet Memorial, med rmderdänig an Den 28 April. Ivo? hallan dct täcktes Eder Kongl.
Frih. Klinckowström, Rudolf: Ehuru jag icke tillhör Bev.-Utsk:t och derför ej ämnar annat än mera flygtigt deltaga i diskussionen rörande dess nu föredragna Betänk., kan jag dock ej lemna oanmärkt Utsk:ts förfarande i denna punkt. Utsk:t har nemligen i densamma förklarat, att motionerna af prosten Janzon att 1854 års tulltaxa, och A. J. Sandstedt att 1863 års taxa måtte med nödiga modifikationer af R. St:r antagas, böra anses hafva förfallit, i anseende dertill att R. St:r numera godkänt den med Frankrike alsliitade handelstraktaten och den i förening dermed stående speciella tulltarifen. Jag anser det vara en ytterst vigtig fråga, huruvida R. St:r äro vid åsättande af tull å de i nämnde specialtarif förekommande artiklar absolut bundna af den Franska traktaten. Jag tror det icke. Så vidt åtminstone mig är bekant, hafva R. St:r alldeles icke godkänt nämnde tarif såsom generelt gällande: de hafva antagit den att gälla för Frankrike, men skulle den gälla för hela verlden, fordrades dertill ett formligt R. St:rs beslut, och något sådant beslut förefinnes icke. För min del tror jag det vara särdeles far ligt och i statsekonomiskt hänseende förderfligt att på detta sätt bereda oss ökade utgifter utöfver alla de, Franska traktaten medfört, och denna traktat skulle då vara utsträckt till hela verlden, utan att vi ens erhölle någon eftergift för alla de koncessioner, vi lernnat. Jag anhåller derföre att någon al Bev.- Utsk:ts ledamöter ville upplysa, huru härmed sig förhåller och om vi åter igen skola bortkasta millioner, lör att underlätta den s. k. »samfärdseln» nationerna emellan. Frih. von Schulzenheim: Med afseende å den nu föredragna punkten får jag h. o. h. instämma^med Frih. Klinckowström.
Vid flera särskilda riksdagar hafva framställningar blifvit hos Rikets Stän der gjorda om beviljande af anslag till åstadkommande af en för djupgående fartyg tjenlig farled genom Stockholms skärgård mellan Baggens-fjärden och Stora Wärtan, Denna fråga bief sednast vid 1856—1858 års riksdag under ställd Rikets Ständers pröfning, hvarvid, under åberopande hufvudsakligen deraf att, genom berörde farleds öppnande, den nuvarande långa, besvärliga och af flera olika vindar beroende inseglingen från Dalarön till Stockholm skulle förkortas från ll jrdels till 5|:dels mil, samt att seglare skulle kunna med samma vind gå från öppna hafvet genom hela skärgården ända till Kungshamn i närheten af hufvudstaden, hos Rikets Ständer äskades, det Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj,:ts nådiga disposition anvisa ett mot den för ändamålet beräknade kostnadssumman svarande belopp af 333,319 R:dr Banko, hvaraf 25,000 R:dr för inlösen af bron öfver Skurusundet, på det att detta företag måtte varda genom Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader försorg på Statens bekostnad utfördt samt derefter vårdadt och underhållet, eller ock verkställigheten deraf, om sådant ansåges lämpligare, kunna öfverlemnas åt ett bolag, sorn åtoge sig att, emot anslagssummans erhållande, ansvara för arbetets utförande Kongl, ilaj-.ls Nåd. Skrifvelse N:o S8. 35 enligt, af Kongl. Majit gillad arbetsplan, äfvensom för segelledens framtida underhållande, med förbindelse att städse bibehålla vattendjupet i farleden vid 18 fot.
Påbörjade arbeten äro: anläggning af något öfver en mils ny väg 19 inom Huddinge oell Brännkyrka socknar, i stället för förut befintlig, backig och oländig väg, ett arbete, som visar sig särdeles vackert oell ut föres af Huddinge socknemän, med dertill nädigst be v i i jad t understöd af statsmedel; samt omläggning för ålskil lige backar på vägen emellan Länna oell Valla gästgifvaregårdar, dertill af statsmedel anslagits 10,470 K:dr; hvarjemte statsanslag redan äro nådigt beviljade till följande vägförbättringar, som äro afsedda alt ofördröjligen taga sin början, nämligen: 13,350 R:dr till omläggning för backar å vägen dels emellan Fittja gästgifvaregård och Södertelje oell dels emellan nämnde stad och Kumla gästgifvaregård, samt 7,680 R:dr, allt banko, för vägomläggningar emellan samma stad och Pilkrogs gästgifvaregård. Den i förra underdåniga treårsberättelsen omförmälde betydliga vägomläggning inom Börstils socken har ännu icke hunnit fullbordas. Nya vägdelningar hafva under ifrågavarande tidrymd tillvägabragts inom Öknebo och Erlinghundra härader samt särskildt inom en och annan socken annorstädes. För lättande af kustfarten är inom Södertörns skärgård, genom det såkallade Dragsundet, emellan Dragsoch norra Örvadsfjärdarne upptagen en kanal, genom hvilken skärgårdsfarare kunna undvika att segla utomkring Landsortsudde. Denna kanal, till hvilkens utförande anslogs af handelsoch sjöfartsfonden 1 1,500 R:dr banko, öppnades år 1854 för sjöfarande att begagnas utan afgift. Medelst tillhjelp af det ofvanberörde anslaget, för arbetsntvägars beredande inom Färentuna härad samt med något tillskott af menigheten upprensades äfven år 1854 det såkallade Kersösund emellan Munsö och Ekerö socknar, hvarigenom för ålskillige Mälarens strandboer öppnats en genare båtväg till och frän hufvudstaden.
Man bör ej gifva allmänheten något, hvarpå den möjligen kan blifva narrad; och intilldess man får se effecten af besluten, bör hvar och en lita på sig sjelf i sitt omdöme om dessa beslut, icke på ett uttalande å vår sida, som än - Den i Augusti f. m. ändock tjenar till intet, i fall effecten sedermera skulle blifva sti idande deremot. Jag förenar mig på dessa skäl med Hr Cederschjöld i begäran om afslag å Frih. Palmstjernas förslag. Hr Cederschjöld: Jag är förekommen af den siste värde talaren. Det är naturligt, att allmänheten icke dömer efter hvad vi i allmänna ordalag förklara, utan efter besluten i sina detailler och de verkningar, som deraf kunna förväntas; men det vore obehagligt, om allmänheten skulle finna detailbesluten stå i strid med den allmänna försäkran, som innefattas i Frih. Palmstjernas förslag. Frih. Palmstjerna: Hvad de tvenne sista talarne anfört, finner jag icke innebära några giltiga skäl emot mitt förslag, utan blott en invändning, att man icke bör på ett ställe uttrycka, hvad man redan uttryckt i flera spridda punkter. Det är naturligt, att i en så vidlyftig och sammansatt byggnad som den, till hvilken man nu kommit genom beslut på fyra särskilda rum, skall allmänheten lätt kunna misstaga sig om de olika delarnas sammanhang och det helas ändamål, om detta icke framställes i en klar och enkel sammanfattning; men att gifva anledniug till ett sådant missledande öfverensslämmer icke med mitt sätt att förfara. Förslaget är för öfrigt icke affattadt i några allmänna ordalag, utan i ganska bestämda termer och klara verba, såsom man säger, så att allmänheten deri med all säkerhet kan hafva något att rätta sig efter. Hr von Hartmansdorff: Enär förhållandet är sådant, som åtskilliga ledamöter redan anmärkt, att allmänheten icke rättar sig efter de ordalag, hvari rubrikerna till våra beslut uppställas, utan efter innehåltet af sjelfva stadgandena, kan jag ej finna, huru Frih.
N:o 183, i anledn. af väckt motion om ett särskildt förklarande i afseende å det f. d. Consulatsecreteraren Thulstrup beviljade understöd. Föredrogs StalsUtskts d. 19 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 184, dels i anledn. af erhällne äterreraisser å vissa punkter af betänk. N:o 54, ang:de statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1838, 1839, 1840 och 1841, dels i följd af RiksStms beslut uti öfriga delar af samma betänk. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. Usta punkten, ang:de en föreslagen und. hemställan hos K. lil., rör:ile sältet för bestridande af de kostnader utaf ■provision, portooch stämpelafgift, som för inköp och remitterande af vexlar i utländskt mynt, hädanefter kunna statsverket tillskyndas. Den af Utsk. i denna punkt föreslagna voteringspropos. blef af R. o. Ad. godkänd. 2:dra punkten, afförde arfvoden till adjungerade ledamöter i K. Svea och Götha Hofrätter, Rammarcoll. och Kammarrätten samt vicarierande tjenstemän i K. liammarcoll. Lades till handlingarne. 3:dje punkten, ang-.de förnyande af förra Ständers und. anhållan, det sädane förändringar i den militära lagskipningen mätte införas, hvarigenom Krigshofrätten kunde upphöra, och dess befattning på Rikets Hofrätter öfverflyttas. Den i afseende på denna punkt af Frih. Palmstjerna m. 11. ledamöter af StatsUtsk. afgifna reservation, upplästes på begäran af Hr von II ar tman sdor ff, A u g. ! som derefter yttrade: På de skål, reservationen innehåller, anser jag frågan om någon propositions uppställning höra förfalla, och hemställer vördsamt, att Hr Gr. o. Landtm, derom ville göra framställning lill Ståndet.