Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hufvudsakligen instämmer jag i det yttrande, Hr Mannerskantz afgifvit, emedan jag tror att han har rätt håde i sin uppfattning af den närv:de ställningen och af framtiden, ehuru jag älven tror att han missräknat sig i fråga om möjligheten att bringa sitt förslag till utförande. Då jag betraktar den olika fysionomi, som Riddarhuset i dag företer, mot hvad, som synts lör dem, som förut under riksdagens lopp mera träget bevistat ölverläggningarre härstädes, har jag föga anledning förmoda, att bemödanden i en sådan riktning skulle vinna framgång. Att nu föredragna punkt icke skulle kunna leda till något resultat, derom är jag af olika åsigt med den siste värde talaren, ty då motionären gjort ett bestämdt förslag, kan detsamma antingen bifallas, afslås eller återremitteras. Jag har, misströstande om framgången, emellertid endast velat i R. o. Arks protokoll få förvarad den åsigt, att äfven jag delar de betänkligheter, som den närv:de ställningen icke kan undgå att ingifva. Då vi nu redan i (lera år haft en mindre god skörd, är det temligen osäkert, om det är den rätta tidpunkten att nu inlåta sig på en så stor skuldsättning, som här är i fråga. Gr. Taube, Henning Adolf: Jag har begärt ordet för att yttra några få ord om den nu föredragna punkten. Jag vill nämna att jag instämmer med Hr Mannerskantz i afseende å granskningen af hvarje stambana särskildt, men jag vill derom tala vid Stats-Utsk:ts Utlåt. Hvad denna punkt beträffar, vill jag fästa uppmärksamheten på, huruvida Statsverket skall bygga alla stambanor eller blott den södra och nordvestra. Då jag till alla delar gillar Utsk:ts motiver och anser det omöjligt att här i landet på alla punkter åstadkomma bolag, oell då jag äfvenledes anser det vara olyckligt för vårt jernvägssystem — som då icke kleive något system — om icke staten bygger alla våra stambanor, så anhåller jag att få yrka bifall till Utsk:ts framställning i denna punkt. För min del tror jag att Frih.
Alltså vardt beskickad all Herrans tjenst på den dagen, så att man höll Passah, och bränneoffer gjorde på Herrans altare, efter Konung Josia bud. Alltså höllo Israels barn, som vid handen voro, Passah i den tiden, och osyrade bröds högtid i sju dagar. Intet Passah var i Israel hållet, såsom detta, allt ifrå den Propheten Samuels tid; och ingen Israels Konung hade sådant Passah hållit, såsom Josia Passah höll, och Presterna, Leviterna, hela Juda och det af Israel för handen var, och Jerusalems inbyggare. Uti adertonde årena af Josia rike vardt detta Passah hållet. Derefter, när Josia huset tillredt hade, drog Necho, Konungen i Egypten, upp, till att strida emot Carchemis vid Phrath; och Josia drog ut emot honom. Men han sände båd till honom, och lät säga honom: Hvad hafver jag med dig göra, Juda Konung? Jag kommer icke nu emot dig, utan jag strider emot ett ([annat]) hus; och Gud hafver sagt, att jag skulle skynda mig; håll upp att göra emot Gud, som med mig är, att han icke förderfvar dig. Men Josia vände icke sitt ansigte ifrå honom, utan ställde sig till att strida emot honom; och lydde intet Necho ord utaf Guds mun, och kom till att strida med honom på den slättene vid Megiddo. Och skyttorna sköto Konung Josia. Och Konungen sade till sina tjenare: Förer mig hädan; ty jag är illa sår. Och hans tjenare togo honom af vagnen, och lade honom på hans andra vagn, och förde honom till Jerusalem. Och han blef död, och vardt begrafven ibland sina fäders grifter; och hele Juda och Jerusalem sörjde för Josia skull. Och Jeremia jämrade sig öfver Josia; och alle sångare och sångerskor höllo deras klagovisor öfver Josia, allt intill denna dag, och gjorde en sedvänjo deraf i Israel; si, det är skrifvet uti de klagovisor. Hvad nu mer af Josia sägande är, och om hans barmhertighet, efter skriftene i Herrans lag,
Då nu Hr Gr. o. Landtm, föredrog den upskjutna punkten af Utsk:s Mern., hvari Utsk. tillstyrkt bestämmande af arfvode för vid distillerings-verk anställd tillsyningsman, yttrade Frih. von Kraemer: Utsk:s yttrande i denna del af Betänk, motsvarar den 65:te §:n i författnings-förslaget, som handlar om lillsyningsmäunens tillsättande och aflöning; men som hela principen för distillerings-rättiglieten är kullkastad genom R. o. Ad:s beslut på f. m., att det icke får finnas serskildta distilleringsverk på landet, der tillsyningsmännens verksamhet hufvudsakligast skulle tagas i anspråk, får jag vördsamt föreslå, att hela nämnde 65:le § måtte från förfaltn:n uteslutas. Frih. Raab: Jag skulle tro, att R. o. Ad. bäst kommer till rälta i denna fråga,' om i sammanhang med 05:te §:n jemväl den 66:te föredrages, hvilka med hvarandra hafva nära samband, enär den förra stadgar, alt tillsynings-män öfver distilleringsverk skall finnas, och den sednare handlar om deras aflöning. Frih. von Kramer: Jag har intet emot, att de båda §§:na i ett sammanhang behandlas, ehuru jag trott, att det hörde till god ordning, att hvarje § serskildt föredrogs. Hr Hjärne, Harald: Jag tror, att del enklaste sättet att komma ifrån frågan om föredragningen, vore att afslå nu förevande punkt i Betänk. Blifver R. o. Ad:s beslut sådant, så faller del af sig sjelft, alt 65:te och 6G:te §§:na i författnings-förslaget, som tillkommit just på grund af Utsk:s yttrande i denna punkt, förfalla. Frih. Raab: Jag måtte hafva blifvit missförstådd deruti, att man trott, det jag endast talat om frågans formella behandling.
N:o Carlskrona Stads Vattenledning ... g. — Lärdomsskola, lön för en Lärare dervid 1^1, Cassernbyggnaden, 2ta LifGardets, förvaltningen af anslaget dertill 210. Cavallerilnspecteurens Lön 3o4, 3i6. Centonalen af Lönerne, angtde 124. Centralinstitut för Veterinair-kunskapen 147. Certificater om dess chartering 267. ChartsSigillatseVerket, anslagssumman för om kostnaderne dervid 128, 237. — borgens ställande af Domare för uttagan de af sådant . 62. — å Götha CanalBolags Förbindelse för dess erhållne Lån ang:de 388, 4'9- ChartxSigill.-Journaler, upphörande att föra sådane vid TuIIKamrarne 62. ChartaeSigill.-Medlen, om redovisningen för uppbörden deraf ... 62. Christianstads Län, Landshöfd.-lönen angrde 128, 237. CivilStatens PensionsCassa, ang:de Statsbidragen 24g. — anslagen dertill .* Städernes Tjenstemäns delaktighet deri . 28g. Clausen, dess balancerade skuld 200. ClereciStatens Anslagssumma i33. Coijet, Lieutint, dess Page-lön ang:de i52. Collin, JurisDoctor, dess Arfvode, angrde . i52. CommerceCoIlegii fonders förvaltning angtde 200, 201. CommendantsStaten, angtde lönerne, . i32, 23g. Comraendantens å Marstrand arfvode . io4, 316. Nro Corn mitteens för Krigsförvaltningen Ärender, deras accepterade Invisningar, ang:de 67. Contributionerne å Löner, ang:de 124, a35. ControllstämpelAfgiften, nedsättning deraf Litt. D. 54. Svar på anmärkningarne i?,3.
Hvarföre befälet skulle vara lika, när roddfartvget ej kunde röra sig i storm och segelfartyget ej i stiltje, men olika, när flottans fartyg lika kunna röra sig i storm eller stiltje? Dessa äro frågor, sorn hvar och en representant, som något inträngt i flottans angelägenheter, i första hand måste göra sig sjelf, och i andra hand Sveriges sjöminister. Kan Gr. von Platen lemna en så klar och fullständig belysning öfver dessa förhållanden, att han tager min öfvertygelse med sig, så skall jag erkänna mig besegrad; men kan han det icke, så anser jag min pligt bjuda att hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. derå, att R. St-.r, ej inseende nödvändigheten deraf, att flottans officersoch underofficerspersonal särskiljas i tvenne korpser, anvisa de medel, som för närv:de utgå till aflöningsstater åt flottans officersoch underofficerspersonal, att hädanefter likasom hittills oförändrade till samma stater utgå. Hr Skogman, Carl Johan Alfred: Då i förev:de fråga redan tre Stånd fattat sitt beslut, och en derifrån något afvikande mening, uttalad från R. o. Ad:ns sida, icke skulle utöfva något inflytande på frågans utgång, samt då K. M:t begärt icke något omdöme af R. St:r öfver den nya organisationen, utan endast, att de anslag, som hittills användts till aflöning åt flottans personal, äfven fortfarande må till sådant ändamål utgå, är det enligt min tanke gagnlöst, att på ämnet spilla den större eller mindre grad af vältalighet, hvaraf man kan vara i besittning, ty det skulle vara, såsom ordspråket säger, att kosta krut på en död katt. Icke heller anser jag det tjena till något att upprepa, hvad jag vid remissen af K. M:ts Propos. yttrade, ty det hufvudsakliga innehållet deraf torde vara för de fleste bekant.
Förstnämnda farhåga häfves j likväl nästan helt och hållet af det kända förhållandet att ett fullmoget träd i de nordliga trakterna bibehåller sin friskhet 40 — 50 år, efter det mognadsperioden inträdt, och afverkningens fördelning på en längre tidrymd icke allenast befordrar återvexten, genom det skydd de qvarstående större träden lemna den uppvexande småskogen, utan den medför äfven den stora ekonomiska fördelen af en större jemnhet i skogsafverkningens anspråk på arbetskrafter inom alverkningstrakterna, och torde ensamt af sistnämnda skäl böra föreskrifvas. Jag har derföre i förslaget bibehållit äfven sistnämnda grundsats, allenast med det tillägg, att alla fullmogna träd böra tili afverkning utsynas, innan de af ålder taga skada. Nu gällande utsyningslörfattningar fastställa vissa minimidimensioner för det utsyningsbara virket. Af särskild betydelse i detta afseende är föreskriften i nådiga Brefvet den 29 Maj 1852, att sågverken inom deras mot skogsräuta albrytna SS Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 54. områden skola ega att afverka alla träd om 10 verktum eller 8,35 decimaltum i lilländan utan afseende på deras längd, och, emedan områdena blifvit efter denna grund beräknade, böra äfven sågverken bibehållas vid denna rättighet. Eljest har erfarenheten gifvit vid handen, att sågverksindustrien med vida större fördel till exportvara förädlar träd af större dimensioner, och vid jemförelse af de uppgifter och förslag, som i sådant afseende kommit mig tillhanda, har jag funnit, att den för sågverken och handeln mest begärliga råvaran från Kronans skogar utgöres af träd, som vid 24 fots höjd från roten hålla minst 9 decimaltum i genomskärning, hvarföre jag med afseende så väl å Kronans som industriens fördel ansett författningen böra innehålla bestämmelser, som skydda alla fullt vextliga barrträd emot afverkning, intilldess de uppnått nämnda dimensioner.
Maj:ts nådiga pröfning; men genom detta 94 Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o 40. afslag är dock undanröjdt det skäl, på grund hvaraf Stats-Utskottet vid förlidne riksdag undansköt densamma; hvaremot frågan, vigtig för det lika framåtsträfvande som uppoffrande samhälle, hvilket den närmast angår, ännu qvarstår, tillika med de för bifall till densamma talande skäl, hvilka hufvudsakligast förefinnas uti ofvan intagna motion. På dessa skäl och då frågan tillvunnit sig förord af såväl Konungens Befallningshafvande, som Kongl. Kammar-kollegium och Stats-kontoret, föranlåtes jag vördsammast anhålla: att Rikets Ständer måtte bevilja staden Oscarshamn, för utlösning af tomtöresafgälden till egaren af de hemman, från hvilkas område stadens utmål är afsöndradt, ett statsbidrag stort 75,000 R:dr R:mt, deraf ena hälften 37,500 R:dr såsom anslag, och andra hälften 37,500 R:dr såsom lån; detta sednare under enahanda vilkor, som fastställdes för ett vid 1859 och 1860 års riks dag staden Jönköping beviljadt lån för skolhusbyggnad; dock att inbetalningen af ränta och amortering för nu begärda lånet må vidtaga med året näst efter det, då lånet kan komma att utfalla. Om remiss af denna min motion till vederbörligt Utskott anhålles, äfvensom att framdeles få dit ingifva frågan rörande handlingar. Stockholm den 11 November 1865. Sv. Trägårdh. Af Herr Witt, G. C., om årligt anslag till upprätthållande af Institutet för döfstumma i Carlskrona. För Sex år sedan inrättades i Carlskrona, genom några fruntimmers bemödanden, ett hem för fattiga, värnlösa barn. Bland dessa befanns snart ett döfstumt, hvars lyckade undervisning inom kort tid föranledde framställningar om emottagande af flera sådana vanlottade.
Loisbefälet: löneförbättring, angående . » , 82, 216. 20 Bet:s N:r. Lotsoch Båk-inrättningen: användande af intraderne deraf . 82. Lovers Bruk: nedsättning i Alun-tionden bil. C. 54- Lunds Universitet: se Universitet. Lust-Slott: statsanslagen för dem . 7g. Lyshållning m.,m. för Kongl. Slottet, angående ibid. Lån: Nionde Hufvudtitelns användande till fond för lån åt jordbrukare 278. „ upptagande af det sistl. Riksdag beslutade 2 millioners silfverlån igo. , inställande af all vidare åtgärd i afseende på detsamma . jgr. , liqviderande af Riksgälds-Contorets skuld för upptagne lån af allmänbeten ig3, 317 , upptagande af sådane emot ouppsägbara obligationer, alt ut lånas emot inteckning i jord . „ beviljande af sådant till Götha Canal-Bolag rn, m 248. „ till Ottenby Stuteri-Inrättning 161, 267. „ till Manufactur Discontfonden f 2g3, 381. „ till segelfartens förbättrande å Götha Elf 3r3. „ till befrämjande af Hypotheks-föreningar 366, 4°5. „ till upptagande af inhemska lån för alt till jordegare utlånas 367, 4o5. „ till återuppbyggande af Wenersborg 388, 4°7» „ om de vilkor, hvarpå Fullmägtige i Riksgälds-Contoret ega att sådane upptaga .. 4l9> 4^S. Lånemedels inbetalning till Publik Cassör • # • 284. Långebro vid Christianstad: underhållet deraf 47, i36. Läkare, aflidne i Cholera: pension åt deras enkor och barn 3i4, 373. Länshäktet i Sundsvall: befrielse från dess underhållande 52.
Socker och sirup för R:dr 2658425. Tobak » 1123744. Läder » 600267. Mekaniska verkstäders tillverkning » 580703. Gjutgods » 295438. Stearin och talgljus « 933000. Tvål och såpa » 344165. Sidenväfnader » 610928. Kemiska fabrikater » 104267. Olja » 344097. Porslin v, 311520. Diverse fabriksvaror » 3927618. elller tillsamman » 11834172. Upsala Län. Dannemora jernmalmsfält i Dannemora och Films socknar lemnar nästan uteslutande materialet för länets jerntillverkning. Brytningen derstädes utgör i medeltal årligen omkring centner 453000. med en arbetskostnad af vid pass 23 öre pr centner. Dessutom bearbetas spridda malmfält i omgifvande socknar, Öster-Löfsta, Alunda, Kihls, Morkarla och Lena socknar till sammanräknadt årligt belopp ... » 198000. Någon del af Dannemora malm, och större delen af de öfriga grufvornas malmer förbrukas i Norrland, dit de afsändas från Callerö och andra lastageplatsen Från grufvorna i Lena socken säljes dock malm öfver Upsala till masugnar på Östersjökusten. Wid 9 masugnar och lika många stångjernsverk utgör tillverkningen af tackjern i medeltal årligen 116000 och af stångjern 80700 centner, allt af malmer från Dannemora. Utom Wattholma bruk, som ligger närmare Upsala, äro alla de öfriga verken belägna emellan länets malmfyndiga trakt samt Dalelfven och hafvet, på 2 k 3 mils afstånd från det senare. 73 Brännvinsbränning idkades nästlidet år inom länet vid 17 större brännerier till belopp af 032737 kannor, samt vid 1 mindre dito till 2000 kannor.
Om all afhandling först blifvit beredd och upfigten öfwer Bokstuts-Contoiret warit af ett Commissariat werkstäld ; fä hade en förlust wid Jernoch Cafife-Handel samt Stockholms Bewillnings-upbörd, öfwer 202,000 R:dr Banco warit frälste; icke hafwa heller alla mindre misstag till Riksens Ständer blifwit upgifne. Friherre läiljencrantx. Jag är alltför ledsen att finna mitt anjörande wara motsagdt af rwänne wärde Ledamöter, som jag sä upriktigt högaktar. Jag hoppas likwäl att de lika litet misstycka ett öppet framställande af min öfwerlvgelse, som jag möjligen skulle kunna ogilia eller förolämpas deraf, att de om delta ämne äga en skiljaktig opinion. Det ar sant, Riksgäldens belopp är nu icke »nera en hemlighet; men tiden till Wexel-upköp, den större eller mindre nödwändigheten att skynda dermed. Wexelbehofwet, belopper af Contoireks tillgångar, dstwldtagna sättet att dem anwända, alla dessa omständigheter äro, som jag förmodar, af den natur att önsteligt wore, om de kunde med nägon grad af hemlig - IZ20 Den 26 Zebruarii. lighet behandlas, intill desi »verkställighet är fulländad. Jag ar förwissad att ett Commitzartats befattning med desse ärender märkligen stall öka de swärigheter, sam derwid redan förekomm. Herr Lilsverlloipe, I^arg. För min del får jag förena mig med Friherre Iftljencrants i förewarande amne och som ert ytterliaare stal dertill anföra att Chefen för Inrikes Departementet i Riksgälds Contoirets Bvkftms-Conkoi, till Fullmägtiges Rewisvrers och Srats'1Ustvt!eks fullkomliga tillfredsställelse alkid förrättat sin syfta. Ätt nu inrätta en »nellanclatz af Förman emellan honom och Fullm^gtige stulle haswa Utseende af ett misstroende, som han ej förljenar.
Sonhustrur, Döttrar och Pigor. Summa personer, som erlägga denna afgift* Bevillning. Enligt Mantalsoch Skallskiifnings-Långdernes innehåll: å 00 sk, person å 00 sk, dito Summa Håraf finnas: På Landet t N. N. Stad N. N. Dito .. N. N. Dito Summa 1 44 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 45. Sammandrag öf ver Taxerings -Läng > 3 EE o o Q O. 05 För Landet , N. N. Stad N. N. dito N. N. dito .. Summa H c 3 3^ 03 3 O. en Hus, Tomter, Stadsjord m. m. Hemman. S. H Os C Frålse-Råntor. < Pi: D - n B Bevillnings-Utsholtcts Memorial, N\o 45. jV:o i, uti N. N. Län för år 18 Bergverk. Manufacturier, Fabriker och Inrättningar. Qvarnar och Sågar. EgandeFabriksInråltningar, taxerade efter utsatta Classer. < Cu: <1 ps: < råtts> CCD > > Cu <T> > fSV > •"! Bo > Afgift. > > B H Cfq5 B H OQ3 H CfQ5 rc rc rM B B 6S P5 45 Summa 46 Bevillnings-UlskoUels MemorialN\o 45, Sammandrag ö J v e r Taxerings - Längder ne För Landet N. N. Stad N. N. Dito Summa Som innebafvas under bostållsrått.
Ank. till Exp, Utsk. den 9 Nov. kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående förändring i vissa delar af nu gällande lagstadganden om giftorätt och arfsrätt, samt morgongåfva och fördel. Uti dessa ämnen hafva till Lag-Utskottets behandling blifvit öfverlemnade nedan omförmälde motioner nemligen: fiån Vällofl. Borgare-Ståndet: af Herr Ekholm, och från Hederv. Bonde-Ståndet: l:o af Niklas Nilsson från Calmare Län, med hvilken M. Månsson, Pehr Jönsson, Sven Isaksson och Per Bengtsson från nämnde Län, sig förenat; 2:o af Johannes Andersson från Skaraborgs Län, hvilkens framställning blifvit biträdd af Nils Nilsson från Wermland, J. A. Zetterberg och A. Sundholm från Stockholms Län, Johan Persson från Upsala Län, F. von Zweigbergk från Skarabor gs Län, samt B. Lind, L. Rasmusson och Erik Christensson från Götheborgs och Bohus Län; 3:o af Anders Persson från Örebro Län; 4:o af Petter Persson från Jönköpings Län, hvars motion blifvit understödd af J. Samuelsson och yl. J. Sandstedt från samma Län; 5:o af Ephraim Larsson från Elfsborgs Län; 6:o af Anders Jonsson från Östergöthlands Län, i hvars motion J,. M. Knutsson från samma Län och Petter Mårtensson från Jönköpings Län instämt; och 7:o af Olof Nilsson från Westerbotten. Med undantag af den sistnämnde, för hvars motion här nedan kommer att närmare redogöras, hafva öfrige motionärer sammanstämmigt yrkat, dels att den ski/lnacl i rätt till arf för olika kön, som nu eger rum efter landsrätt, mätte upphöra, och en lika arfsrätt stadgas för man och qvinna; dels ock att deri olikhet, som för närvarande förefinnes i giftorätten efter landsrätt, jemväl måtte försvinna och makar, antingen de bo på landet eller i staden, eller ehvad stånd de tillhöra, således hädanefter njuta lika giftorätt. Bih. till B. St.
Dagnys stiincliga upplaga utgör 1000 ex. Första häftet af hvarje årgiing, Iivilket utsändes soni profnurnin.er, tryckes i en npplaga på 2000 ex. Distribuering, a~~izonseri~~g och öfriga med utgifningen samnzanhai~.ga~icle &amp; liggaiiden oinbesörjas Pörbunilets byrå,. Den kostnad al ' ett par hniich-a kronor Brligen, som tidskriften tillsliynclar F örbiinclet, mH, väl synas obetydlig i j aliiförelse mecl deii reela vinst, som en egen organ tillför d,etsamma. Till detta vinstk.onto in&amp; hanforas, a t t alla meddelanden rörande Förbundet publiceras i Dagny, a t t de nya frågor,, a ' som detsamma ställt p&amp; sitt program, inom Dagnys spalter upptagits till utförlig granskning och utredning, att dess arsberättelse S ~ S O tidskriftens ~ bilaga spridts till Förbiindets medleminar, med ett ord, a t t tack we sin tidskrift Pörl~iiiidet kunnat bringa till såväl sina medlemmar som till allmtiiiheten en närmare kunskap om dess verksamhet och sj-ften. Dessutom har Dagny utgjort en föreiiingsliink mellan FredrikaBremer-Förbundet och andra för samma inal ~yerkaiide associationer i en stor del af den ci~iliserade virlden, i det Iion triidt i byte af kvirpotidskrifter med Sorge, Danmark, Finland, Tyskland, Österrike, England, Fralikrike. Schweiz, Belgien oo&lt; !li Amerika. Dessa p.ubl.htioner st&amp; till förl~iindsinedleii~rnarne~ förfogande å förbimdsbyråii. A f i e ~ i s ä ~ r Dagny deii firinedlaxe tack w e hvilken Förbiindet kiiiiiiat rikta sitt bibliotek med en god del af vår inhemska dagliga och periodiska press föriitiuista alster.
Lifrustkammarens och Kongl. Klädkammarens samlingar;» JVs 108, af Grefve Sparre, Erik, om medgifvande af tre års räntefrihet för det åt bolaget för Borås jernväg beviljade låneunderstöds JVs 109, af densamme, om ändring i bestämmelserna rörande statsbidraget till segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern till Stora Lee, m. m.; 54 Prot.-Utdrag den 15 November 1865. JV2 110, af densamme, om beviljande af ett anslag å 150,000 R:dr till uppförande af ett nytt läroverkshus i Wenersborg; JVS 112, af Grefve Björnstjerna, Carl Magnus, om beviljande af ett ärligt anslag å 8,000
Rikets Ständer hafva alltså, för sin del, beslutat en författning, hvarigenom dels förklaras, att det i 3 kap. 4 § Kyrkolagen förekommande stadgande, att barns döpelse skall förrätta» af prest i den församling, der barnet föd t är, icke utgör hinder för prest i annan församling att döpelsen verkställa, då hail derom anlitas; dels ock, med ändring af 11 kap. 11 § samma lag, stadgas, att om någon åslundar alt, äfven vid annat tillfälle, än då nödfall inträffat, låta sig skriftas och anamma Herrans Nattvard i annan församling, än den, till hvilken han hörer, eller alt för ändamålet söka annan prest, än den^som i denna församling är anställd, sådant må vara honom tillåtet, der han med sin själasörjares bevis styrker, att han till Sakramentets begående är, efter gällande lag, oförhindrad. Sluteligen har Rikets Ständers uppmärksamhet jemväl blifvit fästad deruppå, att de andliga rörelsei'. hvilka här i landet gifvit sig tillkänna, på flera ställen lill väsendtlig del härrört af missnöje med den år 1811 antagna kyrko-handboken; i afseende hvarå i betraktande kommit, huruledes likhet i ritual och i de former, i hvilka vltringarne af den €brh»tna kyrkan» religiösa lif framträdt, ej under någon lid af dess tillvaro ansetts såsom något väsendtligt, hvarföre gällande kyrkolag ock i 1 kap. 7 § utt ryck idige n förklarar, att de Christiina kyrkobruken i »ig sjelfva liro ”vilkorligt och intet görande till saligheten•* och det väsendtfiga inom den Evangeliska kyrkan är blott, att liturgiens föreskrifter stå i öfverenstämmelse med den Heliga skrift och bekännelsen — en öfverensstämme?se, som ej heller saknas i den äldre handboken. Exfjedit/ons-Ulsko tinis Förslag till lindert!. Vid bedömandet af ifrågavarande ämne måste man emellertid skilja emellan den liturgiska ordningen vid dea gemensamma gudst jonsten, deri en hel församling tager del, och de förrättningar som äro af mera enskild natur.