Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär prisen på god race-boskap vore omväxlande, och äfven de olika racerne stöde i ganska olika värden — högre för de stora, eller så kallade sidlands-racerne, lägre för de mindre, eller bergs-racerne —, kunde svårligen kostnaden för omförmälda inköp i förväg bestämdt uppskattas; men med afseende derå, att Sveriges omväxlande local-förhållanden fordrade tillgång på begge dessa samt måhända en eller annan så kallad mellan-race, hade, enligt de sannolika beräkningar, som kunnat uppgöras med ledning af hvad om dylika uppköp för andra länder under de sednare åren blifvit bekant, kostnaden för anläggandet af åtta Stamholländerier, om 20 djur hvartdera, ansetts uppgå till minst 55,000 R:dr och högst 70,000 R;dr B:co. På grund häraf har E. K. M. i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer, för ofvanomförmälda ändamål, måtte anvisa behöflige medel, till ett belopp äf minst 55,000 och högst 70,000 R:dr, med öfverlemnande åt E. K. M. Expedition -Utskottets Förslag till und. Skri/velsej IV:o i34. 3*7 alt, efter pröfning af förhållandena vid blifvande uppköp och med villkor af behörig redovisning, såsom för andra statsmedel, närmare bestämma den erforderliga summan, att anordnas inom sistberörde belopp, då E. K. M. jemväl ville meddela de reglementariska stadganden, som, till controllerande al medlens rätta användande samt försäkrande af anstaltens framgena bestånd och förkofran, blefve af nöden. Efter öfvervägande häraf och dervid tillika tagen kännedom af de i E. K. M:s Nådiga Proposition omförmälda Hushållningssällskaps, äfvensom Landtbruks-Aeademiens framställningar och utlåtanden, få Rikets Stander i förevarande vigliga ämne underdånigst anföra följande:
Svenskar, som besöka A s k o v s folkhögskola i Danmark, kunna icke nog förvånas öfver den stämning, som där breder sig öfverallt, men o m de i stället för att resa förbi skolorna i sitt eget land äfven där ville sitta ner en stund, skulle de finna samma stämning oeh samma metod, ty äfven här äro föredragen direkt ställda till åhörarne, o c h ämnet belyses från så allmänt mänskliga synpunkter, att det på någon punkt kan verka väckande på den lyssnande, hvilken samhällsställning o c h hvilka förutsättningar denne än har. Men skolan stannar icke vid att väcka personen till lif, hon vill ock försöka dana h o - nom, o c h hon gör det genom att gripa fast i hjärtesträngarna och försöka att stämma dem i den rätta tonen samt genom att nära o c h uppfostra fantasien; o c h härtill begagnar hon allt det bästa litteraturen äger, skaldens skapelser o c h tonsättarens melodier. Tanken öfvas flitigt på våra folkhögskolor, icke minst på Hvilan. Men icke nog med detta. Folkhögskolan vill hjälpa sina elever att bilda goda hem, o c h den är själf det bästa. Familjförhållandena där, husbondens o c h tjänarnas exempel stå som de härligaste minnen för de unga, o c h de ha sett d e m på nära håll, ty föreståndaren, hans familj o c h gäster ha lefvat ibland dem. Man prisar detta i Danmark o c h vet icke att detsamma sker i Sverige, längst dock kanske genomfördt på Hvilan. Där, då middagskloekan ljuder, samlas föreståndaren med sin familj, lärare, elever o c h gäster i den stora, smakfullt dekorerade matsalen. Där lä * er han själf bordsbönen, o c h som husfader i det till nära hundra personer uppgående hushållet utdelar han med hjälp af de vid hvarje bord sittande värdarna eller värdinnorna den rikliga och välsmakande kosten. O c h när måltiden är slut, kanske dock först i kvällsstunden, samlas antingen i det trefliga läsrummet eller under de skuggiga lindarna på gården en skara unge män eller unga kvinnor, sjungande o c h lyssnande till saga, dikt eller lefnadsskildringar o c h föredrag.
Denna afgifts erläggande börjas med na. sta ar och fortfar i rz ar under hwilken lid ingen ändring deri ma äga rum: kommande den likwäl, i händelse krig infaller, att fa länge det warar, upphöra med utgången af det äret da kriget börjas, och icke ater ulga förr än strän äret efter det, da freden bljfwit stuten, och Soldatcrne lill sina Notar återkommit. 5:0. Emot förenämde wilkor täckes Kongl. Maut draga Nådig forst ra det Soldaten, unter berörde lrd, wid alla de i första puncten omnamde tillfallen, undfår god och nöjaktig förplägning, efter den för Armeen saststälte provianlcrings-stat, och i händelse af sjukdom, derjemte fria medicamcnter. E:o» Utskottet tillstyrker derjemte Riksens Högloft. Stander, att till Hanö KonglMaja framföra deras underdåniga önskan, att wid steende mönstcin, gar eller möten, noga undersökningar ma göras med Rotehållare, huruwida de med Soldatens förhållande heinum i Landet till dem ärv tillfreds, elier ha»wa något deremot att erinra, jemte underdånig anha>!an, alt om upptäckta oordningar ej pa stället af Befälet kunna afhjelpas, de genast mätte till Hans Kongl. Maj-t till rättelse i underdånighet anmälas. Salunda har Utskottet trott sig kunna förena Rotehallarnes intresse med KonglMajas Nådiga önskningar. Det har ansett fasom en säker winst, pa de siesta ställen, skjutsen för Soldatens Rotckisia, som pa manga orter är ganska tryckande och borttager för bonden manga dagsverken. Det har, jemte Hans Kongl. Mast, insitt den bättre skötsel Armeen pa detta sätt kan erhålla, ledande till minfkande af mortaliteten, och Soldatens bildande till större duglighet i fält, till mera wana wid ordning och disciplin. Det har cfwen insikt nyttan ass Kongl. Majtts afgifne
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim* Onsdagen den I April Plenum kl. half till 5 eftermiddagen. Grefve Lewenhaupt ,- Gustaf, tog såsötfi äldste närvarande Grefven klubban. Justerades Pleni-Profocollerne för deri 12 Sistledne Manii eftermiddagen, samt den 17 i samma månad lörmiddagen. Sedan Herr Grefven och LandtMarskalkert tippkommif samt em -itagit klubban af Grafve Lewenhaupt, Justerafes Pleni Profocollet för den 17 sistledne Martil eftermiddagen. Friherre Boije, Ludvig.- Af den anledning ätt de anföranden, som här skriftcligen afgifvas, vanligen icke a nyo uppläsas vid Justeringen i anser jag min pligt vara, att nu ödmjukast anmäla, det jag med den rätt, Som jag trott vara för mig öppen, intilldess Justeringen iöf sig gattj gifvit åt mitt anförande, 63 Den i April, till det nu Justerade Protocollet, någon större utveckling. Jag bar, nemligen så vidt som den trånga gränsen af ett Riksdags-anförande medgifver, omständligen så till grunder, som till detaillen framställt det Förslag tili Discont - Papperens realiserande, hvilket jag vågat här uppgifva. Grefve Spens, Carl Gustaf: I mitt Anförande af den 17 sistledne Martil', i anledning af Betänkandet om Discont-regleriogen, barett misstag insmygt sig. Jag yttrade, att ibland mycket annat, som bordt bland Götha CanalDisconts tillgångar uppföras, Utskotten bortglömt en Titel vid namn Lane'Banco Capital, som bordt vara intagen i Cassa-behållningen. Jag har nu fått upplysning af Herr Grefve von Plåtens anförande, som samma eftermiddag här upplästes och sedan genom trycket lemnats till Allmänhetens kännedom, att de nämnde Banco-Låne-Capitalerne verkligen äro af Utskotten beräknade, men att det är en annan del af Discont-Cassa-behållning, som blifvit förbigången, nemligen den i Banco-Sedlar bestående Cassa-behållningen i Contoiret i Stockholm.
Voterings-resultat Loenbom, om pension å Allmänna Indragnings-staten lör Löjtnanten P. J Lots: om befrielse för Svenska Ångfartyg att taga, se Ångfartyg. » om aflöning utaf Stats-medel åt, se Fyroch båk-afgifter. Register öfv. Rik. t. R. St. Kiks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. Se Nionde HulvudTiteln. Se Fjerde Hufv.-Tit:ns Extra Slatsreglering. b. 6 Juni b. 30 Maj b. 6 Juni g. 2 Juni b. 18 Febr. b. 11 Febr. b. 18 Febr. b. 18 Febr. b. 16 Okt. b. 15 Okt. b. 16 Okt. g. 15 Okt. b. 24 Okt. b. 23 Okt. g. 23 Okt. b. 23 Okt. 6 Juni 30 Maj b. 2 Juni 30 Maj g. 15 Aug. a.a. 18 Sept. a. a. 8 Okt. g. 15 Aug. a.a. 15 Sept. a. a. 3 Okt. g. 18 Aug. a. a. 15 Sept. a. a. 5 Okt. å. 15 Aug. a. a. 15 Sept. a. a. 3 Okt. Se Nionde HufvudTiteln. CO d pr 3 N;0 204 149 83 Riksdags-Beslut. — 50 — £L « m S" g ** 0? CO CO aa > g n> o I CD 3 e-tRiks-Ståndens Beslut. CO ^ T5 T3 iD “ • <X! g. Ridd. o. i PresteBorgareStåndet. Adeln. Ståndet. Standet. N:o § Lotsbåtar, om åtskillige lotsars förseende med däckade 4 2 4 — b. 18 Febr. b. 11 Febr. b. 18 Febr. b. 15 Febr. 36 25 Lotspenningar, om nedsättning i, se Fyroch båk-afgifter.
Med min andakt under bönen för Konungens och Rikets Ständers allmänna sammankomst må jag icke precist skryta, ty då bläddrar jag vanligtvis redan i Evangelieboken efter Botpsalmerna, som jag alltid under Kungörelsernas afsnurrande läser på, med eftertanka – försäkrar jag – samt beundran, fastän jag ändå icke kan rätt begripa, huru den som skrifvit dem, kom att behöfva skrifva dem, men Gunilla är så mycket andäktigare. I Söndags när Presten kommit till de orden Pappa vet väl, ”att alla saker uti enighet, sämja och kärlek må utföras,” fick Gunnilla sin lifsrodnad på kinderna och hon såg upp med en blick Ja jag vet icke hur benämna den. Hade hon imedlertid bara rodnat, så kunde man tro hon skämdes öfver Riksdagens längd, som ju också tyvärr! redan skaffat hufvudverk, men att hon tillika fick tårar i ögonen se der det underbara. Maj. En af skolflickorna hade stulit, och lagat så att misstankarna föllo på en annan, men Gunnilla lät icke dåra sig. I dag tog hon flickan upp i förhör på sitt rum. Jag var derinne, men de visste det icke, och i flickans ställe darrade jag hela tiden och trodde hvart ögonblick att hon skulle bekänna. Hon stod likväl emot i det längsta, försökte till och med flera gånger att se upp på Gunnilla, men hennes blick kunde hon icke uthärda, icke heller i längden hennes outtröttliga tålamod, och milda, men så allvarsamma frågor. Om Gunnilla velat bli Domare, vore nog icke värdt komma framför henne med något att förtiga, det märkte jag riktigt då.
Sedan Rikets Ständers Revisorer för granskning af statsverkets med flere allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att då kontrakten rörande Lunds Universitets uthyrda och bortarrenderade lägenheter ej funnos räkenskaperna bilagda, hvadan någon egentlig kontroll å den inkomst, som för lägenheterna tillflutit Universitetets kassa ej kunnat utöfvas, vederbörande måtte förständigas, att antingen i afskrift bifoga ifrågavarande kontrakter eller ock uppgifva tiden då de blifvit ingångna, samt Konsistorii Akadeinici Majoris utlåtande i anledning häraf blifvit infordradt, får Konsistorium, efter Konsistorii Minoris hörande, vördsammast anföra, att då något kontrakt angående uthyrd eller feortarrenderad lägenhet upprättas, afskrift deraf bifogas årets hufvudbok, som till Kammar-rätten insändes, samt att det vid .sådant förhållande synes blifva för det af Rikets Ständers Revisorer afsedda ändamål tillfyllestgörånde om för framtiden i hvarje års hufvudbok uppgift lemnäs om tiden, då dylika kontrakter blifvit ingångna, om iakttagande hvaraf Kontoret redan erhållit föreskrift. Lund den 19 December 1861. xgifeilqmt 'AfeghiibfBfcflS jtolnaiobuB doo 9Wii j t JOH. GUST. EK. A. N. SUNDBERG. N. J. BERLIN. P. E. GELLERSTEDT. C. J. TORNBERG. J. G. AGARDH. W. E. SVEDELIUS. AXEL NYBLAEUS. .n GUST. LJUNGGREN. vrt ifonrr tt WILH. FLENSBURG, C. W. LINDER. E. OLDE. J. Kreuger. Linköpings stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af de vid granskning af stiftets elemin. tarläroverks räkenskaper utaf Rikets ' Ständers Revisorers är 1861 gjorda anmärkningar. Sedan Eders Kongl. Maj:t, under den 18 sistlickne Oktober, i nåder anbelnut
Maj, under N:o 55 af. gifne, samt den 20 i berörde måhad e. im på bordet lagde Betänkande, angående yrkad förklaring af Kongl. Kungörelsen den 6 April i8io, 'angåen* ■Prat, Utdr. d, to Decanb, ZStj. de skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att, för deras jord, hus och tomter i § äderne deItaga i A^mänpa a. iigganden, än ock Väljofl, Borgare-Ståndets den a4 sisth Julii och den \% dennes, rörande detta amne a Håfne Protocolls Utdrag; fann Ridderskapet och Adeln, sedan, med gillande af Utskottens Betänkande, alfa Biks-Stånden ansett hufvndfrågan ensamt tillhöra Ridderskapet? och Adelns, 6am( Pre. ste-btåndets pröfning och beslpt, nu för godt, att, j afseende å hnfvndswkep, förklara, det Ridderska. pet och Adeln för dess del, anser de af Ståndet emot Borgate Ståndets eftergift af lösningsrätten till Fastigheter i Stad eller tflj Stad hörande hus och jord, V'4 1B09 och 1810 arens Riksdag åtag# ne motsvarande förbindelser, att, för sine hus och tomter i Siäderne deltaga i skjutsnings-besvär, in. qvartering, Båtsmanshåll och öfrige, egendomen ålagde afgifter, hafva haft afseende på alja Ri? kets Städer utan undantag, samt att, i följd deraf dessa förbindelser borde vara för Ridderskapet och Adel gällande äfven t de Städer, hvilka icke med enskildt privilegium kunna styrka sig hafva egt i. frlgavarande lösningsrätt; Och ansåg Ridderskapef pch Adeln förklaring af ofvannämnde Kongl, Kun‘ 4^2 Trot. Ut dr. d. 2 o Decemb, 1S23: görelse böra i öfverensstämmelse härmed lill Ali. män efterrättelse utfärdas.
Arméens PensionsKassa skulle nemligen förskjuta medel och inom utgången af nästa riksdag kunna till K. M:t inkomma med berättelse om utgiftens belopp; hvarefter K. M:t skulle till R. St:r göra hemställan ora bristens fyllande; men i den mån Kassans egna tillgångar anlitas, upstå svårigheter för Kassan att utgöra den pensionering, densamma åligger; upgående det belopp, som enl. K. Mits Nåd. Propos. dertill erfordras, till 185,000 rdr. Detta I)8n 14 April f. m. 165 rubbar således helt och hållet de beräkningar, som äro upgjorda, att Kassan med säkerhet må kunna fullgöra dess pensionering. Förutsatt att en framställning till R. St;r göres rör. ersättning för hvad af Kassan utgifvits, samt att denna framställning vid början af år 1862 aflåtes, så upstår, innan beslut angående denna ersättning hinner fattas och expedieras, en ny brist inom Kassan. Då derefter längre fram på riksdagen en ny Propos. afgifves för fyllande af denna sednare brist, så inträffar, under den tid beslut om dess fyllande skall fattas, åter samma förhållande. Utslct har således, i stället för att reglera utgiften till en kommande riksdag, endast undanskjuta det sätt, på hvilket den skulle kunna regleras, och öfverfört denna fråga på R. St:r vid nästa riksmöte. Vid den blifvande riksdagen lärer otvifvelaktig! förslag i afseende på pensioneringens ordnande komma att afgifvas; men lör den händelse detta förslag icke skulle vinna R. St:rs bifall, är ovilkorligen nödigt att bibehålla det sätt, på hvilket pensioneringen nu utgår. R. St:r skulle då först få bevilja anslag för de pensioner, som utgått under eu förfluten, och derefter för dem, som tillhöra en kommande statsregleringsperiod. Detta sktdle medföra en synnerlig oreda, och i öfrigt vara ett ganska betänkligt förfaringssätt. I betraktande deraf, att ifrågavide anslag blifvit af föregående St:r gilladt samt att dess behöflighet blifvit inför detta riksmötes StatsUtsk:t ådagalagdt, hade jag väntat att den af K.
Slutligen, sedan General-majoren af Kléen, genom memorial den 11 sistlidne Maj, hvilket blifvit till trycket befordradt för att Rikets Ständer tillställas, anmält det honom anförtrodda uppdrag i afseende på museibyggnaden vara fullgjordt och Kongl. Majit den 15 i samma månad i nåder anbefallt Öfver-intendents-embetet att byggnaden, med hvad dertill hörer, i befintligt skick emottaga föi' att besörja vården oeh tillsynen deröfver, äfvensom utförandet af de arbeten för byggnadens vidare fullbordande, hvartill medel framdeles blefve anvisade, hade bemälda Embete, efter anställd besigtning å byggnaden för utrönande, huruvida några ytterligare åtgärder för densammas slutliga fulländning kunde, utöfver de redan verkställda eller af Komitéen föreslagna, vara af behofvet påkallade, inkommit till Kongl. Majit med underdånigt memorial af den 16 påföljde Juni, innefattande hemställan, att, i sammanhang med beredandet af anslag för de af komiterade föreslagna inredningsmed flera åtgärder, erforderliga medel måtte i nåder anvisas för bekostande jemväl af följande arbeten och utgifter, nemligen: liih. lill R. St.
Bank samt inrättande af en särskild affärsbank. Återremitterades i dess helhet. M 34, i anledning af ett utaf Grosshandlanden E. Röhss gjordt ackordsanbud. Bifölls. S. D. Föredrogs och bifölls Allmanna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets B«- tänkande, M 112, i anledning af väckt motion om utarbetande af förslag till ny Riksakt. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskoltets Utlåtanden: 83, i anledning af väckt motion om befrielse för Asmundstorps med flera kyrkor i Skåne från skyldigheten att utgifva dem ådömd kyrkotionde; M 84 Prot.-Utdrag den 22 April 1863. 329 J\t 84, i anledning af väckta motioner, angående ändring uti och tillägg till Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket den 17 April 1841; M 85, i anledning af väckt motion, angående afskrifning af qvarnränta, som enligt Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824 blifvit å jordfastighet öfverflyttad; JV2 86, i anledning af väckta motioner, dels angående indragande till Statsverket af alla militieboställen emot beviljande af lämplig penningelön till militärtjenstemännen, dels ock örn försäljning af berörda boställen; M 90, i anledning af väckt motion, angående förändring i tiden för uppbördsstämmors hällande å Öland; J\s 91, i anledning af väckt motion om eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för kungsladugården Borgholm på Öland; 32 92, i anledning af väckt motion, angående de till komministrars och kapellpredikanters aflöning anslagna hemmans och lägenheters befrielse från ränta och kronotionde; samt 32 93, dels i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Wenersborgs stad af en kronan tillhörig tomt derstädes och dels till följd af enskild motionärs framställning i ämnet. Från Hög v. Preste-Ståndet. S. D.
Ju mera man derför ökar arbetet för Hofrältens ledamöter, ju mera måste man äfven bereda utväg för en hastigare och litligare omsättning af personalen. Man måste bereda tillfälle för dera, som icke vidare äro tjenstbara, att lemna en befattning, som de icke kunna till det allmännas tillfredsställelse upfylla. Del torde således i längden befinnas, att den egentliga vinsten af förslaget icke blifver särdeles betydlig; och för min del tror jag, att den besparing, som skulle vinnas genom en allt för långt utsträckt nedsättning i antalet af Hofrätternes ledamöter, icke kommer att af den supponerade arbetsvinsien motsvaras? Jag förenar mig med de Hrr, som anhållit örn återremiss. Frih. Cederström, Anders: Under loppet af de sednare åren hafva tidt och ofta af Hofrätterne framställts ansökningar dels om förstärkning af ledamöternes antal dels ock om medel för att bereda starkare fart åt arbetet. Det torde också vara nödvändigt, att, under nuvar. förhållanden, någon förändring inom Hofrätterne sker, ty eljest blir följden, att en sådan mängd af mål blir liggande neder, att den rättvisa, som slutligen komme all vederfaras parten, vore detsamma som ingen rättvisa. Ty som ett gammalt ordspråk säger: medan gräset gror dör kon, hvilket ordspråk om ingen förändring med Hofrätternes arbetsordning sker, tyvärr äfven i detta hänseende, kommer alt besannas, emedan det mången gång kunde hända att när domen omsider föll, så hade parten deraf ingen nylla. Jag måste således, lika med alla andra finna, att någon förändring här mäste ske och tillstår upriktigt att skäl tala så för det ena som för det andra. Jag kan ej neka att ju flere skickliga personer, som kunna sammankomma för att besluta och döma om målen, desto bättre vore det, enl. min åsigt; men då Sländerne icke hitintills hafva egt några medel ali kunna anslå till förbättrande af de platser som erfordras, så och enär det icke är troligt att R. St. nu mer än förr skola komma att anslå dertill erforderlige medel, skulle jag för min del tro, att det förslag Hr Cederschiöld gjort, åtminstone förtjente att lagas i betraktande, 5 H, 8 lii Den 22 Mars.
Sedan de tvänne Härolder, hvilka uti Processionen i dag borde gå framföre Ridderskapet och Adeln, ankommit, samt Ridderskapet och Adeln, uppå af Hans Exceilence, Herr Gref* ven och LandtMarskalken gjord Proposition, beslutat , att efter Ceremoniens slut vid Kongl. Slottet åtskiljas, afgeck Hans Exceilence, jemte Ridderskapet och Adeln, kl en qvart till n, till Kongl. Sfottet, hvarifrån Ridderskapet och Adeln var Kongl. Maj:t i Processionen följagtig till Hyllningsplatsen å Lejonbacken, hvarest Riksens Ständer aflade deras Trooch Hyllnings-Ed åt Hans Majit Konungen. Ef. ter Ceremoniens slut återgeck Ridderskapet och Adeln med Processionen till Kongl. Slottet, samt åtskiljdes vid nedgången derifrån, kl, a eftermiddagen. Den 21 Maji. 15 Torsdagen den 21 Maji. Plenum kl. half till 10 f. m. Justerares följande: Utdrag af Profocollet, hållet hos Höglcfl; Ridderskapet och Adelli, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Maji 181S. S. 15. Föredrogs å nyo och bifölls LagUt^ skottets, den 24 sistlidne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver gjordt Förslag till förändringar uti nu gällande LegoStadga för Husbönder och Tjen,' stehjon. Ut supra.
Detta torde ock wara uppenbart, om man bemärker, att i de 24 högsta Elasierne, hwartill höra dels de, hwilka hafwa behållen inkomst af minst 2000 Riksdaler Banco och deröfwcr, dels sädane, hwilka för större eller siere Egendomar, Embeten, Näringsgrenar m. m. lili Skydds - Tabellen llpföras till minst 95 R:drk afgift, äro endast päräknade 2260-Personer, i de 10 päföljande Clasicr, hwilkas antingen inkomst anses derunder och till minst 500 R:dr Banco, eller Skydds - afgiftcr för Egendom, Embete och Näring, belöpa till minst 14^ Riksdaler Banco , endast 12,150 Personer, och att ändteligen i de äterstäende 14 Classcrne eller af inkomst ifrän nysinämnde belopp till minst 16^- R:d. Banco samt Mnimi-afgift ifrän 11 R:dr till blott 8 st., hela öfriga personalen till c) mindre än yZs.syl personer blifwit calculerad. Skäligt har ock Utskottet pröfwat, att utom deni, som äro mantalsskrefne, bör jemwäl hwarje omyndig, äfwcn som hwarje öfwer, ärig till Staten bidraga efter den inkomst han äger, och den afgift calculcn i Inkomst-Tabellen derföre be» stämdt. Samma omsorg och granlagenhet har Utffot, tet anwändt wid författandet af Skydds-Tabcllcn N:o 2. hwilkcn sä blifwit inrättad, att desi belopp skulle smara emot -Adelar af hela den antagne BewillningsSumman, och säledcs blott den äterstäende schelen utgöras af det öfwerskott, som upkommer genom Taxering af bchällcn Inkomst.
Följden af TJlsk:s förslag, ifall det bringas till verkställighet, synes mig blifva, att Svenska jerntiliverkningen, som hittills efter naturens egen anvisning varit spridd och fördelad öfver hela landet, lämpad efter malmoch skogsti11— gån - Ben 18 April f. nr gångarna, skall' sålunda con ceni re rad inom bergslagerna y i afseende på tillverkningen i del hela, betydligen kumma alt inskränkas mot hvad den nu är och under andra förhållanden kan blifva, 0111 den ulan någon våldsam rubbning i nu varande förhållanden får fortgå, då man vel, all vid en väl skölt blåsning med våra medclhalliga malmer och med samma kolåtgång, ett tredubbelt större qvantum tackjern erhålles, än då samma qvantum kol användes för stångjern, tack jernet inberäknadl, det vill säga all med samma kolåtgång kan bergsmannen producera minst tre gånger så stort qvantum tackjern, som om samma kol skola fördelas på både blåsning och smide, hvaraf lätt inses, alt den hittills påräknade lackjernslillgång från de malmrika bergslagerna nödvändigt skall minskas i vida större mån, än smidet der kan utvidgas, till förfång för alla de i andra orter af ålder privilegierade smiden, sorn varit grundade pä tackjern från dessa bergslager, — eli förhållande, som svnnei ligast inträffar inom de orter, som innehafva de betydligaste malmlagren och derföre med största fördel kunna tillverka tackjern. Antagom I. ex. alf inom de egentliga bergslagerna bergsmannens sammanräknade koltillgång medgifver en tillverkning af 100,000 Stt stångjern, tackjerriet dertill inberäknadt, och att de med samma knlqvantum kunna producera 3oo,ooo Sit tackjern, så får väl antagas, att behållningen eller vinsten för dem blir större på lackjernet än på stångjernet, samt att de således förlora men icke vinna på förändringen.