Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vill, att Testamenten och dispositioner, som icke uppgå till ett vär - 32 Bevillnings-Utskottets Memorial. N:o 43. de af antingen 3oo R:dr eller 5o R:dr, skola från stämplade pappers-afgiften fritagas, och att frågan, hvilken af nyssnämnde Summor, sorn hör utgöra gränsen, skall genom ny votering afgöras, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så komma i 4 § 2 mom. af Författningen om stämpladt papper, under rubriken Testamente, orden: vutan ock de Testamentariska dispositioner t som icke i contant eller 'värde uppgå till och med 5o R:dr B :co, att uteslutas och i stället derföre att insättas! utan ock de Testamentariska dispositioner till Tjenstehjon för långvarig och trogen tjenst j sorn icke uppgå i värde till och med 3oo R:dr. Derest pluraliteten röstat för Ja-propositionen, bör, till följd af förbehållet deruti, under omröstning komma en sådan ny proposition: 5:o Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets Förslag, att de Testamentariska dispositioner, sorn icke i contant eller värde uppgå till 5o R:dr, skola fritagas från char tering, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så komma de Testamenten, hvilka i contant eller värde icke uppgå till 3>oo R:dr, att fritagas från chartering. Bevillnings-Utshottels Memorial. Med afslag å Utskottets tillstyrkan, att Charla^-Sigillatas-beloppet å fullmagter ra. m. å Embete eller tjenst, äfvensom afsked med bibehållande af Lönen, eller någon del deraf, måtte nedsättas från 6 till 5 procent, af de löneförmoner, hvilka dervid böra beräknas, bar Hedervärda Bonde-Ståndet beslutat: vatt vid det i Kongl. Kungörelsen om stämplade pappers-afgiften af den 8 Januarii 182/f stadgade belopp af 6 procent borde förblifva. Som likväl 3:ne
Utaf den summa, 150,000 R:dr, som vid sednaste riksdag likaledes ställts till Kongl. Maj:ts disposition, för att såsom lån utgå till befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlin^sföretag inom rikets öfriga delar, hafva, utom de i sednaste revisionsberättelse, sid. 85, uppgifna låneunderstöd för 7 vattenaftappningsföretag af tillsammans R:dr 85,210: — följande lån, enligt till Fullmäktige hittills ankomna Kongl, bref, blifvit för nedannämnde 4 sådane arbetsföretags utförande beviljade, nemligen: inom Kronobergs län: för sänkning af Agunnaryds och Fahrsjöarne inom Agunnaryds socken i Sunnerbo härad » 7,500: — hvilken lånesumma är utbetald. inom Kalmar lån: ' för sänkning af Solaren och Yxnern inom Djursdala, Frödinge och Locknevi socknar i Sevedes och Södra Tjust härader » 15,300: — inom Skaraborgs län: för utdikning af sanka trakter inom Wedums, Holmestads och Göteneds socknar af Kinne härad » 10,200: — Lånet är utbetaldt. för sänkning af Kullesjön och dertill hörande vattendrag inom Hofva socken af Wadsbo härad » 9,500: — Lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag - Tillsammans R:dr 127,710: — - 94 — Länet för jernväg sanläggning mellan Borås och vestra stambanan. Låneunderstöd för enskilda jernvägsanläggningar. Granskningen af Riksgäldskontorets hufvudbok. Enligt hvad Revisorerna inhemtat, har den i Riksgälds-kontoret vid 1864 års början innestående återstod, 666 R:dr 67 öre, af det för anläggning af jernväg från Borås till vestra stambanan vid Herrljunga under 1859—1860 års riksdag beviljade och af Kongl. Maj:t till 1,436,666
Betänkande N;o 34- 5:o alt så val Länssom District-Skol-Directionerne sjelfve ibland sig utsågo en Ordförande, hvilken åter ensam valde den person, som emot en årlig ersättning borde föra Directionens protocoll jemte räkenskaperna; och skulle dassan förvaras under gemensam ansvarighet af hela Directionen; 6:0 alt Läns-Direclionerne borde mottaga och förvalta subscriptionsmedlen, nådårsmedlen, de indragne Biskops-lönerne samt alla till Länets Folkskolor gemensamt gifne gåfvor och testaments-medel m. m., men Districts-Directionerna moitaga och förvalta collectmedlen samt alla serskildt åt Skolan lemnade gåfvor, testamentsmedel m. m.; 7:0 alt Districts-Directionerna skulle tillsätta och afskeda Skollärare, besluta om alla Skolan rörande angelägenheter samt vaka öfver god ordning och undervisning; och borde de till Läns-Directionerna anmäla namnetå den Lärare, de ämna tilleller afsätta, beloppet af den lön de vilja anslå, alia tilltänkta uppköp af nja skolböcker samt förändringar i läromethoder eller läroämnen; hvarom allt Läns-Directionerne skulle vara skyldige att, inom en månad efter erhållen del, meddela DistrictsDirectionerne deras råd och upplysningar.
– Konungen bistod också Bellman, som han insåg måste med sitt skaldesnille blifva en prydnad för fäderneslandet. Anmärkningsvärdt är, att Gustaf den tredje var en af de första, som med bifall yttrade sig om Bellman och tog honom i uppmuntrande hägn; – men oaktadt den godhet och frikostighet konungen bevisade honom, kunde det likväl icke, med ett lynne sådant som Bellmans, förebyggas, att hans affärer förblefvo i ett högst oordnadt skick och hans börs för det mesta tom. Krogen. Det var en afton på hösten 17–, jag kan icke så noga erinra mig årtalet, som en ung man gick förbi en krog, belägen i ett gammalt förfallet ruckel å en af gatorna långt upp på Norrmalm. Han tycktes i mörkret söka efter något särskildt hus, då helt plötsligt hans steg hejdades af några toner, som hördes från krogen. Den unge mannen stannade och kastade en blick in genom de låga fönstren, synbarligen intresserad af musiken och hvad som tilldrog sig därinne. Krogrummet var uppfylldt af kunder, hvilka hade samlats omkring ett bord, som stod midt på golfvet, och på hvilket en yngling stigit upp. Han sjöng och ackompanjerade sig på fiol. Mannen kunde icke riktigt urskilja hvad ynglingen sjöng, emedan rösten var svag; men af det lilla han uppfångade föreföll det honom, som melodien varit bekant. Nyfiken att erfara, huru härmed förhöll sig, tryckte han hatten djupare ned öfver pannan och inträdde i krogrummet, där han tog plats i ett af de minst upplysta hörnen. Han rekvirerade en butelj dricka. Främlingens ankomst störde hvarken sångaren eller åhörarne. Den förre fortfor att sjunga sin visa, de senare att med bifallsyttringar gifva sin belåtenhet tillkänna. Den unge mannen syntes road af sången och blickade med deltagande och intresse på ynglingen, som af vår moder naturen fått ett ovanligt fördelaktigt utseende. När sången var slut, hoppade gossen ned från bordet och räckte ut handen åt åhörarne med de orden: “Ni har lofvat att betala mig för min sång, och hit nu med slantarna! Jag har brådtom, för mor min väntar.“
Majit ingått med underdånig framställning i afseende på anslag åt en hos Kongl, Akademien anställd embetsman, icke, så vidt kändt är, väckt någon fråga om förhöjd aflöning åt intendenterne vid det Naturhistoriska Riksmuseum, och Utskottet ej eller ifrån Kongl. Majit fått i detta ämne emottaga något förslag, torde det kunna finnas ursäktligt om den, hvilken såsom ledamot af Statsutskottet anser sig pligtig iakttaga all möjlig sparsamhet, icke, vid betraktandet af den mängd föremål, som taga statens tillgångar i anspråk, funnit den af enskild motionär påyrkade lönetillök — ningen för omförmälde intendenter vara af den oundgängligen nödvändiga beskaffenhet, alt företrädesvis böra vinna bifall. Utskottets beslut i denna del har jag derföre ej eller kunnat biträda.» Häri instämde Riksdagsfullmäktigen David Andersson från Hallands län. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH, BECKMAN, 18Si. i DepartementsChefen. Departementets Expedition. — Öfrige Embetsoch Tjenstemän 11,824: o2. Riks-Archivet - * Kongl. Bibliotheket Clcnci-Staten. Penningar, 1849 års anslag 6,782: 24. derunder inbegripes: Biskopens å Gottland län, förslagsvis 2,000: — Pastor i Fahlun 11 Sktt Koppar d:o 195: — Pastor i Forsmark 2 Sk« Hammarskattsjern d:o 28: — Tillökning: Indeld Spanmål, d:o • ■ 120,992:21.— Oindeld d:o d:o Tillökning: 4 Tunnor å 6 R:dr enl. Kongl. Maj:ts Proposition 24: 1,350: Lappmarks Ecklesiastik-Verk Universiteterne.
För besvarandet häraf, får Constitutions-Utskottet vördsamligen åberopa innehållet af Memorialet N:o y5, och dervid endast tillägga, att, sedan Ridderskapets och Adelns, såsom anmärkning vid Memorialet N:o 38* framställda gemensamma tanka tillbörligen och ordagrannt vunnit rum i den föreslagna omröstnings-propositionen, Utskottet icke egt anledning att från detta Stånd vänta samma propositions underkännande, och att, enär Borgare-Ståndet redan i flera fall, lika med det förevarande, låtit bero vid sin Talmans åsigt oell hans på 81 §. Regerings-Formen grundade vägran af proposition, Utskottet ej förmodar, att Ståndet, såsom det enda undantaget härifrån, nu vill oåterkalleligen yrka förslagets omedelbara ogillande; hvadan ock Constitutions-Utskottet hoppas och vördsamligen hemställer, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåndet må vid den uppgifna omröstnings-propositionen låta bero. Stockholm den n Maji i835. N:o i a4* Ankom till Exp.-Utsk. den 18 Maji. Memorial till Borgare-Ståndet, med ytterligare hemställan om deltagande i voteringen öfver den i Memorial N:o 54 uppgifna Proposition. Efter föredragning, den ra dennes, af Conslilutions-Utskollets Memorial N:o 123, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåndet, angående Förstärkta Consthutiotif-TJlskott tt Memorial Nio lif. 3 deras åtgärder vid Memorialet N:o j5, rörande ålerremisserna på Memorialet N:o 54» liar väl Borgare-Ståndet förklarat sig vidblifva dess, i anledning af Memorialet N:o 75, fattade beslut.
A och B. „ 2:dra Hufvudtitfcln „ 67—69. , 3:dje Dito . 4:de Dito v , . 5. „ Extra Utgifter .. n 76—78. 9:de Hufvudtiteln , • „ 78—80. w Öfverskotter och Brister» ... , 6- Stats-Verkets SpanmSI in natura » >, 95—96. Stipendiefonden, Kongl, och Hvitfeldtska, Stockholms Avenuer, anslag för befästande ali » . „ 474 - 175. „ Elementar-Skola. ... Garnisonsförstärkning .. „ 183—184. Stations af Flottan Räkenskaper ... „ 232—233. Stora Barnhus „ 242—246, Slotts Byggnadsmedel . „ 78, j* 288-289. „ „ Polis-, Lysoch Renliållningsanslag „ 289— 290. Stuteri, Flyinge, .. Ottenby, „ 2/0— 2 hl. jj Strömsholms, „ 268—2/0. „ öfver-Slyrelsens Räkenskaper „ 267—273. Styrelsens för Allmänna Yägoch Vattenbyggnader Dito „ 239-242. Sundhets-Kollegii Dito , 116 119, Svartsjö Lustslotts Dito 291—292. Svenska Akademiens Dito „ 296. Särskilda Utgiitsräkningar, Länens, „ 282. Teknologiska Institutet 285—287. Revisions-Berättelscn. Utlåtandena. Theatern, Kongl., Tillgångar, Stats-Verkets, Topografiska Corpsens Räkenskaper, Trosspassevolans-Kassan Tull-Verket ... Ulriksdals Invalid-Inrättning Lustslott Trägård Underhålls-Afdelnings, Krigs-Kollegii, Räkenskaper Undsättningsanstalterna efter 1826 ars missväxt Undsättnings Kreditivfondcn . Bil.
För min del skulle jag tro alt detta betänk. skulle kunna i sin helhet discuteras och afgöras, ty troligtvis kan icke i det skick, hvaruti så väl det förra som detta sednare betänk, sig befinner, Ståndets bifall deråt lemnäs, och en föredragning punktvis skulle endast leda till vidlyftighet utan allt resultat. Vid föredragningen af betänk. N:o 170, gjordes en mängd af anmärkntr, som af Utsk. icke blifvit godkända, utan har Ulsk. vidblifvit sina ideer och sina förslag. Att göra en förändring, hvarigenom alla Statens räntor skulle indragas till statsverket och räntegifvare åläggas att lösa dem med contant, spaumålen iuclusive, är en åtgärd, som i verkställigheten icke låter sig göra, utan att försätta räntegifvarne i en brydsam belägenhet, i händelse det vore öfverflöd på spanmål något år, men deremot brist på penningar. Jag skulle äfven tro, att den omständigheten dessutom dervid Den 4 November e. m. möter, att, i afseende på Kronan behållna räntor, deni räntegifvare äga rätt att uppsäga till leverering in natura, en sådan rättighet icke kan dessa räntegifvare betagas genom beslutet alt räntor, som förut varit indelta, blifvit till statsverket indragna: jag måste således afstyrka allt hvad Utsk. i detta fall föreslagit. Utsk. liar jemväl, med förbiseende af indelningshafvares rätt, ansett, att efter räntornas indragande, skulle lönereglertn inom indelta corpser och stater äga rum, hvarigenom, efter min tanke, en rubbning tillfogades indelningsverket på den enskilde tjenstemannens bekostnad, utan någon båtnad för statsverket. Skall någon förändring rättsenlig! ske, bör den tillvägabringas på det sätt, att, utan rubbning uti indelningsverket, vare sig för civilaeller militära stater och corpser, dessa fingo afstå sina räntor lill statsverket, emot rättighet att uppbära efter markegång motsvarande inkomster qvartalsvis contant, till hvilket ändamål medel i ränterien skulle insättas till disposition för vederbör, corpser och stater.
Extra stats-anslag 5,916,735: - 2. Anordning å Riksgälds-verkets inkomster: Utgående balans: rondens behållningar vid 1857 års slut, bestående af: Kontanta behållningar , Utlånta medel Utestående krono-uppbörd den 31 December 1857: Levererad inom den 31 Augusti 1858 Resterande den l September samma år: Förskotter till liqvid och redovisning Proprie-balanser Fordringar: Hos stats-verkets grundfond: Andel i öfverskott och besparingar: Afbetalning å ett byggnads-lån till brandskadade i staden Gustavia Efter afdrag af: Ofverlevereringar Skulder : Återstod å 1842 års statsfyllnads-suinma Till extra stats-reglerings-fonden: Reservationer å extra stats-anslag 740,132: Summa 14,290,776 37 Bilaga Litt. E. till 1859 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5. Debet, Ingående balans: Fondens behållning vid 1857 års ingång, bestående af: Reservationer å extra stats-anslagen: Hos stats-verket » riksgälds-verket — I 1 '■ Riksgälds-verkets fond: | Anslag Extra stats-reglerings-fondens inkomster: Extra stats-reglerings-fondens utgifter: Riksgälds-verlcets fond: Fondens behållning vid 1857 års slut, bestående af: Reservationer å extra stats-anslagen: Stats-verk et* behållna inkomster för ar Enligt Jtiketf» Ständers r'k8-slut pära linnde. tgifts-anslag t kommande. till - (Hverskotl i Enligt räkcnsktt Brister. ) jjerrul utgörande. Ordinarie inkomster: Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda priser Arrende-medel Silfver-tionde, myntarelön oell slagskatt Koppar-ränta Tiondeoch hammarskatts-jern Svafrelbruks-tionde — Mantalspenningar Hötes-medel Kavalleri-regementeuas hästvakans-spanmå 1 Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementena Tillfälliga rotevakans-afgifter
M?n ganska manga, och jag wagar säga, för Enkan nog förnedrande blifwa de olägenheter om hon blott i afseende pa aldren, skulle under Enkostand arcrgä tillbaka, degraderad såsom omyndig. sagen stadgar detzutom, att dä barn finnas, skall i handlingar af wigt, som dem angar, tagas fäderne frändcs råd. Jag wagar derföre hoppas, alt allmänna Lagens stadgande i della »all, ma blifwa oförändrat, fa arc den i oswanberörde matto wäckte staga warder afstagen. Jag anser för ganska betankcligt, akt lemna t Domstolarnes magt, någon rättighet, att förklara mö myndig och radande stg sjelf och öjwer sin egendom; mtna skäl aro fölsande. Ridd. sch Ad. prst. 5 B. »6. 2OL Den 5 Januarrl. i:o Dä denna rätt tillförne berodt pä Konunga mogren sjelf, sä skulle dest fall wara alc för djupt frän en sädan höjd ned cili underdsmaren. 2:0 Med en derigenom beredd lätthet, att winna en sadan förmän, skulle hwarje person as qwinnokönet, som ägde någon egen förmögenhet att leswa utaf, 0, twisweiackkigt wäija denna utwäg, för att unowika, akt genom arbete bidraga kill sitt uppehälle. En mängd arbölssöre meimisivr, i tillfälle, att räda sig sjelswa, komme att indragas frän den arbetande Classen, och blifiva tärande, i stället för nänvarande med.cmmar i samhället. g:o Genom samma tillfälle, att utan omgänz winna berörde frihet, skulle ock missbruk lätteligen be, redas. Jntrigucr -af Förmyndare och Slägtingar skulle wiherligcn inträffa till förmon för dem sjelsive, och till skada för Pupillen, hwilkcn witzerligen skulle komma att dyrc löpa deraö intygande om Personens skicklighet, att sjelf fa om händer sin egendom.
Och då jag af alla de handlingar, som i frågan varit att tillgå, erfarit icke allenast att Öfversten Friherre Ericsons alltifrån jernvägsbyggnadernas påbörjande vidhållna plan, att stambanorna icke borde anläggas i sådan rigtning, att de löpte parallelt med förut befintliga kommunikationsleder, med beslutet om banans dragande åt Carlstad blifvit helt och hållet öfvergifven, utan ock att Wermlands läns landsting, Konungens Befallningshafvande i länet och Styrelsen för Statens jernvägsbyggnader — se Kongl. Maj:ts nådiga Proposition N:o 47, sidd. 4, 5, 18 — varmt förordat rigtningen öfver Norum—Nilsby, så och då förslag i behörig ordning framställts derom, att Rikets Ständer under innevarande riksdag ville undanskjuta frågan om banans rigtning emellan Christinehamn och Frykerud, och sålunda inga medel för ändamålet anvisa, samt det visat sig, att den förnyade undersökningen af banans sträckning emellan Christinehamn och Carlstad föranledt dertill, att denna bandel blifvit öfver 10,000 fot kortare än första undersökningen gifvit vid handen, men bandelen öfver Norum —Nilsby icke synes hafva undergått lika grundliga undersökningar, på hvilka likväl i väsendtlig mån ett omdöme måste grundas, har jag inom Utskottet föreslagit, att frågan om rigtningen af nordvestra stambanan emellan Christinehamn och Frykerud, eller den omtvistade delen af denna bana, måtte undanskjutas för innevarande riksdag och inga medel till dess byggande anvisas, på det att åsigterua om de olika bansträckningarne må få tillfälle att stadga sig och för nästkommande riksdag blifva tillgängliga.
Genom Kongl. Resolutionen på allmogens enskilda besvär den 29 Maj 1752 är förordnadt, att, när tvist härader och socknar emellan uppkommer eller eljest en hel menighet Bih. till K. N:o 42. bör stämmas, stämningen i sådana mål må uppläsas å predikstolarne i det härad eller socken, som tilltalas och sökes, så lång tid före tinget, som i lagen utsatt är, samt att stämningen derjemte på tingsstufvudörren anslås. Ändamålsenligheten af detta stadgande är påtaglig. Derförutan skulle en sak, deri talan fördes emot en hel menighet, icke kunna bringas till slut med mindre menighetens samtliga medlemmar hvar för sig undfått del af den uttagna stämningen, på sätt 11 Kapitlet 7 § Rättegångs-Balken bestämmer. Härigenom åter vore, då desse utgjorde ett större antal och ville undandraga sig skyldigheten att i saken svara, tillfälle dem beredt att uppehålla käranden i hans rätt, ofta måhända så länge, att dess utfående antingen, i följd af under tiden inträdda förändrade förhållanden, för käranden förlorade allt värde eller ock blefve förenadt med så stora kostnader, att desamma, äfven om käranden förmådde bestrida dem, icke kunde uppvägas af den fördel, han hade att förvänta, i händelse sjelfva saken af honom vanns. Härjemte och om också genom användande af det i Kongl. Resolutionen den 29 Maj 1752 medgifna stämningssätt någon gång kan inträffa, att en eller annan af svaranderne icke erhåller kunskap om den utfärdade stämningen och sålunda ej kommer i tillfälle att värja sin rätt, utan han i sjelfva verket dömes ohördan, är det likväl mindre att befara, att derigenom hans rätt förnärmas, enär de öfrige svaranderne, hvilka lika med honom hafva att af saken vänta nytta eller skada, äro i tillfälle och, om saken är af någon vigt, icke torde underlåta att emot kärandens anspråk försvara sig och i och med detsamma jemväl den uteblifna svaranden.
Stael von klolllein undrade, akt Grefwe körner, ehuru sjelf Ledamot af Stals-Utskottet, likwäl wore af en stridig mening mot Utskottets. Grefwe kUörner erindrade, art sädant gansta »sta kunnat handa, men att en eller nägra fä personers enstildta meningar ej kunna bestämma hela Utskottets beslut. Herr - isy4 Den 22 Zebruaru. Herr?äkliNLN, Otto kreäric:, päminte att Statsutskottet endast förflagswis upgifwit detaillen af Statens urgifter, för att wisa Statens behof, men alt detta more blott delar af en hufwudtitel, hwartill en bestämd Summa borde anstäs. Det tillhörde Kongl. Maj.t att pröfwa delarne och disponera om deraillerne. Herr Grefwen och Landtm arffalken förklarade, an sädan afwen warit hans första proposition, hwarjemte hatt anmodade Högloft. Ridderskapet och Adeln att derom förena sig, med det tillagg, att hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhälles, der mätte han i synnerhet af besia medel befordra fullbordandet af Hamn-byggnaden i Helsingborg. Bifölls. Derefter granskades och gillades de till andra puncten hörande n, 12, iz och 14 titlarne. rörande: (öfwerffottS-Spannemälen. Saltpeter Skatten. Sjö- och Landt Tullarne samt Accisien. Charta SigillatL-afgisten och postmedlen. Löne-besparingen och förra arens medel. Sluleligen företogs tredje puncten rörande StatSWerfets utgifter, hwaraf hufwudtitlarna uplastes. Wid
Mo iojis-rättighelens instränstaude till en manad. 2:0 Ändringar rui Riksdagsordningens 74 om walsättet af Riksdagsmän i städerna. z:o Nytt förslag tits grundlagsfrågors afgörande. 4:0 Förtekning pä de förestagne förändringar i grundlagarne, hwilka äk tillkommande Stander böra öfwerlemnas. Olwertemnande ät Prosten Doctor 8tenttaminar och Prosten Sven polian atk, ä Srändeks wägnar, deltaga i redsclionen af de expeditioner. hwilka rörande bewillningen börautgä; förbehåll andes Ständet sig dock sin förm yrlade granstningsrätt af berörde redaktion. Den i? Augusti. ?6- Af den 15 Augusti. Instämmande med Ridderflapek och Adeln deruti, atk ConMmions-Ulffotlets memorial, rörande ktt tillägg uki 14 §, af Riksens Ständers Justitiä-Ombudsmans inflruciion, mä kill nasta Riksdag warda hwilandei Instämmande med Wällofl. Borgaresamt Hederwärda Bonde-Ständcn uki deras bestut, akt läka det serstilra Utskottets memorial, rörande de c» mellan Hederwärda Bonde-Sländet och de öfriga Ständen upstjutna twistiga frågor blifwa hwilande till nasta Riksdag. Tillkännagivande, alt Prkste-Ständet ansett Constilutions-Utffotkeks, i anledning af Kongl, Maj-ts nådiga proposition om förändring uti ätftilliga puncler af grundlagen, afgifne yrkrande och derwid fogade förslag till sadane ändringar, böral förblifwa hwilande till nästa Riksdag.
Januari till Kongl. Majit aflåtne underdåniga skrifvelser, i fråga om afskrifning och godtgörande af skulder i och för undsättnings-spanmål,'den skiljagtigliet förefunnils, att i sistnämnde skrifvelse afskrifningsrätt blifvit anedgifven, när hufvud-gäldenären vid skedd undersökning befunnes sakna 'tillgång, utan afseende derå, om borgen för skulden blifvit ställd och borjgesmannen egde medel till dess gäldande samt derjemte förklarats, att detta Rikets 'Ständers beslut icke föranledde någon rubbning af hittills i Nåder imeddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af en grundfond för Sockn»- och District-Magaziner inom Westeroch Norrbottens Län, hvaremot, enligt Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 513. 3 Rikets Ständers skrifvelse af den 22 Augusti 1840, rörande ifrågavarande slags skulder inora Stora Kopparbergs Kan, afskrifning icke finge ega rum, der borgen blifvit ställd, så vida icke tillgång hos såväl gäldenären, som borgesmannen saknades, samt då härtill komme, att skrifvelsen af den 20 Januari delta år anginge äfven andra Län, än Westeroch Norrbottens, och dessutom innefattade den bestämmelse, att i och för dylika skulder gäldenärernes fasta egendom, behöfliga bohagsting, klädespersedlar, för jordbruket erforderliga kreatur och åkerbruksredskap samt nödig säd till utsäde icke finge i mät tagas, hvilket icke, i afseende på Stora Kopparbergs Län, föreskrifvits, —» har, uti en hos Ridderskapet och Adeln, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, Herr Friherre Cederström, Jacob, yrkat, att, på det enahanda grunder för afskrifning eller godtgörande af skulder för undsättnings-spanmål måtte blifva för Rikets samtliga provinser gällande, antingen det beslut, som legat till grund för Rikets Ständers skrifvelse af den 20 sisth Januari, derest detsamma skulle blifva i allmänhet gällande, jemväl finge tillämpas för Stora Kopparbergs