Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit Statsutskottets ofvanberÖrde Utlåtande. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från ConstilutionsTJt skottet ‘ Af den 21 sistlidne Mars: N:o 14. Rörande StatsUtskottets aiimärknings-anledning mot dispositionen af Åbo Academie-Fonden. Af den 24 sistlidne Mars' Angående Friherre C. H. Änckarswärds anmärknings-anledning, i afseende på ProtocollsSecreteraren Brummers och vice Consuln Knudtzons endtledigande från deras befattningar* Från Den i April e. m. 1i3 Fräii Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten : Af dea 6 sistlidne Mars: N:o r. I anledning af väckte Motioner om ändring af 4 §• i underrättelserna till 1826 års TullTaxa. Angående gjorde Motioner om förbud emot införsel af, eller Tull å, Utländsk Tvål, Ull och Ost. Från BancoUtskottet: Af den 27 sistlidne Marst N:o 28. Öfver några föreslagna åtgärder till förekommande af missbruk med enskildes Assigneringsrättighet på Banken. Angående några förändringar och närmare bestämmande!! af grunderne och vilkoren för Anvisning på Banken. Om präglande af en Skådepenning till minne af D. D. K. K. H. H. Hertigarnes af Skåne och Östergöthland födelse. Om ytterligare åtgärder för Silfverköp samt fortfarande Silfverinvexling å 128 sk. per R:dr till och med den 3o September innevarande år. Från Lagutskottet: Af den 23 sistlidne Jannarii: N:o 35. Öfver väckt Motion om än *9 8 Den i April e. m. dring i Kongl. Förordningen den 13 Junii 1816, angående vissa delar af Vexelhandeln. Af den 5 sistlidne Februarii: N:o 36.
Afven jag anser det, som här blifvit yrkadt, vara rättvist, nemi. att söka komma till det resultat, att skatten blir lika fördelad emellan alla medborgare, och jag är öfvertygad, att det skall gå derhän, men så länge har denna orättvisa genom den obilliga proc.-beräkningen varit sanctionerad, att verkliga svek få ega rum, och, såsom jag förut yttrat, icke ens sjelfva Bevilln:s-Förordn:n afser, att få ut den åsätta proc:n, hvilket synes både på den siffra, som i §:n är satt, och äfven af 112:te §:n, stadgande för Pröfnings-Komitéerna, att de skola jemka emellan Statens kraf och medborgarnes skyldighet att betala. Så länge man godkänner detta förhållande har man förfalskat sjelfva grunden, och på den kan ingen annan än en falsk byggnad upföras. Går grunden rättvis, så går äfven den af Hr von Hartmansdorff afsedda rätten sin väg fram. Dessutom får jag till honom hemställa, hvarthän han med en återremiss syftar. Han har sjelf sagt, att han icke åsyftar att någon förändring af den 68:de §:n skall ega rum. Han vill det så mycket mindre som han sjelf sagt, att han i 72:dra §:n vill föreslå en förändring, som jag för min del skulle vilja gå in på, nemi. att utbyta rälta emot jemförliga värdet. Det må blifva så mycket lättare att kringgå Förordmns bokstaf, hvarigenom möjligen äfven en indirekt rättelse länen emellan kan ega rum. Då han för öfrigt genom sitt förslag icke åsyftar någon förändring i den Bevillms-Förordning, som till nästa Riksdag skall gälla, utan blott att man skall lägga en grund, pä hvilken en blifvande Bevillms-Förordn. kan byggas, så inser jag sannerligen icke hvarföre icke Utsk:s förslag till Bevillms-Förordn. skall kunna antagas, och det sedermera blifver en serskild fråga, huruvida det förslag Hr von Hartmansdorff framställt om upgörande af beräkningar, som kunna ligga till grund för nästa Bevilln.Ulsk:s arbeten, skall af R.
Efter hvad den Nådiga Propositionen vidare innehåller, komme koslnaderne för ifrågavarande läroverk att utgöras af 2 slag: organisations-kostnader, eller sådana, som ifrågakomma vid läroverkets första ordnande och hvilka för en gång borde utgå, samt. underhålls-kostnader, eller de, som lill årliga aflöningar m. m. erfordrades; och skulle, i enlighet med ett af E. K. M:ts Befallningshafvande, i samråd med edarne personer, uppgjordt kostnads-lörslag, följande anslag för en gång för ändamålet behöfva anvisas, nemligen: afträdes-summa till nuvarande arrendator, deruti inberäknad ersättning för öfverbyggnad, höst-utsäde och vårfoder . .* . R:dr R:mt 45,000: •— -— Till byggnad af boningshus, mejeri och ladugård, stall, smedja, verkstäder och laboratorium, sädesmagasin och tegelbruk „ „ 145,000: Till inventarier: för gårdsbruket, kreatur m. m R:dr R:mt 45,000: husgeråd och inre inventarier „ „ 20,000: utsäde och förlag „ „ 10,000: 75,000: — - Summa B:dr R:mt 265,000: Transport R:dr R:mt 265,000: ExpeditionsUtskottets Förslag till underd.
Fullmagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling . 6: — Resolution eller Fullmagt på tjenstebyte eller transport förses med stämpel till lika belopp, som konstitutorial på behaglig tid. Afsked, då den afskedstagande hugnas med förhöjning å karakteren, förses med stämpel till det belopp här ofvan för karakters-fullmagter stadgadt är. I stället för de hittills till Wadstena Krigsmanshas-kassa samt Amiralitetskrigsmans-kassan, vid befordringar, transporter och löne-förhöjningar, erlagde så kallade avaucemenls-penningar eller befordrings-afgifter, skall en emot dessa afgifter, sådana de genom särskilda författningar blifvit för olika stater bestämda, svarande förhöjning i den for fullmagter, konstitutonaler och förordnanden inom samma stater här ofvan studgade stämpel fortfarande ega rum. s #• Om Stämpel dels å Domar, Utslag, Resolutioner och andra dylika handlingar, som utfärdas af Domstolar, Embetsverk och Myndigheter, dels till handlingar, som dit inlemnas eller derstädes företes. Domstolar, Embetsverk och Myndigheter indelas i afseende på den stämpel, som till omförmälde handlingar erfordras, uti följande tre aldelningar: Första Afdelningen. Öfverståthållare-embetet; Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och till Landtstaten hörande tjenstemän; Öfver-lntendents-embetet; General-Laudtmäteri-kontoret; Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader; Styrelsen för Statens jernvägar; Cliefs-embetena samt civile tjenstemän vid arméen och flottan; Guvernörsembetet vid Krigs-akademien; Konsistorier, Rektors-embeten och Fakulteter vid Universiteten; Teknologiska Institutet; Tull-distriks-Chefs—embeten; samtlige Underdomstolar; Bergshauptmän och Bergmästare; Magistrater och andra Styrelser samt öfriga Verk och Myndigheter i städer och köpingar; Sjömanshus. •Indra Afdelningen.
Upplästes StatsUtskottets sedan den 23 Juli på bordet hvilande Utlåtande, angående Revision af 1808 och 1809 årens KrigsRedogörelse, samt Riksens Ständers deltagande uti Ö'verRevisionen af sednare Krigsårens Räkenskaper. Herr Uggla, Göran Gustaf, uppläste följande: Ingen har med mera tillfredsställelse än jag kunnat afhöra det på sanning och rättvisa grundade vitsord StatsUtskottet leinnat Riksens Ständers tilldeltagande i Öfverrevisionen af r8o8 och 1809 arens KrigsRakenskaper valde Herrar Deputerade, för de af dem i och for denna administration vidtagna åtgärder, enär jag, i anseende till den befattning inom samma Kr i gsRe visions förvaltning mig såsom Ledamot i Kongl. KammarRätten är anförtrodd, under loppet af nära fyra år, varit i tillfälle att med uppmärksamhet följa Herrar Deputerades arbe - 12.56 Den 27 Juli /• m. ten och dervid igenkänt det värma öch verksamma nit, den värdiga och ofortrtltna, aldrig hvilande omsorg för Statens val, sorn vigten af det dem uppdragna förtroende påkallat och soni hos mig stadgat den öfve: tygelse, att RiksensSlänöer nti icke heller bena lili’na den af Hans Majit Konungen den: i Nador gjorda inbjudning obegagnad, att genom sina Deputerade deltaga i en för* vältning, sorn vid ett sådant förhållande, och då Nationens Ombud, i förening med Statens Embetsman, medverka till samma mål, toida närmast uppfylla sin bestäni* ruelse. Då jag således för min del får tillstyrka bifall till allt hvad StatsUtskottet på goda skäl hufvudsakligen aftdragit och hein* ställt, torde det tiilatäs mig göra en enda anmärkning i den delen af StatsUlskottetS utlåtande, sorn angår den for Herrar Depit* terades Seereteiare föreslagna gratificatiom
M. endast velat upptaga den i sammanhang med ett annat, för flera riksdagar sedan väckt och redan handlagdt förslag om Rikets förändrade indelning, så i judicielt som ecclesiastik! och administrativt hänseende, och att således man borde besinna sig, innan man ginge in med en sådan und. önskan till K. M. som den ifrågavar.; ty om en eller flera sådana ingåfvos, kunde de, ifall K. M. upptog dem till bifall, möjligen motverka den allmänna indelningen, som varit af Ständerna begärd och af K. M. Jofvad. Men ledamöterne i Ekon.Utsk. voro mycket intresserade för ifrågavar. motions framgång, och hvad jag androg ansågs af dem icke förtjena afseende. Jag ville icke belasta prot. med en särskild reservation, men förnyar nu här de anmärkntr, jag i Utsk. gjorde, förmenande att det vore ganska inconseqvent af Ständerna handladt, att först begära en allmän indelning och sedan inkomma med begärau om en särskild. Då jag tillika nu finner, enligt hvad den siste värde Den i Augusti. ■ 3 talaren uppgifvit, att 2:ne Stånd afslagit Utskts betänk. skulle jag tro, att det bästa 11. o. Ad. kunde göra — och äfven det kortaste, emedan i allt fall ärendet vid sådant förhållande ej kan få någon ytterligare behandling — vore att med dessa 2:ne Stånd instämma i utslag å betänkandet. Frih. Nauckhoff: Den sista strofen, som uttalades af den värde ledamot, som näst löre mig hade ordet, påkallar ett svar af mig. Jag har i ett föregående plenum yttrat, att hvad andra Stånd göra icke lägger band på min yttranderätt, och jag tror icke, att det borde lägga några band på Ståndets beslut. Det der släptåget blir odrägligt, och är, såsom jag tror, icke passande. Här är sagdt, att en delning af Lunds stift nu skulle lägga hinder i vägen för en framlida delning af länen. Jag tror icke, att så är förhållandet, utan att snarare denna framtida delning derigenom skulle befrämjas; ty skall en delning af länen ske, så är det otvifvelaktigt, att
Kjellenberg, inhemtas, att Gcneral-Befälhafvaren i tredje Militär-distriktet till Kongl. Majit öfverlemnat en af Chefen för nämnde regemente med underdånigt förord beledsagad skrift, deruti Doktor Kjellenberg, som, enligt bifogadt prestbetyg och tjensteförteckning, vore född den 24 Januari 1795, och, efter tidtals erhållna förordnanden till bestridande af Bataljonsläkare-tjenstgöring vid Kongl. Helsinge-, Daloch Elfsborgs regementen, den 1 nästlidne Mars räknade 331" tjensteår såsom Militärläkare, samt för öfrigt 17A år varit anställd uti civilläkare-befattningar, under hvilken sednare tid han dock i 14fV år tillika innehaft militärläkaretjenst, så att hans tjenstetid såsom läkare inalles utgjorde 36r't år, i underdånighet anhållit, att, då hans försvagade helsa icke längre tilläte honom bibehålla sin nu innehafvande Förste Bataljonsläkaretjenst, honom måtto i nåder beredas rättighet att under haus återstående lifstid få fortfarande åtnjuta den berörda tjenst nu åtföljande lön, 1,200 R:dr R:mt, såsom pension å allmänna Indragnings-staten, helst han vöre i fullkomlig saknad af andra medel till sin framtida bergning; och hade ofvanbemälde Regements-chef uti särskildt afgifvet betyg vitsordat det nit samt den osparda möda och skicklighet, hvarmed Doktor Kjellenberg under sin långa tjenstetid vid Elfsborgs regemente städse uppfyllt sina åligganden.
Hvad slutligen beträffar aflöningen för Expeditions-Cheferne i de 6 nya Siats-Departementen, så, enär angelägenheten fordrar, att dessa embeten, hvilkas innehafvare äro amovible, städse innehafvas af personer, som, jemte dertill erforderlig skicklighet, ega den arbets-förmåga, hvilken för dessa mödosamma och magtpåliggande befattningar erfordras, samt det derföre är afvigt, alt desse embetsman erhålla en sådan aflöning, att de, utan bekymmer för nödig utkomst, kunna åt tjenste-befatlningarne uteslutande egna sina omsorger, hafva Rikets Ständer, som, med hänsigt till berörde embetens beskaffem - Expeditions-Utskottets Forslag lill und. Skrifvelse, N.-o 56. 8 7 het, icke ansett lämpligt, att de med fullmagter tillsättas och erhålla löner på stat, pröfvat skäligt att, för 6 Expeditions-Chefer, en i hvarje af de 6 utaf E. K. M. ifrågastäilde nya Stats-Departementen, anvisa arfvoden till ett belopp af 3,000 R:dr för dem hvardera; hvaremot den embetsman, som till dylik befattnings bestridande kan varda förordnad, under tiden frånträder de löne-vilkor, som åtfölja förut innehafvan le tjenst, och hvilka då, efttr omstäudigheterne, antingen uppbäras af den, sorn kommer att samma tjenst bestrida, eller ock Stats-Verket besparas. Hvilket allt Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s i ämnet aflåtna Nådiga Skrifvelse, få härigenom i underdånighet meddela. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 Augusti 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Aug. iS/Jo. Preste-Ståndet den 8 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett för andr adt myntsystem. (Banco-Etsk.
Så pass nytta har likvisst Musikföreningen af tidningarnas omnämnanden af dess konserter, att den borde iakttaga ett honettare bemötande mot pressens representanter. D e t kan eljes hända att alla omnämnanden både före och efter konserterna utebli. Filharmoniska sällskapet ämnar ännu en gång utföra Gunnar Wennerbergs » Stabat mäter », nämligen måndagen den 13 dennes å k. operan. M a n lär härvid kunna påräkna Salomon Smiths medverkan i baspartiet. Par Brikoll-körcn, som bekant hufvudstadens förnämsta manskör, gifver i morgon lördag sin sedvanliga vårkonsert i Musikaliska akademien. Johannes Elmblad, den framstående bassångaren, bar anländt till hufvudstaden och gifver konsert i Vetenskapsakademiens hörsal nästkommande onsdag den 1 5 dennes. Konsertmästaren Tor Aulin, den genialiske ledaren af de gouterade kammarmusiksoareerna, förbereder en konsert till den 21 dennes med biträde af den framstående och här välbekanta sångerskan E l - len Nordgren Gullbranson från Kristiania. Därjämte lämnas biträde af konsertmästaren Zetterqvist samt af k. hofkapellet under förste hofkapellmästaren C. Nordqvists anförande. Programmet lär komma att bjuda på flere nyheter. E n lärarinnas r o m a n. E n s v e n s k kulturbild, tecknad på verklighetens grund för Idun af Algot Sandberg. Till kretsen hörde icke blott Y:s lärare och lärarinnekår, utan äfven lärarepersonalen i de närmast kringliggande socknarna, s å att kretsen räknade ett fyrtiotal m e d l e m m a r. Skolföreståndare Skog var kretsens ordfördande. En dag i slulet af april kom h a n in i Kerstins klass. m n e t är » upplösning af satsen till dess enklaste beståndsdelar. » Ni kan visserligen taga flickorna ur er egen klass, men j a g s e r b e l i r e, att det blir de äldsta i skolan. De äro naturligtvis mer h e m m a i grammatiken. » Kerstin kände sig ängslig. » Men tror herr Skog, alt j a g kan det? » frågade hon. » Naturligtvis kan ni det.
Ständers Stats» samt Allmänna Besvärs» och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, öfver väckte Motioner, rörån» de nedsättning i Beklädnads» Bidraget vid Indeldta Infan» teriet, m. m. Hos tledervärda Bohde - Ståndet har Riksdags* fullmägtigen Anders Danielssotij uti af> gifvit Memorial anfört, ätt genom de Vid sist* förflutne Riksdag för Indeldta Infartteri-Rege* tneniérnes beklädnad faststälde grunder, beklädnads bidraget gifvit så betydliga öfverskott, att, 4 Sami. 4 Baud. 5 * 4* Stats-Utskottet» Betan leanden» enligt en fran Kongl. Krigs-Collegium medJeldt uppgift hos Bekliidnids-Direcfionerna, i contanta mede! ock fordringar vid 1822 års slut fanns en behållning af tillsammans 3-23,107 R:dr g sk. 11 rst. oberäknad afskrifningen för vacante nummer. Anders Danielsson har ansett häraf tydligen följa, att dét vid sista Riksdag påräknade belopp eller leidel munderingsvärde för hvarje Sr, hvaraf Staten skulle vidkännas hälften och Rotarne andra hälften, varit större än behofvet erfodrat', och att minst 4 års slitningstid borde tagas till beräkningsgrund, så att Rotarne i stället för en sjettedel?, hädanefter endast komme att .årligen betala i-8:dels belclädnadsvärde, men som den nu befintliga behållningen borde komma de beklädnadsskyldige till godo, har Anders Danielsson föreslagit, att de för minst ett eller ett och ett halft år måtte befrias från all utgift samt beklädnads-afgiften derefter nedsättas till 1 - 4:del munderings-värde om året, till lika fördelning emellan Statsverket och Rotehållare.
18 16 — Afgift för 3>oft* odj Schernman 3 £>tto för ^olningöfrifyeter 15 £)ito för ttUvoerfning wib .J?tut> odj 0wafwel*Q3ruf . 18 (Dito af ©åfwor, Sejtamenten odj §ibeU<£ommifj fatnt 0terb» l)U6 50 ©ito för $ljeatre>fKeprefentationer 60 0umma 4,179|l6; — (22) tiri St. ©t. $)rot. 1834 & 1835. lOt&e ©ami, 1 »fb, 2 fantet. 23enjiHntn3é*gbvor&nin3en.
Proposition, M 47. 27 Lagberedningens förslag bjuder alt, derest för det år, då inteckningen sökes, någon uppskattning ej finnes, hvarefter bevillning för de intecknade fastigheterne utgöres, den så beskaffade uppskattning, som näst derförinnan gällande var, bör läggas till grund för ansvarighetsförhållandet fastigheterna emellan, då ifrågavarande förslag deremot i nämnde fall antager den uppskattning, som näst derefter sker; och 3:o Lagberedningen, men icke förslaget, upptager det stadgande att, om någon af de fastigheter, som äro belastade med särskilda inteckningar, lemnar öfverskott, sedan dess ansvarighetsbelopp af odelade fordringar, jemte det, hvarföre samma fastighet kan särskildt vara intecknad, blifvit guldet, och brist deremot uppstår för särskild inteckning i annan faslighet, öfverskottet skall användas till fyllnad af bristen, under vilkor Lagberedningens förslag i 22 § 5 morn. närmare utvisar. Då det är rättsenligt och billigt, att den, som gjort den intecknade gälden, lill dess betalning lemnar den del af intecknade fastigheterna, hvaraf han ännu är innehafvare, förr än andra, som sedermera blifvit egare af öfriga fastigheterna, sättas i nödvändighet alt dertill upplåta sin egendom; då det i förslaget gjorda antagandet, att, för visst fall, såsom beräkningsgrund anse den uppskattning till bevillning, sorn sker näst efter inteckningsansökningen, synes icke kunna med rättsbegrepp stå väl tillsamman, enär rättsförhållanden lära böra bestämmas efter hvad som finnes, då de uppkomma, men icke af något, som sedermera kan inträffa; vid hvilket förhållande, i händelse intecknad fastighet varder så styckad, att ansvarigheten för de särskilda delarne blifver tvistig, tvisten bör i laga ordning efter formlig värdering afdörnas.
Jag instämmer för öfrigt i den tanka, som blifvit yttrad, att öfverflödsafgiften är ett af de minst tjenliga beskattningssätt, men jag kan icke medgifva, att Riksens Ständers, i afseende på Bevillningsgrunderne vid denna Riksdag fattade, beslut vid samma Riksdag ändras; och jag tillstyrker derföre antagandet af första alternativet af Utskottets Memorial, såsom med Förstärkta StatsUtskottets beslut närmast öfverensstämmande. Herr Cederschjöld; I anledning af hvad Herr Mannerstam nyss yttrat, torde jag få erinra, att Beviilningsötskottet väl föreslagit, men att Riksens Ständer ännu icke giliat, att 416,000 Rtdr borde genom öfverflödsafgiften erhållas. Riksens Ständer äga således fullkomligt öppet, att, under förklarande, det 416,000 R:dr omöjligen kunna genom öfverflödsafgiften inbringas, bestämma, att blott 166,000 R;dr böra genom denna afgift utgå. Hans Excellens Herr Grejven och Landt*! 336 Dm 2oJimiii Marskalken frågade, om Ridderskapet och Ädeln ansåg öfverläggningen fulländad?' Ropades Ja. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om icke den hittills i stället för Landttulls-ersättningen utgående fyllnadsafgift kunde på lika sätt hädanefter bidehållas, samt den nuvarande bristen 166,000 R:dr genom Bevillning på vis-1 sa öfverflödsartiklar fyllas. Ropades starka Ja, jemte några Nej, Friherre Cederjlröm, Jacob: I händelse den af Hans Excellence framställde proposition anses bifallen, anhåller jag att få till Protocollet förklara, det jag anser det beslut, som Ridderskåpet och Adeln sålunda fattat, helt och hållet upprifva ett af Riksens Ständer genom deras Förstärkta Statsutskott, och således i sista instantien, redan vidtaget beslut.
Det var i riksdagens elfte timme, den 19 maj, och öfverstekammar-junkaren hade nyss förut inbjudit kammarens ledamöter till rikssalen dagen derpå. Då interpellerade J. R. grefve Sparre om, hvart 30 till lagutskottet remitterade motioner tagit vägen. Af dessa gälde 8 kommunalförfattningama, ett ämne som med värme då omfattades både inom och utom riksdagen. Han erkände dock, att utskottets verksamhet varit ganska stor, om ock mestadels i negativ räkning. Redan några dagar förut hade L. J. Hierta ironiskt tackat utskottet * för, att det denna riksdag åtminstone inkommit med ett betänkande angående hans motion om ändring i lagstad * gandena ang. mannens målmansrätt öfver hustrun; det var en lycka, som icke alltid vederfarits honom vid föregående riksdagar. Att den af Rundbäck framdragna saken var sjuk, märktes mer än väl af svaren. Grefve Sparre sökte urskulda utskottet med att det haft så mycket besvär med kungliga propositioner. Sigurd Ribbing svängde sig med filosofiska termer och tyckte det inte var värdt att bråka, så mycket mer som lagutskottet ingen riksdag på senaste tiden medhunnit alla motioner. Rich. Carlén visade sighögligen stött och förklarade ledamöterna ha arbetat mer än de egentligen orkat. Hedin, hvilken då äfven tillhörde utskottet, upplyste om, att utskottet af 53 motioner endast behandlat 15, ehuru af de återstående 38 flera hade varit förtjenta af samma behandling. För sin del hade han ansett, att utskottet sjelfmant bort inkomma med en förklaring i frågan. Af kammarmajoriteten yttrade sig Uhr, som erinrade om att äfven vid föregående riksdagar en hel mängd till utskottet hänvisade motioner spårlöst försvunnit. Märkligt är i alla händelser, att då bestod lagutskottet från Andra kammaren af 4 jurister och hrr S. Ribbing, G. Kolmo-din och Hedin och endast en af majoriteten eller handlanden P. Engman, och ändock medhunnos icke flera ärenden. Nu är Andra kammarens majoritet icke synnerligen benägen att sätta in jurister, men ärendena medhinnas. Nå ja, förtjen-sten ligger nog mest hös ordföranden.
Dä nödigt är/ att Riksens Ständer, wid hwarje Riksdag, erhälla säkra och fullständiga u»i errättelser om beloppet ak de mede!, hwilka under hwarje titel af Bewiilmng emelio» Rlksd. ggrne i> flyta, hofwa Riksens Ständer till wt/nande af detta ändamäl anlett sig döra hos Eder Kongl. Majit, i u derdämgher anhälla, det mätte wederbörande i Näder anbefallas, att i enlighet med räkest perne för-ärdiga och wid nästpäföljunde Riksdag, till Riksens Ständers BewillmngsUllkotk lngifwa sammandrag al alla de Summor, jorn igenom de särffstdte Bewillmngarne inflyta. Riksens Ständer framhärda rc. Gkormagtigste Ailernädigste Lonung!