Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tager mig derföre friheten anhålla, alt R. o. Ad. mätte vidblifva den öfvertygelse, att K. M. verkligen vill den förändring, sorn Han föreslagit. Hvad denna förändring beträffar, yttrade jag mig redan förra gången, dä denna fråga här förevar, lill bifall för densamma, emedan jag ansåg den leda till ordning och rättvisa. Jag har sedan dess icke förändrat åsigt i ämnet, och torde således icke behöfva upprepa hvad jag dä anförde såsom skäl för mitt bifall. Det har visserligen blifvit ytlradt, att nu gällande stadganden i afseende på tolagen medföra samma fördelar; men jag får förklara, att de i min tanka icke göra det. Jag ber blott att få fästa uppmärksamheten på det förhållande, alt tolagsafgifterne icke drabba de städer, som uppbära den s. k. tolagen, utan de trafikerande. För dem måste det vara en stor fördel att vela, att hvart de skicka sina fartyg och lossa sina laster, äro tolagsafgifterne desamma. Jag vill icke längre uppehålla discussionen, utan slutar, fullt öfvertygad derom, att hvar och en skall finna olägenheterne af nu existerande förhållanden vara sä stora, att man med glädje bör bifalla den K. propos. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Icke utan förundran» jag medgifver det, har jag afhört den siste talarens utlåt. Han bar icke riktigt uppfattat mina ord, dä jag sagt: hvem vet huru - 60 Den 2 April e. ni. vida Regeringen skulle vidblifva sin propos., när den fått vela, att densamma icke af BorgareSt. antages. Jag har icke tillåtit mig att gissa till Regeringens afsigter. Jag har blott såsom en hypothes framställt denna mening. Dock icke endast för detia beriktigande skulle jag hafva vågat upptaga R. o. Adis tid. Men samme talare har äfven tillåtit sig att anspela på min ställning i samhället. Den skall aldrig hindra mig att såsom Svensk Rid dersman bär fritt yttra mig öfver de ämnen, som förekomma, och tillkommer det ej den värde talaren att i detta afseende framställa någon anmärkning. Jag känner min ställning, vet hvad jag säger och vet Hvem jag tjenar.
Nåd och ynnest wäl bewägen. varum ur luxra. 6. k. VVirlH StatS-Utstottet, till hwars utlåtande endast hörer hwad Kongl. Majus Nådiga Proposition innefattar, angående Drätselwerket pä ön St. Barthelemy samt dest afsöndrande ifrån gemenskap med Swensta Financerne, har wid öfwerläggning uti detta ärende inhämtat, huruledes förenämnde Ultramarinsta Besittning, under en mängd af ar, utan att lemna utaf inkomsten något öfwerstott, deremot för Swensta Statswerket under all denna tid warit betungande, derigenom, att ansenliga kostnader uti och för On mast af Swensta Statswerket bestridas, hwilka siuteligen uppstigit till betydelig Summa. Att i senare tider genom krigets gang och deraf beroende förändrade förhållanden, Jnkomsterne sig förökat, sä alt Swensta Stalö-werket sätt njuta någon ersättning för de t den föregående tiden anwande kostnader; Men att för fortfarandet af sä gynnande belägenhet, ingen annan grund kan antagas än det stick, hwaruti handeln för deste orter kan komma; hwilket ater är underkastad! de mäst »wista händelser; Och dä wid ett sädant detta ärendes bade natur och stick, någon Inkomst af ön Den i2 Maji. 2I7 St. Barthelemy icke kan med säkerhet päraknas, har Stats-Utskottet funnit desto mindre betankeligt tillstyrka bifall af Kongl. Majus Nådiga Proposition vm Drälselwerkets pä St. Barthelemy afsöndrande frän all gemenskap med Swensta Financerne, och att desamma öswerlemnaL till Kongl. Majus Egen omedelbara höga ätgärd, som Kongl. Majit i »Näver behagat förklara sig wilja, dels med de Inkomster, som kunna frän StBarthelemy inflyta, organisera ett särskildt Departement af de, under närwarande ställning i Swensta Pommern, tjenstoch lönlöse Embetsmän wid Pommersta Stats.
M. för beredande af verkställighet utaf den beslutade indragningen af vissa arrenden, låta uppgöra och lill Rikets näst sammanträdande Ständers kännedom meddela en fullständig utredning ej mindre rörande beloppet af de indelta räntor, sorn för närvarande äro åsatte de ifrågavarande statens egendomar, än ock angående de arrenden, sorn för dessa egendomar erläggas, samt i anledning af hvad Rikets Ständer i öfriga ämnen beslutat, efter pröfning deraf, vidtaga sådana förfoganden, som al hvarje frågas serskilda beskaffenhet kan påkallas. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Oktober 1848. Expedit ions-Utskotte's Forslag till ~ tind. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. 1848. Preste-ståndet den 21 Borgare-ståndet den 21 Bonde-ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j med öfverlemnande af upprättad ny Riksstat. (Stats-utsk. Mern., N:ris 254 och 339). S. A. K.
N:ris 104 et 134.) S. A. K. Då Rikets Ständer funnit angelägenheten af, att personer, som till Länsmanstjenster belordras, icke sakna en bildning, motsvarande vigten af deras befattning, och om det också icke bör betviflas, alt ju de myndigheter, af hvilka dessa tjensler tillsättas, göra sig förvissade, att de sökande ega för tjensten erforderliga egenskaper, det dock är för denna tjenstemanna-classs an» seende vigtigt, att dessa egenskaper ådagaläggas genom ett mera formelt och allmänt giltigt prof, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes föreskrifva, att, innan någon må till Länsmans-tjenst befordras, skall han, om han icke vid Academi undergått examen för inträde i Rättegångseller de Civila Förvaltnings-verken, inför Landshöfding, i närvaro af Lands-Kamererare och L mds-Secreterare, aflägga prof af skicklighet i de till tjensten hörande ämnen, efter de närmare bestämmelser, E. K. M:t kan finna lämpligt att meddela, samt deröfver erhålla vittnesbörd af omförmälde embelsoch tjenstemän, hvilka följagtligen alia ega att i pröfningen deltaga. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 30 April 1841. 684 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 317» N:o 317. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o April 1841. Presté-Ståndet den 5 Maj — Borgare-Slåndet den 5 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förlängning af de med Rusthällarne vid åtskillige afsutne Regementen och Corpser af slutade contract om hästvacance-afgifts utgörande, m. m. (Stats-Utsk. Ull. N:ris 227 och 330.) S. A. K. Uti en till Rikets Ständer den 17
För alla de ledamöter af detta hus, sorn äro bosatta på landet eller hafva en noggrann kännedom om verkliga förhållandet med den tunga, skjutsningen anses lägga på jordbruket, befarar jag icke mycket af det intryck, som Gr. Horns och Hr v. Troils målningar kunna hafva 'gjort; de äro underrättade om förhållandet och göra ej afseende på annat, än hvad sorn instämmer med verkligheten. Men af alla de varda ledamöter, som äro mera fästade vid Stockholm och litet eller intet känna förhållandet på landet, begär jag ett eftersinnande af förhållandet emellan det onda, hvilket man här beskrifvit så förfärligt, och de föreslagna hjeipmedlen. Kan jag med 8 sk. hjelpa de olyckor för jordbruket, hvilka afmålas såsom följder af skjutsningen, så synes mig, att antingen olyckorna ej kunna vara särdeles stora eller också hjelpe» är alldeles för liten. Jag anhåller, att mån måtte eftersinna, hvilka följderna af ifjågavar. förslag kunna blifva. Kommer väl ett mindre antal hästar att gå ut? Neji Hvem skall pnestera dessa hästar? Jo, jordbrukaren! Man må variera detta thema så mycket man behagar, lika många hästar skola dock komma att gå ut, och de förmenta olyckorna' blifva således desamma. En annan följd blefve den, att, om detta betänk, antoges, vore hålloch reservskjutsen afskaffad, och étt onus, sorn blifvit borttaget, har man svårt att åter pålägga. Entreprenörerna kunde efter i å 2tne år uppsäga sina contraet, och hvar stöde vi då? Jo, i nödvändighet att öka och beständigt öka skjutslegan, emedan hålloch reservskjutsningsskyldigheten vore borta; och då hade man, i min tanka, ingalunda vunnit. Jag anhåller äfven om ett litet eftersinnande för den dass medborgare, som man här vill skattlägga så knapphändigt, utah att betänka deras belägenhet. Huru många embetsmän i de lägre graderna, sorn nästan alla äro illa lönade, äro icke tvungna att ex ofiicio göra resor? Det betyder ingenting, blott man här får hålla tal om jordbrukets förskräckliga bördor, hvilka man anser sig kunna afhjelpa roed 8 sk:s förhöjning i skjutslegan.
Gyllenhaals motion om särskildt anslag till arfvoden för hittills varande eller hädanefter blifvande adjungerade ledamöter i Götha Hofrätt. När nya lagverket kan komma att af R. St. definitivt pröfvas i sin helhet , lärer man ej ännu kunna med någon visshet förutse — än mindre tiden, då detsamma, efter att hafva blifvit antaget af begge Statsmakterna, kan komma att allmänt tillämpas vid lagskipningen. Innan det blifvit antaget af Statsmakterna, kan naturligtvis någon reorganisation af just.väsendet icke ens påtänkas, och den synes derefter ej kunna, till så vidt den skulle beslutas, hvarpå Statsrådets förändrade organisation föga kan inverka , gå genast i verkställighet. Äfven med de mest ljusa förhoppningar, som i detta afseende kunna hysas, måste man således föreställa sig en tidrymd af lo eller i5, kanske 20 år, förinnan en tilläfventyrs tjenlig befinnande hufvudsaklig reorganisation af nuvar. domstolsinrätlningar skulle kunna för sig gå, medelst häradsrätternas localiserande och permanence, Hofrätternes utflyttning till flera delar af Riket m. m. Som det emedlertid, hvad Götha Hofrätt beträffar, är kändt och oemotsagdt, att göromålen ej medhinnas af denna öfverdomstol ordinarie-ledamöter; att adjungerade ledamöter således nödvändigt behöfts och behöfvas, icke tillfälligtvis , utan för beständigt tills vidare; samt att de ärenden, Hofrätten har att behandla, varit och äro i jemnt tilltagande, men icke tvertom: så synes mig, oförgripligen, som skulle en nödig omsorg för parters och rättsökandes, inom denna Hofrätts jurisdiction, bästa hafva bort af StatsUtsk. tagas i beräkning, fastän Utsk. funnit sig böra förbise de hittills adjungerades billiga anspråk. Dessutom är klart, att om Götha Hofrätt nu hlefve i saknad af erforderliga medel för adjungerade ledamöters aflönande, skulle det snart nog blifva omöjligt finna sådana medhjelpare; och följden kunde a36 Den 5 Maj e, tu. uppenbarligen ej blifva annan, än en årligen stigande balance af oafgjorda mål och ärenden.
Ex.’s poetiska utgjutelser kommit till en närmare besinning af saken och finner, att om sådana hör exercis-sqvadroner och instructions-compagnier skola äga rum, så komma armeens gevär att slitas och åtminstone sablarne att sitta emellan. Jag förenar mig således med dem, som yrka att R. o. Ad. vidblifver sitt förra beslut. Hr af Uhr, Gustaf: Jag har ett skäl, hvarföre jag ville att man i detta fall skulle vara frikostig, och det är, alt den liflighet och det begär till verksamhet, som man måste förutsätta hos det yngre befälet, just i följe deraf alt delta befäl är ungt, denna liflighet skulle förkolna i den man som detta befäl Liefve urslåndsatt att utöfva någon verksamhet i den riktning, hvaråt det egnat sig. Deremot, och i samma mån detta befäl ser sig kunna verka i en viss riktning, i samma mån kan man hoppas att den liflighet och moraliska kraft, som hos detsamma innebor, skall utbildas. Utom alla andra directa fördelar, som exercis-sqvadroner och instructions-compagnier kunna hafva, tror jag äfven altman bör fusta afseende på den moraliska kraft, som vid tillsynen af dessa inrättningar utbildas hos det yngre befälet; och är det med afseende härpå, som jag önskar alt R. o. Ad. mätte bevilja så mycket som möjligt. Gr. Horn: Det har länge varit min öfvertygelse, att Svenska armeen, efter en lång fredsperiod, skall med dess nuvar. organisation blifva en mindre lämplig stam för beväringen. Jag grundar denna öfvertygelse hufvudsakligen på den ringa öfning, som kan bibringas denna trupp, med bibehållande af indelningsverkets ursprungliga ide'e. När man emedlertid änser den indelta armeen som ett palladium för vår sjelfständighet och begreppen fästat sig vid dess organisation, så anser jag också som ett oeftergifligt villkor att denna indelta arme'e lemnäs all den öfning, som kan tarfvas.
Den som, lika med Utskottet och Borgare-Ståndet, vill att införselsafgifterne skola nedsättas å Bomullsgarn till 10 öre för “ofärgadt11 och till 15 öre för “färgadt, alla slag11, per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehållas, enligt de tre öfriga Ståndens beslut, nuvarande tullsatser å dessa garnsorter, nemligen 12 öre skålpundet för “ofärgadt11 Bomullsgarn, samt 20 öre per skålpund för “färgadt, alla slag“. 22 Bevillnmgs-Utslcotiets Memorial N:o 13. Skjutgevär. Till Utskottets förslasr att för Skjutgevär, alla slag, måtte, med inberäkning af vigten utaf fodraler och deri inlagda tillbehör, bestämmas en införselstull af 20 öre skålpundet, hafva Ridderskapet oell Adelil samt Borgareoch Bonde-Stånden lemnat bifall, hvaremot Preste-Ståndet stadgat 40 öres tull å denna artikel; Och såvida sistbemälda Stånd icke frånträder detta sitt beslut, hvartill det vördsamt inbjudes, bör frågan genom votering afgöras sålunda: 59:o. Den som bifaller Utskottets, af tre Stånd godkända, förslag att artikeln “Gevär, skjut-, alla slag, vigten utaf fodraler och deri inlagda tillbehör inberäknade skall åsättas 20 öres införselsafgift per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer den af Preste-Ståndet för sagda rubrik beslutade tullsats, 40 öre skålpundet, att blifva gällande. Guttapercha Utskottet har hemställt, att från den å arbeten af Guttapercba, som ej voro arbeten deraf särskild t specificerade samt till redskap och machinerier ej kunde hänföras, städet. gade tullafgift, 50 öre skålpundet, måtte undantagas och från sådan afgift vid in försel befrias “vattenledningsoch gasrör, buffers samt sprutslangar“.
Sedan de vid anställde besigtningar å Gaslgsnings-inrättningen inom Riketst Ständers hus och under densammas begagnande vid sednaste Riksdag anmärkta bristfällighet!- blifvit afhjelpta samt flera då yrkade förändringar och förbättringar iakttagna, har denna inrättning under sistlidet års höst afsynats utaf dertill utsedde gode män, hvilka, i öfverensstämmelse med det om gaslysnings anbringande inom nämnde hus afslutade kontrakt, slutligen pröfvat och afgjort alla frågor, som i afseende på verkställigheten häraf och dermed gemenskap egande arbeten förekommit; hvarefter ifrågavarande inrättning, med allt hvad dertill hörer, å Riksgälds-kontorets vägnar emotlagits samt Gaslysnings—bolagets Direktion erhållit liqvid för de kostnader, som varit förenade med samma inrättnings, jemte deruti föreskrifna förbättringars, tillvägabringande och enligt åberopade kontrakt samt gode männens beslut måst af Riksgälds-kontoret godtgöras. Med iakttagande af härtill uppgjordt och inför Stats-utskoltet under sednaste Riksdag företedt förslag jemte tillhörande ritningar, har, efter derom afslutadt entreprenad-kontrakt, den större utvändiga reparation å Riksgälds-kontorets hus, till hvars företagande Rikets då församlade Ständer lemnade sitt bifall, under åren i 8S4 och 1853 blifvit verkställd; i sammanhang hvarmed några nödiga befunna inre reparations-arbelen inom samma hus jemväl företagils och utförts. Likaledes har, pi sätt Rikets Ständer beslöto, ett lägre jernstaket blifvit uppfördt på östra och södra sidorna af meranämnde hus, emot Riddarholmstorget och den nya gatan vid Riddarholms-kanalen.
Sedan härefter R. o. Ad., uppå derom gjord propos , bifallit att, i anseende till den långt framskridna tiden, efter slutad votering åtskiljas och uppskjuta med återstående pröfningen af förevar, betänk, lill eftermiddagens plenum, upplästes till justering följande förslag till voter:s-pi oposition: Den som bifaller Hr von Hartmansdorffs förslag till § i den af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk.-n föreslagna stadga oui fattigvården i Riket, voterar )a; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. förenämnda förslag. Frih. Gederström: Jag anhåller om det tillägg i contra-propos:n, att om nej vinner, afslås så väl Utsk:ns ta § som Hr von Hartmansdorffs förslag. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. visserligen hade besvarat den af honom framställda propos. till bifall å ta j:n i Utsk-.ns förslag med nej, hvarigenom den verkligen redan blifvit afslagen, men att detta likväl icke hindrade att i conti a-propos:n intaga delta beslut, enär det öfverensstämde med rätta förhållandet; hvarföre Hr Landtm, ansåg sig böra hemställa, om R. o. Ad. ansåg att, såsom 448 Den i3 Mars f. m. Frih. Cederström föreslagit, uti contra-propos:n borde inflyta afslag till 12 §:n i Utsk:ns förslag. Piopades ja. Härefter upplästes och godkändes följande voler:s-proposition: Den som bifaller Hr von Hartmansdorfifs förslå" till § i den af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk:n föreslagna stadga om fattigvården i Riket, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej; kommer förenämnda förslag, likasom Utsktns förslag till 12 §, att förfalla. Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 7. Nej — 14. II.
Wredes circulaire (åberopadt uti K.. Res. af d. 20 Mars 1684), på Kongl. Maj:ts befallning afgifvet till Knekte-contractets förklaring, i anledning af Allmogens besvär och förfrågningar i anseende till Knektehållet, stadgar i i:sta punkten: ”Varande jemväl Soldaterne, uppå Kongl. Maj:ts väg ”nar, alvarligen förmante, att de ingalunda drista sig att ”fordra af Roten någon matsäck , när de på Kronans ären”der fara eller på mölen, eftersom Högstbemälte II. K. ”M. uti Dess Nådigst gifne Instructions II punkt, Knekte”hållet angående, stadgat häfver, att Roten eller Rotebön”derne intet skola vara skyldige deras Knekt med matsäck ”till något möte förse, särdeles på inga Compagnie-möten; ”men der Knekten hos sin Rota örn matsäcken till Rege”mentsmötet anhåller, som sker allenast en gång om året ”när det camperar, då skall Roten honom emot skälig betalning och på dess löns afräkning dermed förse, och det ”på så lång tid, som af vederbörande dem tillsagt blifver. ”Varandes det ock helt emot ali billighet och Röndernes ”pligt att gifva Knekten något vederlag för maten, när ”lian bos andra kunnat gjort något arbete eller ock eljest ”af hvarjehanda tillfällen borta från Roten varit, som ock ”emot II. K. M. Nåd. Förordning att underhålla Knekten ”med spisning, när han sitt hus, åker och ängstycke af ”Roten bekommit, hvilket Högstbemälte II. K. M. vill ”skall emot årliga kosten räknat blifva **).” 4:o Lemnäs af oss åboer i Soldaten beständigt hästar till vretens uppkörande samt hästar till qvarn af alla Rote-interessenterna efter tur, då grödan på deras andelar för detta år af Soldaten begagnas, Landsh.
Maj:t, som under hufvudsakligt instämmande i deåsigter kommitterade i ämnet yttrat, anser någon allmän jemkning i grundskatterna medelst mantalsräntans upphörande eller på annat sätt för det närvarande icke lämpligen böra eller kunna ifrågakomma, finner för Sin del, något beslut ej heller nu böra fattas i den af kommitterade väckta fråga om upphörande af den för vissa hemmansnaturer hittills åtnjutna befrielse från serskilda onera och besvär, dels emedan en slik förändring, åtminstone i de flesta fall, icke skäligen kan ifrågasättas utan ersättning åt de hemman, som, i följd af berörde jordprivilegiers upphörande, finge vidkännas ökade onera, dels och emedan, äfven om nämnde förändring på delta sätt kunde åstadkommas, de hufvudsakligaste skiljakligheter, som i öfrigt förefinnas emellan de serskilda jordnaturerna, med hänsigt till sjelfva beskattningen, ändock komme att qvarstå. > 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 66.
Björn, klippan, angående fyranläggning derå. Se Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets betänkande N:o 49. Björnstjerna, Oscar Magnus Fredrik, yttranden. I. 161. II. 174. III. Blekinge, angående beräkning af reserv-räntorna vid båtsmanshållet derstädes. Se Båtsmanshåll^ i Blekinge. — angående förändrad beräkningsgrund för Båtsmans-vakansafgiften af nyrolerad jord derstädes. III. 149. R. 186. Blomstedt, Christian Jacob, yttrande. VIII. 196. Boningshus för arbetaresklassen i hufvudstaden, angående ett räntefritt låns beviljande för upbyggande af. II. 323. III. 54. R. 56. VI. B. 42, 225. A. 239. Borgen, solidariskom upsägning deraf. I. R. 118. Boskapssjukdom, angående ersättning för kreatur, i sådan sjukdom nedslagtade. Se Ersättning. Boställsrum, angående ersättning lill den af Stals-DeparlementsCheferne, som är i mistning deraf. Se Ersättning. ( 29 ) Bonpleckningar i Adeliga Sterbhus, angående förhöjning i karleringen af. V. B. 155. A. 161. Brand-Chef, Bankensangående förhöjning i det till honom utgående anslag. IV. B. 290. A. 492. Brandstod, angående förtydligande af Kongl. Majas Nådiga förordning den 19 Maj 1845, rörande. I. R. 198. Se vidare Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 34. Brandslodsmål, angående förändring af Kongl. Förordningen den 26 Oktober 1743 i fråga om stämningssättet i. 1. R. 198. Braunerhjelm, Ferdinand, yttranden. Brottmål, angående sättet för fullföl jd af mindre sådane, som med tvistemål ega nära gemenskap eller deraf härflyta. III. R. 413. VIII. B. 479, 526. A. 548.
S-örtangnina Uppå af SireEtionerite öfmer be i 9iilet inrättabe eitffilba Sattler spdBat*san" gjorba uttberbåttiga anföfningar, att, feban Äongl. 9Jiaj:t unber bett o o natitfåtetfc att Oftober 1850 funnit gobt intill beit l Sattttari 1852 förlänga ben, at9!«äsiifsb! genom 8 § i mont. i Äongl. Äuitgörelfen ben 9 Sattuari 1846, att Santo eller fått 9iiföbaler Solf ffillingar i ftlfmer, tillåtelfe måtte ifrågaroaranbe en Sttajitö nåbiga Sref ben 30 ©ftober 1830 titt början af imteioaranbe år befämba termin, hvarefter $rivat Äungö Sftajd anfommer att, äfven före utgången af ofvamtämnbe tib, beröm förorbita, belö ocf att feblar af lägre valör än 0e.r ttiifööaler £retiotivå ffittingar Santo icte få imber ifrågamarattbe 3:ne år af någon ^rioat Siloin åtfittiga af tttifets $roviufer haf^a Solag bilbat fg, för att, imber benämning "Silial Ser bylifa Silial 76 inrättningen i .fpalntftab, af uppgifne orfafer, icfe futtnat fotttttta tift merfftädigljet. fiifalebed fmr Äottgl. £Raj:t i näber faftjtädt Reglementen för forettmgat. ^0^efg^renjUgnr jneClan jorbegare belö inom (Slfdborgd Sätt meb 5Dalé Reglemente blifmit utfärbabt för .fpppotfjefdföreningen mellan jorbegare inom 9Jiälare Committé för 3M Äottgl. äftaj.-t anfelt angeläget att t tib mara betänft på mib
Fortsattes justeringen af Protocollet för den S dennes till och med Friherre Stael von Holsteins deruti upptagne så lydande yttrande: ’’Då den af mig, ehuru oberoende Representant, om en allmän nöd gjorde framställning, samt det i. anledning deraf föreslagne Tillägg nu mött så mycket motstånd härstädes, och äfven synts bereda mig så mycket missnöje af en del utaf Ridderskapets och Adelns Ledamöter, huru skulle det väl kunna vara att förvänta , att Landshöfdingarne , hvilka, i anseende till sine Embeten äro af Regeringen beroende, alltid skola oförstäldt inför Kongl. Maj:t framställa sanna förhållandet, hvilket jag för min del anser vara Kongl. Maj:t obekant.” Friherre Cederström, Jacob.- Sedan Friherre Staels yttrande nu är justeradt och ehuru jag finner att dess yttrande nu mera endast innefattar den frågan ”huru det väl, kan vara att förmoda att Landshöfdingarne, hvilka, i anseende till sine Embeten, äro af Regeringen beroende, alltid skola oförstäldt inför Kongl. Majit framställa sanna förhållandet” anser jag mig likväl icke kunna oanmärkt lemna en Insinuation, att af mig såsom Embetsman icke alltid kan förväntas sanning i uppgifter, efter jag inneha.f - Den 8 December. ver ett förtroende-Embete. För min de! anser jag hvarje person, som vill göra anspråk på andras aktning, skyldig, att utan afseende på följderne alltid frimodigt säga sanningen , och jag vill ej genom en Insinuation sådan som Friherre Staels, af personer, som icke känna mig, blifva misstänkt för usla geruingar. Det synes mig icke nyttigt att söka sprida den vanhedrande tankan om Embetsman, att de, för att kunna bibehålla sina Embeten äro i stånd att begå nedrigheter; ty sådan uselhet kan aldrig vara allmän. För min enskildta del tror jag mig hafva lemnat prof derpå, att jag vågar säga sanningen: