Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, i anledning af 1827 ars Revisions Berättelse, om vidtagande af sådan författning, att Banken måtte kostnadsoch porto-fritt erhålla det Silfver, sorn uti Ränterierne deponeras i afbetalning för Fastighets-Lån. Uti Rikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse af år 1827 (tryckta exempl. pag. 35) är anmäldt, rörande olägenheter och svårigheter, som under den förflutna tiden yppats, i afseende på Bankens mot Inteckning i Fastighet och återbetalning i Silfver ulgifneLån; hvaribland hufvudsakligen, att det Silfver, sorn, på grund af tillåtelsen i 31 §.4 morn. af Banco-Reglementets 4 Bwco-lJtskottets Mtmorial. N:o 26. ig Art. 4 Afd. samt Kongl. Majrts i likhet dermed den 30 Jan. 1824 utfärdade Kådiga Kungörelse, är vordet till afbetalning för Bankens räkning deponeradt i Ränterierne, understundom blifvit derifrån med vanlig Fribrefspost inskickadt; i följd hvaraf Banco-Verket, - som nödgas hos Kongl. PcstContoret härstädes erlägga porto och lösen för alla till Banken addresserade Fribref, fått vidkännas i denna väg ganska betydande kostnader.
De till Utskottet remitterade Memorial af Friherre Hjerta, Axel, och Riksdagmannen Anders Sandsten från Jönköpings Län anser Utskottet vara genom detta dess allmänna Betänkande till fullo besvarade. Till Riksens Högloft. Ständers ompröf» vande varder detta allt vördsammeligen öfver-» lemnadt, jemte Herr Munk af Bosenskölds, samt Borgmästaren Holms och Riksdagsmannen Anders Danielssons i ämnet afgifva yttranden; äfvensom Biskopen Doctor Almqvists till denna dagens Protocoll <584 Serskildta Utskottets Eetänkanden. gjorda oc'n i hosföljande Utdrag deraf intagne reservation. Stockholm den 6 Maj 1818- På Höglofl.Ridd. o.Adel. På Högv. PrestStåndet* Ledamöters vägnar. Ledamöters vägnar. Eric af Vetterstedt. E. A. Ahnqvist. På Vällofl. BorgareStånPå Hedera. BondeStåndets Ledam. vägnar. dets Ledam. vägnar. E. G. Hohn. Eric Ericsson. J. C. Askelöf. Memoria1, uppläst af Herr Borgmästaren Holm i Riksens Högloft. Ständers Serskildta Utskott den 14. Särskilta Utskottet har fått sig ålagdt att föreslå de allmänna grunder, hvilka skulle vägleda den blifvande Comitén, som kommer att reglera Statens Embeten och Tjenster. Att uppgöra ett dylikt project eller Instruction, ehuru provisionel den än må blifva, dertill erfordras mera skicklighet och erfarenhet och mera tid att använda än jag nu äger. — Det är likväl min pligt att våga ett försök. Jag har inhemtat af handlingarne, att både Konung och Riksens Ständer allvarligen önskat och öhska, att en omskapning bör ske uti det inre Styrelsesättet, icke allenast för att göra ärendernas behandling lät - Serskildta Utskottets Betänkanden, 605 tare och säkrare, utan ock att för Staten bespara utgifter till öfverllödiga Tjenstemän. Statens belägenhet fordrar en dylik allvarlig reform.
Subscription finge öppnas till nya interessenters antagande under vissa vilkor , utan ock, att till och med 1816 bibehålla Bolaget vid åtnjutandet af den beviljade 5 procents rentan å gjorda insättningar, så att denna renta till berörde års slut skulle , i förhållande till årliga inbetalningen, beräknas , och utgå ej mindre för hela det först insatta Actie-capilalet, än äfven för de tillskott, hvilka i och för Canal - S44 Den 7 Juli. lial-byggnadens behöriga fulländande af Bolaget, kunde ytterligare erläggas, och är det ett sådant understöd af 5 procents renta på nu varande och än vidare skeende tillskott af BolagsInteressenterna, sorn Herr Majoren Friherre Hjerta, i hopp om Riksens Höglofl. Ständers rättvisa bedömande af Actie-ägarnes beredvillighet till detta nyttiga företag föreslagit, att af dem få njutas i 20 år efter Canal-arbetets fullbordan, och hvarigenom de skulle undfå en väl grundad anledning att likaledes fortfara uti de erforderliga insättningarne, hvilka skola redan utgjort 123 procent utöfver antecknings summan samt komma att till nära 200 procent densamma öfverstiga.
Revillnings-Förordningen för handel och rörelse samt minskning uti minimi-afgiften för handtverkare, fabrikanter och handlande i hufvudstaden, tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden; Grefve Lewenhaupts, Sten, den 30 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion, angående beskattningen för omdistillering af bränvin, tillika med de i anledning at denna motion nu afgifne yttranden; Herr af Dalströms, Gustaf Jacob, den 30 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion, angående nedsättning af postporto emellan Gottland och fasta landet; 92 Prof.-Utdrag den 4 Januari 185!, Lag-Utskottet : Herr Hjertås, Lars. den 30 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion, angående rättighet för qvinna att vid viss ålder, äfvensom på grund af äktenskaps förord, sjelf råda öfver sin egendom; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifna yttranden; Herr Dalman?, Willielm Fredrik Achates, den 30 sisth December e. m. på bordet lagda motion, angående testaments-frihetens utvidgande; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Grefve Liljencrantzs, Gasta/ Fredrik, den 30 sistlidne December f, in. på bordet lagda motion, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t måtte framställa deras underdåniga önskan om utarbetande af förslag till grundräntornas fördelande och nedsättande; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifna yttranden; Herr Olivecronas, Augnst, den 30 sistlidne December f. m. på bordet lagda motion, om inrättande af cn reguliär paketfart emellan Sverige och några af de förnämsta handelsplatser vid Atlantiskaoch Medelhafven: tillika med ett af motionären nu afgifvet anförande i ämnet; Herr Hjertås, Lars, den 30 sistlidne
Alla dessa råd gälla nu den fullkomligt sparsamma och ordningsälskande husmodren; den som icke är så lycklig att äga dessa egenskaper, kan sällan få dubbelt så stor inkomst att räcka till, Jag kan af erfarenhet garantera, att ett hushåll på 5 personer kan lefva ganska godt på 1,500 kr:s inkomst pr år. Lycka till! IDUN 230 1893 besökande, finnas på sömnad, stickning m. m. från svenska folkskolor. En drifva af En varmhjärtad ungdomens vän, profina hvita spetsar, hvilka väl kunna mäta sig med sten och kyrkoherden de flesta länders, i ligger Nyutställd på ett högt bord köping, höll i sin egenskap af tillförordför granskning och beundran. Föröfrigt finnes en rikedom af vackra saker,att det skulle vara nad inspektor vid därvarande högre allsådan orältvist mot alla de andra att nämna en eller ett männa läroverks terminsafslutning i förra par ibland dem. De vittna alla om svenska kvinmånaden ett i högsta måtto behjärtansvärdt nans förfinade smak och konstnärssinne. Hvad som yttermera gifver åt svenska paviltal till ungdomen och enkannerligen jongen ett särskildt han tilldragande i hvilket allvarligt behag är att den i olikhet med alla i dess närhet ej på näsrot sätt behandlade flefehanda oarter, som florera synes vara inskrankad. De utställda arliklarne mom skollifvet och demoralisera vår uppligga där fritt i full åsyn, så nära de förbigående växande ungdom, vårt framtidshopp. Den att om de ville, skulle de kunna röra vid hvarje Det är något karaktäristiskt erfarne ungdomsvännen utgick därvid från sak. detta: en ridderlig godtrogenhet och öppenhjärttvänne uppsatser, berörande, samma frågor, ighet.
Det är äfven klart, att en af de stora sidofördelarne af traktaten, nemi. att Tyska tullföreningen medgifvit 404 Den 8 Februari f. m. enahanda nedsättning i tullsatserna för våra varor, som vi erhållit i Frankrike, skulle hafva gått förlorad, såvida vi ej gjort det i 2:dra och 3:dje artiklarne omnämnda medgifvande, ty härpå grundar sig helt och hållet den vunna fördelen med afseende å Tyska tulllöreningen. Det är nemi. just emedan vi ej upprättat en differential-tulltaxa till endast Frankrikes förmån, utan medgifvit tullnedsättningarne för en och hvar, som Tyska tullföreningen sjelfmant tillförsäkrat oss samma tullnedsättningar i sina hamnar, som dem vi erhållit i Frankrike. Frih:n har vidare funnit det vara en stor uraktlåtenhet, att i traktaten icke uppgifves bestämdt, hvad som menas med lörtullning ad valorem, och huru värdet dervid bör beräknas. I 2:dra artikelns 2:dra mom. står dock tydligen, att införseln skall ega rum i enlighet med bestämmelserna i de traktater, som af Frankrike blifvit afslutade med Stor-Brittannien, Belgien, Italien och Schweitz. Den, som är intresserad att veta, huru delta värde skall beräknas, behöfver således endast kasta ett öga på dessa traktater, lör att erhålla nödig upplysning i detta hänseende. Med afseende å 7:de artikeln, har Frilen anmärkt och med offieielt intyg af notarius publicus bestyrkt, att den Svenska öfversättningen icke är riktig. Han har rätt deruti, att ölversättningen icke är ordagrann, men jag vågar påstå, att den fullkomligt återgifver meningen i den Franska texten. När i den Franska texten står »des droits identiques å ceux, qui grévent ou greveraient les esprits de fabrication suédoise», så är detta ej ordagrannt öfversatt med: »den afgift, som för tillverkningen af Svenskt bränvin är eller kan varda bestämd», utan skulle hetat: »de afgifter, som betunga eller kunna komma att betunga den Svenska tillverkningen af bränvin.» Men jag hemställer till en och livar, om ej meningen är precist densamma?
Om man jemför Riksdag^Ordningens 27 §. med 37 §., der det heter: ”Intet Utskott, Constitutionsoch Banko-Utskotten ”allena undantagne, vare berättigadt, att ”väcka frågor till afgörande i Rikets Stän”ders Plena, eller att upptaga andra iim”nen, än de från Plena remitterade, så vi”da ej, hvad StatsUtskottet serskildt angår, ”Konungens Proposition, enligt 27 §. till ”detsamma omedelbarligen öfverlemnas;” så torde man med skäl undra, hvad detta kan vara för en Proposition, som Konungen omedelbart öfverlemnat till StatsUtskottet m. m. Om sådant skett, vill jag förmoda, alt StatsUtskottet genast till Ständerna öfverlåta denna Proposition för att i grundlagsenlig ordning bli behandlad. Härmed har jag blott velat väcka StatsUtskottets uppmärksamhet på detta förhållande, och önskar, att, om StatsUtskottet upptager ett sådant från Kongl. Majit öfverlemnadt mål, StatsUtskottet då äfvenledes måtte förklara sina motiver dertill; utan att jag velat emot contrasignenten af den Kongl, remissen göra någon anmärkning; ehuru något hvar torde önska en samvetsgrannare respect för grundlagar, än detta förfarande tyckes tillkännagifva. Jag uppskjuter derföre att meddela de hufvudsakliga anmärkningarne emot Hr Adlerbrandts motion, till dess alla handlingar uti detta mål blifvit hos oss bordlagde. Skulle emedlertid detta ej ske; utan StatsUtskottet förbise 37 §. Riksd.Ordn., så får 156 Den 29 December e. m. jag, jemte det jag beklagar denna §:s missöde, hvad sjelfva hufvudfrågan beträffar, göra StatsUtskottet uppmärksamt på den påtagliga orimligheten uti att skatteköpa frälseoch skatte-hemman.
Nu skulle det vara en möjlighet, att en ledamot gerna loge en plikt heldre än att inställa sig, och alt så många ledamöter underkastade sig lagens bestämmelser i det fallet, att Riksnämnden icke skulle kunna blifva fulltalig när en fråga förekom som fordrade skyndsam behandling. Min mening vore, att Const.Utsk. möjligen skulle kunna frarmställa något stadgande, alt, om man icke lyckades alt bringa Riksnämnden till fulltalighet, frågorna skulle kunna behandlas direkte i Stånden, med ett ord, jag ville dermed söka förekomma att det icke må kunna bero på några få ledamöters behag huruvida förekommande frågor blifva afgjorde eller icke; men anser man ett sådant stadgande obehöfligt, skall jag visserligen icke hålla på mitt förslag. Frih. Palmstjerna: För min del måste jag bekänna att jag tror stadgandet vara obehöfligt och derjemte icke rätt lämpligt. Man må väl icke gerna kunna förmoda att något sådant skulle kunna inträffa, som att ett par hundrade ledamöter, eller flere, af en Riksförsamling skulle afhålla sig från Riksnämnden då de voro kallade att sig derstädes infinna. Man kan ej i en grundlag förutsätta något sådant. Gr. Hamilton har föreslagit att, vid sådant fall, frågorna skulle direkte behandlas hos Stånden, jag tror deremot att vid nämnde förhållande bäst vore att stänga dörren och att Konungen skiljde Ständerne åt. Hr von Troil, Sarn.jGust: Jag anhåller att få understödja Gr. Hamiltons förslag såsom varande af värde, då mer ån en gång inträffat i fremmande representant-kamrar alt minoriteten afhåUit sig ifrån sammanträden, endast för att majoriteten icke skulle blifva beslutmessig. Jag tror att Gr. Hamilton haft rätt då han föreslagit alt Const.Utsk. skulle upgifva ett förslag att sådana förhållanden borde bestämmas, så att ärendena kunde komma till ett slutligt afgörande. Frih. Palmstjerna: Huruvida minoriteten inom Riksförsamlingen skulle kunna på det sättet behandla ärendenas gång, betviflar jag, om ej Const.Utsk. föreslår den siffran på ledamöternes antal, hvarunder Riksnämnden icke är beslutmässig, alltför hög. Om denna siffra icke sättes för hög, så kan det ej hända att minoriteten, genom uteblifvande, hindrar ärendenes afgörande. Gr.
Men var det möjligt att gifva detta svar, då sjelfva cfe utmätningssökande åberopade sina gjorda bevakningar i den anhängiga konkursen? Låt vara, att en sådan utom Sverige anhängig konkurs ej kari i alla afseenden betraktas lika med en här i landet och efter svensk lag anställd; men till ådagaläggande af gäldenärens obestånd, bör den väl ostridigt kunna åberopas; och när deremot ej ens någon gensägelse förekommer, är väl ock det förhållande ostridigt för hand, som i könkurslagens åberopade stadgande afses, och icke medgifver utsökningsmåis y tterligare behandling hos K. Bfhde. Det kari icke desto mindre vara grundadt, att den främmande konkursen icke med förer omedelbar rätt till gäldenärens här i landet befintliga egendom. Men kan sådan egendom (eller den genom dess försäljning indrifna köpeskilling) icke öfverlemnas till en utländsk Skiftesrätt eller konkursmassa, när fordringsägare inom Sverige derpå göra anspråk; hvad annat kan då häraf löija; iin att en gäldenär, hvars obestånd är veterlig! och medgifvet af sjelfva de utmätningssökande, måste här och efter svensk lag ställas under konkurs? Antingen har någon tanka härpå aldrig uppstått, eller ock har man från dess utförande funnit sig hindrad dbraf, att norrska Sysslomannen sjelf icke vändt sig till behörig konkursdoniare med påstående i ämnel. Men om ock ingen domstol eller myndighet i Sverige var skyldig eller behörig att gil va de norrska fordringsägarnes ombud en anvisning, hvad sorn till deras rätts bevarande behöfde iakttagas; åtminstone var man väl ej heller berättigad att vidtaga åtgärder, hvarigenom dessa fordringsägares rätt afskars och vägen till laglig pröfning al deras anspråk tillstängdes.
Hvarför neka Riddarhuset den tillfredsställelse att se denna agtning ytterligare tillväxa; om främlingar någon gång bevistade våra öfverläggpingar; om de till deras hembyggd föra intrycket af det lugn och den värdighet som råder inom Svenska Riddarhuset, och de kanske icke alltid finna inom sina rådslående församlingar, bör det icke glädja oss? är det icke en ära för oss? Om personer ifrån landet komma in, och, sedan de hört huru vi öfverlägga, berätta för andra att Folkets representanter värdigt representera Folket, befordras ej derigenom ett allmänt godt? Vore det onyttigt om någon gång medlemmar af de andra Stånden åhörde våra öfverläggningar; om medlemmar af det Stånd, hvilkas rike inan påstår icke vara af denna verlden, och som torde bli nödsakade att i trakterna emellan Torneå och Kengis bereda sig ett nyttPa - Den 17 Mnrtii. raguay, någon gång hörde oss behandla Fäderneslandets' angelägenheter. Jag tror att det skulle ske, icke utan deras uppbyggelse; Jag tror att Borgare-Ståndets medlemmar här skulle höra ämnen d isen terås på ett sätt som icke sårar deras känsla; jag tror att Bonde-Ståndets medlemmar torde någon gång här söka stöd för sin öfvertygelse och alltid härstädes, i hvad som är Fäderneslandet nyttigt, finna en föresyn. Man har anfört skäl mot publiciteten, och bland andra, att den publicitet som vi önska kunna gifva åt våra öfverläggningar, icke är och icke kan bli någon publicitet. Men det är icke här fråga om en publicitet sådan som den kunde äga runi inom Noé ark; väl yill man bli hörd af många, men ej vill man höras öfver hela verlden, Sjelfva begreppet af representation förutsätter en gräns för publiciteten. Likasom Ridderskapet och Adeln representerar Folket, så får ock det åhörande folket sina representanter på Läktaren,___ publicisterne, sorn anteckna hvad här säges och sedan derom underrätta sina committenfer; eller resande som till sina hembygder medföra den öfvertygelse att Folkets angelägenheter samvetsgrant behandlas.
Vidkommande åter de af motionären föreslagna ändringar i i5 och 17 §§. af ,84. års Inqvarterings-Ordning; så få Utskotten till en början, för alt underlätta jemföielsen emellan förslaget i denna del och författningens föreskrifter, här inlaga berörda §§., hvilka äro af följande lydelse; i5 §. Så väl Befäl, som manskap, hvilka i Kronans hus äro boende eller åtnjuta i qvartering i contant af statsmedlen, erhålla af staden, i stället för service in natura, contant ersättning lill det i ofvanstående tariff för servicekostnaden bestämda belopp. §• '7- Statssamt Allm. Besv, o. Ekou.-Ul.ikottens Utlåtande, AT.-o 101. 9 §. i 7. All contant inqvartering skall i stat uppföras och utbetalas af Stals-Contoret, servicekostnaden afdragen, till vederbörande garnisoner och stater, eller lill den inqvarteringsgifvande staden, då den lemnar incjvarlering in natura lill de i 7:de och 8:de classerna af tariffen uti 14 §• upptagne personer; men all servicekostnad, både för de inqvarteringstagare, sorn bo i Kronans hus och för dem, som njuta contant inqvartering, utgår af de städer, der inqvarleringen är, och utbetalas af dem till vederbörande al garnisonen, elter den fördelning emellan de inqvarleringsskyldige, sorn, inom hvarje stad, serskildt varder fastställd. I afseende å det till stöd för den föreslagna ändringen i förestående (§. af motionären åberopade förhållande, att staden Malmö blifvit ålagd utgifva inqvarleringsservice åt en i annan stad boende och mantalsskrifven Regemenls-Chel, hafva Utskotten inhemtat, att, i anledning af väckt fråga örn Malmö stads skyldighet att erlägga servicemedel åt Chefen för Kronprinsens Husar-Regemente, soin för närvarande icke vore i Malmö boende, Kongl.
9. jfnfpectorcr totb 93ntf, SJcannfaeturter ccf> S3oftrt)cfericr, lifa ineb $anbel8* C?r pcb i ter. jernbärare, leib ©tängs ccf) £acfjern3tuägar 83:co9t:br 1: — kaffefkänkar ccf) kaffc^tmidkerfkor, fe krögare, kammarjungfrur, (tfa ineb 23ctjcntcr. kammartjenare „ ö: — klädmäklare ccf) klädmäklerfkor, font båda bobar, t ©er (5 fajier: 53:eo 0t:br 30: — 40 30 20 10 £> 10 fy c r fia (Sfajjen Sfttbra b:o $rebje b:o bjerhe b:c yyemte b:o ©fette b:o // // // // // kock, bcä pricate Z\ock, ©keppe*, fe ©jåmän. Zuögarc, kröger (Tor, kaffefkänkar ccf) Z\ a ffe l; u 3 n d k e r |T o r fantt be, font baffa Hikörkammare, ©piecjoarter, VPärdelme ccf) keftauratton eller näring ä Ångfartyg, äftrenfom traktörer ccf) Z^ällannäflare, font icke äro bergare, eberäfnab S3eit'i(fning för bräulcinöutinntering, bå ben tiffåtcö, i ©tccff)ofut ccf) ©ötljeborg niiitft 33:co 9i:br 13: — i öfriga ©taber minft „ 10: — ■22 @om betta är ett afgift, ftmilfett icfe får affcrtaS, fd åttgger bet bett, fem mebbefar titfftdnbSbref, att genom atttaganbe af borgen för fä f ra St ros natt ont afgiftenö utgöraitbc.
Convoy-afgifterne böra vara tillräcklige till bestridande af Commissariatets utgifter, lemnades Creditivet i alla fall såsom en utväg att afhjelpa ett ögonblickligt behof, men ingalunda såsom en årlig tillgång för ConvoyCommissariatet. Det låter knappast förklara sig, huru Rikets Ständers mening skulle kunna hafva varit någon annan. Det är föga troligt, att Rikets Ständer med kännedom af det belopp, hvartill Convoy-afgifterne för åren 1821, 22 och 23 bestigit sig, skulle dessutom af Statsmedel beviljat ett årligt anslag af 66,666 R:dr 32 sk. till ett Verk, öfver hvars räkenskaper revision hitintills varit Rikets Ständer förment, och i anseende tili hvars verkningskrets så många anmärkningar torde vara att göra, om saken uppfattades ifrån alla sina högst märkeliga synpunkter. Jag tror således för min del, att Herrar Fullmägtige i RiksgäldsContoret mycket Den 4 Maji m. 69 felat, då de till ConvoyCommissariatet utleranat en enda skilling utöfver det af Rikets Ständer vid sista Riksdag fastställde Creditif-belopp, och jag kan ingalunda instämma uti det af StatsUtskottet i min tanka alltför knapphändigt afgifne förslag till afskrifning å hela den af ConvoyCommissariatet lyftade summan af 133,333 R:dr 16 sk., utan ringaste afseende å den skillnad, emellan hvad som varit lyftadt med stöd af den rätt Creditivet lemnat, och hvad som derutöfver till lika belopp blifvit utan någon grundad authorisation uttagit, hvadan jag bestrider afskrifningen i sin helhet, intilldess förhållandet blifvit bättre utredt. Jag föreställer mig, att, i händelse af någon förmodad otydlighet uti sådane Rikets Ständers stadganden, förklaringarne alltid borde blifva till förmon för den inskränktare meningen, i stället för den mera utsträckta, emedan ansvaret alltid i förra fallet blifver mindre, än äfventyret i det sednare. Jag önskar, att denna anmärkning måtte ådraga sig Utskottets uppmärksamhet.
Och slutligen reserverar jag mig emot detta beslut, derföre att till genomdrifvande deraf tillåtits och användts åtgärder, som stå utom lag. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att som riksdagsärendena ej kunde afgöras inom den i Grundlagen bestämda tid af tre månader från den dag K. Mits Nåd. Propos. om Statsverkets tillstånd och behof meddelats, eller d. 1 sisth November, hade Talmännen vid hållet sammanträde öfverenskomma föreslå RiksStånden att i underd. skrifvelse till K. M:t detta förhållande anmäla samt, på grund af 109:de §:n R. F. och 80:de §:n R. O., äska, att riksdagen måtte fortfara under ytterligare en månad utöfver förenämnda tid; och hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. ville härtill lemna sitt bifall samt anmoda Exped.-Utsk:t att uppsätta och till Riks-Stånden inkomma med förslag till R. St:rs underd. skrifvelse i ämnet. Ropades ja. Företogs val af de Elektorer jemte Suppleanter, hvilka, enligt 108:de §:n R F. och 65:te §m R. O., skola ega att, jemte Elektorer af de öfriga Riks-Stånden, utse komiterade för tryckfrihetens vård; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till 64 Den 13 Januari. Elektorer: Gr. Piper, Claes Gustaf Fritz, med 57 röster. » von Stedingk, Ludvig Ernst, med 57 röster. Frih. Bonde, Carl Jedvard, med 57 röster. Hr Ribbing, Gustaf Edvard, med 57 röster. » af Wirsén, Carl Thure, med 57 röster. » Rabenius, fullm. Hr Silfverstolpe, Fredrik Otto, med 56 röster. Suppleanter: N:o 390. Frih. Nordenfalk, Johan, ined 56 röster.
Dea, r$ ajo Af Herr Sandblad, angående tiden för tjen 3 te hjons uppsägning i Hufvudstaden och Rikets öfriga större Städer. 3jO Åf Herr Lindqvist, angående förändring af 15 Cap, i §, Byggnings-Balken. 4:o Af densamme, angående förändring af a mom. 62 §. uti Kongl. Förordningen den 1 Augusti i8o5 om Skogarnsi Riket. 5» Af Herr Levton, angående en noggrannare tillämpning af Författningarne om Fabriksoch Burskap!-rättigheters beviljande. C:ö Af Herr Santesson, angående nödvändigheten af bestämda Författningar om Hemmans förmedling, och återkallande afKongl. Brefvet den 1 October i8o4 * detta ämne; och 7:0 Af 'densamme, om rättighet för landtboer, att få, utan hinder af Lagens stadgande öm Brandstod och med afsägande delak fiih, tilt It. St. Trot, jsas — 1&29, 9tdt Sami. a;dra. Bd/t, 30 ij4 Pro t. Vt Jr. d. jf Dac. iga $. tighet i densamme, ingå nya föreningar om Brandförsäkring eller Brandstod , äfvensom uppmuntrande af sådane föreningar vid Allmänna Brandförsäkrings - Verkets närvarande mindre solida ställning, hvilket Memorial skulle, på Herr Santessons begäran, med de öfrige Riks-Stån* den communiceras. S. D.