Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle derföre önskat, att en centralstyrelse kunnat taga befattning med skjutsväsendet; att ÖfverPostdirectören fått detta uppdrag. Men ett sådant förslag motte det största motstånd inom Utsk. Man svarade mig med samma misstroende, som i detta fall finnes mot Styrelsens organer, då man icke finner någon administrationsform, till hvilken man kunde förlita sig. Man häntydde på den misshushållning och det rättsvidriga förhållande, som med mötespassevolancen ägt och äger rum, hvaraf följt, att allmänheten numera icke vill contrahera med staten. Jag inskränkte mig sedermera till att föreslå, att landshöfdingarna, hvar inom sitt län, måtte blifva behörigen auetoriserade att på ett ändamålsenligt sätt tillvägabringa dessa inrättningar ; men äfven denna åsigt möttes med misstroende. Jag har således icke sett någon af mina grundåsigter gillade i Utsk , och kan följaktligen icke tillräkna mig hvarken något bifall eller klander för detta betänk.; hvarföre jag äfven anhåller, att i prot. få nedlägga dessa tankar, hvilka, i händelse återremiss af betänkskulle beslutas, torde få åtfölja detsamma till Utsk. Den 4 Augusti e. m. ■19 Föredrogs ånyo oell bifölls Oeeon.Utskrs d. 3o sistl. Juli e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 99 i anledn. af väckt fråga om beredande af vissa förändringar i beräkningssättet af tull å en del varor, sorn från Sverige till Norrige införas. Vid förnyad föredragning af Oecon.TJtskrs under N:o 100 afgifna ytterligare utlåt, i frågan om nedsättning af de afgifter, som Svenska oell Norrska consulerna äga att af Svenska fartyg uppbära, blef samma utlåt, lagdt till handlingarna. Till handlingarna lades Exped.Utskrs d. 3o sistl. Juli e. m. på bordet lagda memor. N:o i3, ang:de ett närmare bestämmande af 2:ne RiksSt:s beslut i afseende på Allm. Besvärso. Oeeön.Utsk:s betänk. Företogs till pröfning RiddarhusUtsk:s d. 3o sistl.
Bevillningsförordningen hvilar på grundsatsen af jemlik beskattning af all inkomst och tillkommit för att bereda en rättvis fördelning af skattebördorna för framtiden; men att för de så kallade ädlare verken beskattningen genom tillämpningen af sagda förordning blifvit icke rättvisare utan hårdare och orättvisare än tillförene, då dessa verk och inrättningar nu mera nödgas utgöra både grundskatt och bevillning, för att icke tala om de för all fabriksrörelse stegrade afgifterna till kommunen. Produktionsskatterna böra upphöra också derföre, att ifrågavarande verk och inrättningar, synnerligast kopparverken, i mera än ett hänseende haiva större svårigheter vid produktionen att bekämpa än jern vci ken; att de äro underkastade förbrukning af en malm så svag, att den gemen - 344 Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o 144. ligen icke öfverstiger sex procent, men ofta nedgår ända till en procent, då jernhandteringen deremot icke gerna vill smälta under 35 å 65 procents malm ; att deraf förorsakas betydlig åtgång af brännmaterialier, hvarå priset är i ständigt stigande; samt ändtligen att större förlagskostnad af allt detta blir en nödvändighet. Härtill kommer, hvad den financiela delen af frågan beträffar, att den minskning i statsinkomster, som skulle uppkomma genom bifall till mitt förslag — efter hvad jag tror mig kunna ådagalägga — antagligen blifver relativt så ringa, att den af rättvisa och konseqvens påkallade reformen ur denna synpunkt icke bör möta motstånd eller anses betänklig att genomföra. Enligt Kongl. Maj:ts till innevarande riksdags Stats-Utskott aflemnade nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof är visserligen bland de ordinarie inkomsterna för nästa statsregleringsperiod beräknad årligen: l:o. Silfvertionde, myntarelön och slagskatt till R:dr 16,000: — 2:o. Kopparräntan „ 75,900: — 3:o. Svafvelbrukstioude med tionde af vitriol och rödfärg „ „ 3,000: — eller tillsammans R:dr 94,900:
— Slutligen har jag blifvit upplyst derom, att jag icke får begära afslag på Utsk:s betänk., och jag skall rätta mig derefter; men om jag får säga ja, måtte jag val äfven få säga nej, och jag inskränker mig derföre till den begäran att få säga delta nej ju förr, ju hellre. Frih. Cederström, Jac.: Grundlagens uppfattning af Ailm. Arendernas Beredn, synes hafva bort gifva vid han - Den 9 O elonér f. m. >97 den, hvad meningen med denna inrättning varit, nemi. att vid föredragning i Statsrådet alla handlingarna i hvarje mål icke skulle behöfva uppläsas, utan att de på förhand vore genomgångna och en promemoria öfver innehållet upprättad på sida om och således till controll på statssecreteraren. Så enkel är denna inrättning, och det är ett missförstånd, tilläfventyrs härrörande från dess collegiala form, om man tror, att den hos sig innebär något af domstol med omröstnings rätt. Den hade blott att uppfatta handlingarnas innehåll i möjligaste korthet och att deröfver upprätta skriftliga promemorier, som borde till riktigheten vara bestyrkta af flera, till controll emot föredraganden, om hans uppfattning vore missledande. Efter denna uppfattning tror jag, att Allm. Beredn. långt ifrån att förorsaka långsamhet, skulle bidraga till skyndsamhet i statssecreter:s göromål, enär han aldrig skulle behöfva alt genomgå handlingarna hemma, utan kunde göra det i Beredn. Jag medger dock, att Berednrs ledamöter på detta sätt skulle komma att få en ganska stark sysselsättning, och att de således behöfva en annan löningsstat, än den närvar. — Hvad jag nu anfört gäller sjelfva institutionen; men efter mitt sätt att tyda grundlagen kan jag ej bestrida, att då ConstitUtsk. nu föreslagit Allm. Berednts borttagande, bör detta förslag blifva livilande till nästa riksdag. Jag har också egentligen begärt ordet endast för att göra en anmärkning emot Utsk:s redaction uti io §, hvilken jag tror mera lämpligt borde lyda sålunda:
Discont-vinstens anordning till Banken från Banco-Disconten och Låne-Contoiren förhålles till nästa Riksdag på hittills vanligt sätt, så att, sedan årets omkostnader, jemte uppkommande osäkra fordringar, afdragits , halfva beloppet af återstoden, enligt hvart års bokslut, genast ejter fulländad revision j och den andra hälften inom påföljande September månadj från hvartdera Verkets Vexel-Banco-räkning öfverflyttas och till Bankens disposition ingår. §• 3. 1:0 Rikets Ständers Banco-Discont-Verk förvaltas i enlighet med de grunder, sorn. vid 1815 års Riksdag utstakades, genom en Direction j bestående af 8 Ledamöter , nemligen Fyra BancoFullmäktige, en af hvartdera Ståndet, tvänne Banco-Commissarier_, som hafva sin dagliga tjenste-befattning i Disconten, en af Bankens Fiscaler j samt antingen BancoiSecreteraren eller nä - Banco-Utskottets Memorial N.-o 1^8. 5 gon Bankens Tjensteman i Kamererare-tjenste-graden. 2:0 Bland Ledamöterne af Banco-Fullmägtige utgår en, vid hvart års slut, i stadgad ordning. Det lediga rummet tillsattes af Banco-Fullmägtige gemensamt genom omröstning per Capita, och kan den afgångne dervid å nyo inväljas. 3:o De tvänne Commissarierne, så väl som Directionens hägge öfrige Ledamöter utaf Bankens Tjenstemän , ombytas allt efter som Banco-Fullmägtige pröfva förVerket och det Allmänna gagneligt. 4:o Till Låns beviljande, hvarvid det noggrannaste afseende bör göras på nödig säkerhet, fordras pluralitet af närvarande Ledamöter; blifva rösterna lika, får Lånet ej utgå. Om vid andra ärendens afgörande lika antal röster stanna emot hvarandra, ege Ordföranden afgörande röst.
Nät, alla slag; fört ullas lika med det Garn, hvaraf de ärO gjorda, med tillägg af 25 procent. Nötter: 1 skålp. Fri 40 kokosFria. hassel-, valoch andra slag Oblat och Oblatskifvor; se Munlack. Olein; hänföres under Tran. 1 skålp. 3 Oliver Olja, vitriol-; se Svafvelsyra. Oljor: feta. icke flygtiga: 1 skålp. 10 bom-, hamp-, kokosnöt-, palmoch spermacetiandra till apotheksvaror ej hänförliga eller eljest 1 skålp. 2 icke specificerade slag kokade; se Fernissa, flygtiga vegetabiliska: essencer, ej specificerade (flaskornas vigt deri 1 skålp. 3 inbegripen) fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: nativa eller råa, åfjord eller brännbartser m m. I skålp. 25 förorenade, af mörkbrun till svartbrun färg 1 centner — 50 Förslag lill Tull-taxa. 31 Qvantitet för Iuförselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr. öre. Oljor: flygtiga vegetabiliska: genom rektificering renade, färglösa eller af gul till gulbrun färg; reklificerad stenkolsolja eller fotogén; rektificerad jordolja, nafta, petroleum eller bergolja, solarolja, paraffinolja med flera till lyse begagnade vätskor 1 skålp. 2 Anm. S. k. Belysningsvätska, sammansatt af flygtig olja och sprit, förtullas lika med de genom rectificering renade flygtiga fossila eller mineraloch genom torr distillation framställda oljor. Oljekakor Fria Ornamenter, arkitektoniska; se Bildhuggeri-arbeten. ej specificerade; se Dekorationer. Ossa Sepia; se Fjäll, hvalfisk-. Ost, alla slag . , 1 centner 3 . Ostron; hänföras under Musslor. Paddy; se Ris. Paljetter; se Gulddragare-arbeten. P"PP 1 skålp. - 2 Pappoch Pappersarbeten, alla slag: olackerade 1 skålp.
Lätta som den luft, hvaraf de lefva, kunna dessa vidunderliga blommor med sin hizarra form af insekt och sin glasartade genomskinlighet fästa sig vid ett stycke trä, som man fpikar upp på väggen, och intet är mindre vanskligt än transporten af denna fabelaktigt dyra planta — det finns exemplar, hvilka den lycklige egaren icke skulle vilja afstå för 1 0, 0 0 0 kronor — som man helt enkelt beröfvar dess blad och packar ned i en låda, sedan man först » jagat » dem (det är uttrycket) eller snarare de oåtkomliga urskogsgrenar, på hvilka de sväfva, och som endast kunna falla för skotten frän en bössa. Vid sidan om dessa grupper, hvilka hvarje snobb, som respekterar sig, anser sig kallad att beundra, finner man en liten blomsterafdelning, som hela världen går förbi. Det är en exposition af den röda nejlikan, blomman från i går, vid hvilken alla, som trodde sig kunna vinna något genom Boulanger, voro färdiga att svära, och som spridde sin betydelsefulla doft i högtstående damers salonger och prydde så många intriganters knapphål. Den dag afguden spelat ut sin roll, fanns det icke en, som icke upphörde att drifva denna blomsterkult. Man afsade sig sin trosbekännelse med samma lätthet, som man ryckte den lilla röda blomman ur sitt knapphål och flyttade den ur sin salong, och dess korta politiska historia, öfver hvilken det faller ett sådant sken af löjlighet, har kanske också sitt ord att säga om den mänskliga fegheten. Jane Gernandt. Ett par dylika stakar s t å på byrån. E n a m - » Frånskilda hustrur. » Ur trenne bref till Erik frey. — Hur glad jag vid mitt genomläsande af eder uppsats i Idun blef, kan ej med ord uttryckas. Ett innerligt tack från en hårdt pröfvad kvinna. Ofta, ofta har jag tänkt: finnes det då ingen, som kan eller vill höja ett ord till försvar för dessa olyckliga, som kallas frånskiljda hustrur. Å h, hvilken hånfull klang i blotta benämningen, ensamt den är nog att stinga ett förut kvalfullt hjärta. Blef därför både rörd och öfverraskad att finna min tysta önskan uppfylld, och det i min kära Iduns spalter.
Denna kostnad synes icke kunna uppgå till serdeles betydligt belopp, och då boställs-innehafvare så väl för detsamma som för den summa, han till äfventyrs nödgas utgifva för de honom vid skiftesförrättningen ålagde byggnads-, odlingshägnadsoch andra skyldigheters fullgörande, erhåller, så framt han afträder bostället inom 20 år efter skiftets tillträdande, ersättning med en tjugondedel af summan för hvarje i nämnde tid bristande år, anse Utskotten ali den förmon, som i förevarande hänseende torde böra boställshavare framför jordegare tillkomma, vara den förre beredd. I betraktande häraf och då motionärens förslag, att alla skiftes-kostnader, som boställsinnehafvare blefve förpligtade utgifva, borde af statens medel gäldas, 22 Statssant Allm Besv.- och Ekon.-ZJtskottens Utlåtande, N:o 78. skulle föranleda eu opåräknad Stats-utgift, samt Utskotten firma det vara olämpligt och äfventyrligt att, på sätt motionären alternativt hemställt, låta desse kostnader fördelas på 40 år, emedan under en så lång tidrymd en m ingd invecklade rättsförhållanden mellan flere afoch tillträdande boställshavare kunde uppkomma, få Utskotten hemställa, att Herr Silfverbrand’s ifrågavarande motion icke måtte till någon åtgärd å Ilikets Ständers sida föranleda. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 «. sa. Utlåtande, i anledning af väckte frågor om öppnandet af åtskilliga nya Post-communicationer. Hederv. Bonde-Ståndet liar till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling remitterat nedanuppräknade i berörde ämne väckte motioner, nemligen: af Johannes Johannesson från Götheborgs och Bohus Län: att, då innevånarne i Orousts och Tjörns fögderier i nämnde
Nio 63. / Allm. Hem.- oeh Ekan.-Utsk. Betänkande., N:o §3, ? Ank. till Exp. XJtsk. d. 6 April kl. 11 f. m. Uttänkande., i -anledning af väckt motion om ändring i det genom Kongl. Förordningen den 28 December 1844 fant ställda formulär för Trooch Huldhets-tuhn. Uti <‘tt lios Högv. Presle-ståndet afgifvet memorial har v. Talmannen lii Biskop Hedrén anmärkt, hurusom det genom Kongl, förordningen den 28 December 1844 fastställda, nu gällande, formulär för trooch huldlretseden, vid jemförelse med hvad härutinnan tillförene varit stadgadt, undergått en, efter motionärens förmenande, hufvudsaklig förändring i så måtto, alt oinförmäldta edsformulär., hvilket väl rätteligen började med en försäkran ,.vid Gud och Hans Heliga Evangelium,“ i slutet erhållit ett tillägg af orden „heder och samvete,“ hvilken tillökning unsåges vara både öfverflödig — enär hoppet om frälsning till både lekamlig och andelig välfärd måste innesluta allt det goda, egen och verldens dom kunde bereda, — och olämplig, helst tvenne bedyranden al så oändligt olika värde derigenom ställdes i jemnbredd med hvarandra. Med föranledande häraf och då trobets-eden. efter motionärens tanka, sålunda kommit att innehålla dubbla, till betydelsen skiljaktiga, försäkringar, den ena på „heder och samvete den andra på „
Lagerbjelke, gå tillbaka till det beslut, hvarigenom Kronan efterskänker forsellön för att finna orimligheten af Gr:ns påstående, emedan eftergiften af forsellön var ovilkorligen sammanhängande med förslaget om räntornas indragning, och då denna punkt blifvit afslagen har äfven frågan om eftergift i forsellönen jemväl förfallit, och jag hoppas, att det för framtiden blir svårt att ytter - Den 11 September f. m. 249 ligare framkomma med dylika samhällsvidriga förslag. Om nu man måsle erkänna, ali, med afgörandet af 20:de punkten, della förhållande upphört atl vara föremål för öfverläggning, så måste man väl äfven erkänna, att denna af Gr. Lagerbjelke väckta fråga är på sidan om K. M:s nåd. propos. Således mäste Hr Gr:ns förslag vara redan förfallet, hvarom jag anhåller att Hr Gr. och Landtm, läcktes framställa propos., likasom att punkten i Utsk:s betänk, torde få läggas till handiingarne. Hr Printzensköld: Jag måste beklaga, att Gr. Lagerbjelke genom sin afgifna protest emot punktens läggande till handiingarne inledt oss på ett fält, som icke hör till denna fråga. Då Gr:n likväl ansett sådant vara med parlamentarisk ordning förenligt återstår, icke något annat än att gendrifva de satser, Gr:n framställt. I anledn. af Gr:ns yttrande, att jag icke skall hafva inträngt längre i kameralväsendets historia än lill Carl XI:s tid, får jag tillkännagifva, att jag lika väl som Gr:n känner denna historia icke blott näst före Carl XI:s regering utan t. o. m. i de mäst aflägsna tiderna; men jag känner ock alt vid den tid Carl XI inrättade indelningsverket, hade han så ordnat Sveriges drätsel, och beredt en så riklig tillgång på mynt, att om han funnit det nödigt och för landet nyttigt, det varit för honom ganska lätt att göra samma reglering för Statens embetsman, som man nu nära 200 år derefter vill införa.
M:ts nåd. propos. angående öfverlåtande åt Strömsholms nya kanalbolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri; N:0 20, i anledning af K. M:ts nåd. propos. i fråga om utbyte af Häradsskrifvarebostället Hagebohl, l/2 mantal, emot 7/16 mantal Kolshult i Ostra Härad af Jönköpings Län; N:o .21, i anledning af K. M:ts nåd. propos. ang:de uplåtelse till Norrbottens Läns Hushållningssällskap af gamla Länsfängelsebyggnaden i Piteå; N-.o 22, i anledning af K. M:ts nåd. propos. angående uplåtande af en Halmstads Slott tillhörig jordlott till byggnadstomt för ett nytt Tullhus i nämnde Stad; N:o 23, i anledning af K. M:ts nåd. propos. om anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte V,6 mantal Grönetomt till boställe åt kronofogden i Södra Vadsbo fögderi af Skaraborgs lån; N:o 24, i anledning af K. M:ts nåd. propos. angående indragning till Kronan af det Kronolänsmannen i Sunnerbo härads sydöstra , distrikt på lön anslagna bostället Bökhult Södergården N:o 2 mot kontant ersättning till boställs-innehafvaren; N:o 25, i anledning af K. M:ts nåd. propos. angående uphö rande af den s. k. Kalkugnsafgiften på Gottland; N:o 26, i anledning af K. M:ts nåd. propos. angående anslag till fullbordande af det invid Hufvudstaden upförda hospitalet för sinnessjukas vård; och 14 i) ii ii 4 J an n ari. Memorial N:o 27, med återk-mnande af en inom BondeSt. af J. O. Almqvist från Norrbottens Län väckt motion, angående förändrad reglering af Elektriska Telegrafverkets Styrelse, nedsättning i Telegrafportot in. m.; N;o 28, med återlemnande af en inom BondeSt. af Johannes Andersson från Skaraborgs
Herr Grefwen och Ordföranden wille härefter göra proportion, men Friherre 8tLeI von kkol8iein yrkade pä sivar pä den af honom framställde fräga. Herr Grefwen och Ordföranden uplyste, at KlaA3r!N8-Inrättningen fa mycket mindre genom nytt tilstott af boonen stulle komma at underhallas, som den samma ägde en egen poncl, hwarpa den nya Inrättningen wore grundad; Herr Grefwen wille derföre göra Högloft. Nidderstapet och Adeln den proportion, at Allmänna iraZar,ir>8- vireÄion hädanefter, enligt Utskottens Förftag, stulle komma ar bestå af 2:ne Oräincnie Ledamöter och En Lxtra, Ledamot under Ordförande, hälst af Stats-8ecreterLren för Drätsel-Werket, Inoch Utrikes Handeln och Slöjderne. Ropades et starkt Ja; men Friherre läport a, /txel, anhöll ar fä weta, om i den nu tilstyrkta vireQionen, Ledamöter^ - 7Z6 Den i; Mars. ternes antal wore detsamma, som i den wi hittilS ägt, eller om der wore förminffadt. Herr Grefwe» och Ordföranden uplaste til Friherre kljertgs uplysning ur Utskottets Betänkande , sa wäl upgiften om den förra, som om den nu förestagne vireckiou. Friherre kljerta, /txel. Således aro de OireLteurer, hwilka i upgiften kallas Fyra Dito, subtraberalle. Friherre Stael von i-iol8tein anmärkte, at huru man betraktade saken, blef dock altid denna vireÄion, jemte dest Betjening af Staten lönad , således borde Ledamöterne i Oimckionen, efter hans tanka, wäljas af Riksens Ständer, hwilket icke hindrade, at ju Konungen pa Sina wägnar kunde ril Medlem af samma Oiieckion eller ock til Dest Ordförande förordna sin Scats-äLcrewl-Zre.
Men hvarför motarbeta något, som ej är » » j&gt; torrt ... 1.50 l Detta vin är ren drufva, behagligt oskönt? 2) Troligen resultatlöst. 3) Försök Manzanilla, ett torrt 1.80 vin med med en svag » muscatsmak. Det rekomcollodin, men med försiktighet. \ Fine Sherry Muscatel 1.25 såsom synnerligen Agnes. Då Ni så länge och utan resultat behaglig arom och smak menderas af läkare Old Sherry Muscatel ... är, • » 1.75 med vatten, försökt alla möjliga kurer, vilja vi råda Er Olorozo, ljust golden, fylligt Fine helsosamt, och att försöka hypnotisk behandling, som visat Very O / d Superior Sherry i utspädt med utmärkt arom och en särdeles angenäm dryck ... Kr. 1.25 sig verksam i åtskilliga dylika fall. — » 2.00 ' smak [1551]. Som det blefve för långt att, så nog2.25 Muscatel grant som önskligt vore, besvara alla edra diet synes oss lämplig. Med medicin vinnes föga eller intet. 3) Möjligen efter badsejouren, om denna ej haft Önskad effekt. 4) Därom kunna vi ej yttra oss. — vore det skäl att vid behandlingen tänka pä den sjukdom, som Ni hade för tio år sedan. Det förefaller oss troligt, att värken står i samband med er skadade tand, hvilken Ni i alla händelser gör klokast i att taga bort eller plombera. — Af millefolium har Ni sä- kert ingen nytta; sannolikt behöfver Ni nå- got järnmedel. Något särskildt medel mot detta obehag känna vi ej. Möjligen vore hypnotisk behandling af nytta för Eder. 1) Se svar till Veritas i n:r 12. 2) Se svar till Naima i n:r 5. 3) Heta fotbad hvarje afton med följande ingnidning af en salva af 1 del på fyra delar frågor, vilja vi råda Er att skaffa Eder en nyutkommen b o k: Om kronisk förstoppning, af d:r Fechner, öfvers. af E. Lindberg; pris 75 öre. Oviss. Nej. Th. Winborg Ni måste personligen vända Er till läkare för undersökning.
Denna späda telning af en grof och vild stam visade redan frön till de mildaste och skönaste egenskaper, egenskaper, hvilka icke ens det beständiga klemandet och det lätta uppfyllandet af hvarje önskan, till och med en nyck, förmådde utplåna eller störa. Men så kan det också med skäl tilläggas att Gabriella till största delen hade sin trogna, kärleksfulla lärarinna att tacka för att det goda, som fanns hos henne, herrligt utvecklades och bar frukt. Det var icke första beviset på hvad uppfostran förmår, en förnuftig uppfostran, som eger makt att motarbeta både medfödda och förvärfvade fel. Den lilla ”rosen på Tistelön,” en benämning, den hon erhållit både för sin ovanliga fägring och sitt barnsligt ljufva och friska väsende, var en späd, skön knopp, som lofvade att en gång rättvisa det namn, hvarmed hon redan helsades af alla sjöfarande, som lade till vid ön. I hvarje rörelse hos det lifliga naturbarnet låg ett behag; och hennes gång var så flygande och eldig att man tänkte sig en liten sylf, då hon klättrade bland klipporna på sin ensliga ö. Om någon annan verld egde Gabriella ännu ett mycket otydligt begrepp; ty blott ett par gånger hade hon varit med Erika i närrosta kyrka på fasta landet, och endast en gång, men deraf hade hon knappt något minne, med far och mor till Marstrand. Ej under således, om den nakna och ödsliga Tistelön innehöll allt hvad hon tänkte sig präktigt och skönt. I de djupa remnorna i bergen, der vattnet samlade sig, lät Anton sina båtar segla, och Gabriella satt förtjust bredvid och uppmuntrade farten. I de stora jettegrytorna eller klipphålorna hade hon sina lekhus; och dit bar Anton hvarje dag de grannaste snäckor, den finaste sand och allt märkvärdigt, som han uppgräfde omkring stränderna. Med tacksam kärlek slöt sig Gabriella till sin yngre bror, och en dag utan honom föreföll henne som en vecka. Hon njöt icke, hade ej den ringaste glädje, då den ej delades med Anton; och så högt hon än älskade Erika, kunde denna ändå icke skingra den ledsnad, som längtan efter hennes vanlige lekkamrat medförde.