Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånds pluralitet genom votering afgjort denna fråga, bibehållit indragningsmagten, och förkastat den nya redactionen; men jag hoppas, ja, jag vågar vara öfvertygad, attRidderskapets och Adelns uplysta rättskänsla Den a Mars f. mi 31 icke skall genom något eller någons inverkande på sitt omdöme låta förmå sig att bibehålla iudragningsmagten, utan i stället antaga ConstitutionsUtskottets förslag, såsom ett uttryck, att Ridderskapet och Adeln tror, det Nationen, efter ett 20-årigt Constitutionelt lif, är mogen för ett sansadt bruk af det vigtigaste stödet för dess constitutionella frihet: tryckfriheten i sin helhet. Herr Uggla, Göran Gustaf, hade inlemnat följande, som uplästes: Om det är en sanning, att friheten att sig yttra, utgör lifsprincipen af den constitutionella friheten, om yttranderätten är ej allenast vilkoret och medlet för den borgerliga frihetens verkliga tillvarelse, måttstocken af dess vigt, utan äfven dess tryggaste beskydd; så lärer det ock vara lika obestridligt, att i den mån denna rättighet inskränkes, eller underlryckes, i samma mån inskränkes, eller undertryckes den borgerliga friheten. Under tillämpning af denna grundsatis går jag att mig yttra öfver det vigtiga Grundlagsförslag, sorn nu är föremålet för Höglofl. Ridderskapets och Adelns sluteliga pröfning, och angår uphäfvande af den i TryckfrihetsLagens 4 §• 8 mom. HofCanzlern tillagde magt att låta inställa Dagblads och Periodiska skrifters vidare utgifvande. Redan vid förra Riksdagen yttrade jag mig för godkännande af detta förslag. Nära sex år hafva sedermera förflutit, men in - 22 Den 2 Mars f. m. gen tid kan inverka på min medfödda innerliga kärlek lill medborgerlig frihet, hvars yppersta palladium är Tryckfriheten. Nu som då anser jag
DvtfSmöte tagit fin början, f>ar, få mibt ben funnat pröfmaS, meb lebning af ©tatS*DWbS ffkotofollena för näinnbe tib, ftillfomligen upl)ört; un Dlåbgifmare i Commanbo.-mål för Armeen od) Slottan. §• w. ©en af £>jj, i öfmerenéjlämmelfe meb fiabganbet uti 103 § DIegeringS* formen od) 64 § DlifSbagS^Orbningen, utfebba Slänt nb f>ar, genom omröfl* ning, förflarat högfta ©omjtolenS famtliga Scbamöter förtjente, att i fina mig* tiga fall marDa bibel;ållne. §• *9. $fteD iafttaganbe af förejfrifterna uti 96, 97 od) 98 §§ ^Regeringsformen famt 63 § SRifSDagS»DrDningen, fyafme <2Bt, genom ©eftorer, till mår 3ttjfttfe*£)mbuöSman tttfett od) förorbnat ^)of-9iättö'9våbet i Kongl, ©mea hofslätt od) Dubbaren af Kongl. SlaftS Slorbftjerne Orbén, €arl Suboig Sanbin, äfmenfom c2Bi, genom i behörig orbntng anjlällbt mai, fallat KrigS*Sijfalen, £ag* io4 mannen ?arS So^an RfjoDin, att 3uftitie»£)mbuD$mannen efterträDa, tljänDelfe fyan innan näjlföljanDe DviféDag jfulle meD DöDen afgå.
Remitterades till Banco-Ut skottet: 1:0 Herr TrefFenbergs, Curry Gabriel, den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial , angående förlängning af tiden för inbetalningar af lån i Banco-Disconten. 2:0 Herr Hammarskölds , Lor., den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, om förlängning af tiden för återlösen af i Banken pantsatt Silfver. 3:o Grefve von Rosens, Carl Axel, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, angående ändring af Reglementet för lån å jern i Banken. 4:o Herr Ehrenborgs, Casper, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, om rättighet för Sparbanken i Mariasstad, samt alla så väl redan befintlige som framdeles blifvande Sparbanker, att i Banken eller dess Discont-verk, få till förräntande insätta någon viss del af de i nämnde Sparbanker insatte Summor. 1258 Riks-St ån dens 5:o Friherre von Roxendorff?, Carl Gustaf, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, rörande åtskillige ändringar i Kongl. Kungörelsen, den 3 JNov. 1819, angående Odlings-lån. 6:0 Herr Ankarsparres, Ingemar August, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial , angående ändring i Banco-Discontens Utlånings-Regiemente. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: 1:0 Herr Marcks von Wiirtembergs, Gust., den 3 dennes £ m., på bordet lagde Memorial, angående ändring af 28 §. i Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818, om inteckning 1 fast egendom. 2:0 Friherre Focks, Berndt Wilh., den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående förändring af tiden för krafs anställande af Kronan emot enskilde. 3:o Friherre Focks, Berndt Wilh., den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående uppliäfvande af Kongl.
Uppläst hök Ridd. och Adcln den 29 Julik. » - Prest-Sländct den 29 Borgare-Ständet d. 29 Bdnde-Ständet den 29 - s Wördsamt Memorial! ?ill Constltutions, Utskotter hafwa samtelige RiksStänden remitterat den delen af Riksens StänderJustitie Ombudsmans Embetsberättelse, som angar meningen af^ - 5 §. Regeringsformen, om hwilken han förmäler fräga hafwa uppstätt "huruwida den deruti Konungen tillagde höga rättighet att i brottmål göra nåd borde salunda förstas, att samma rättighet icke kunde sträckas rill eftergift af andra dörer än Rronans andel i de samma;", en mening, den Den 29 Julii. sofi Justitie Ombudsmannen, uppå anförde stal och slutledningar, anser stridande eniok §:ns tydeliga innehall. Constitutions-> Utskottet har, wid Remisternas emottagande, funnit, att Riksens Högloft. StänderS Justitie Ombudsman endast anfört stna cnfkildta tankar i ämnet, utan att yttra någon twekan om §:ns ordaförständ, eller derwid begära någon åtgärd, och har Constitutions - Utskottet derföre ansett sig ej böra upptaga detta ärende till pröfning. fredri» den 28 Julii 1812. Pä Constitutions-Utskottets wägnar, O. körner. s. A. l^nZstsäius. sob. ker. LLnäberg. ^nä. ?t:ssn. 6. LUverstolpe.
Således finnes bland dessa hundrade, ingen enda flicka, som öfverträffar din Fanny? – Dina slafvinnor likna paradisets skönögda jungfrur; men du vet, att en älskare icke är oväldig domare öfver andra skönheter. – Jag skulle blifva riktigt förtörnad på dig, om Fatme och Nuhr Dsjehan hade befunnit sig i denna sal; men jag hade ej låtit kalla dem, icke derför att jag missunnade dig anblicken af dessa solar, utan emedan jag ej velat störa deras blygsamhet genom den ovana åsynen af en främmande. Men vet, kallblodige Rustan, att dessa jordiska Houris lika mycket öfverträffa alla andra flickor i mitt harem, som dessa öfverträffa alla andra skönheter i verlden. – Jag tviflar ej ett ögonblick derpå, store Furste, svarade jag och bugade mig till afsked. HOLMEN I SJÖN DALL. ANDRA BOKEN. Några dagar hade förflutit, utan att jag under tiden besökt slottet Schahlimar, då jag på min lilla holme blef öfverraskad af min far. Redan på afstånd ropade han till mig med ett af glädje strålande ansigte: jag kommer för att förkunna dig en stor nyhet, den gladaste du under hela ditt lif skall erfara. Du vet, att Schahen, redan de första dagarna af sitt vistande här, offentligt gaf tillkänna sitt välbehag öfver den goda ordningen i mitt land, äfvensom öfver det sätt hvarpå han här blifvit emottagen. Godt; – men hvad har vidare häraf blifvit följden? Alldeles intet. Ännu mer: jag och hela hofvet ha med förvåning sett det underliga förhållande som ägt rum mellan konungen och dig. I snart sex månader har du hetat hans förklarade gunstling, och hvad vedermäle har du njutit af denna nåd? Dock äntligen har han erinrat sig, att man ej lefver af blotta solskenet af hans ansigte; men så måste man nu tillstå, att vår förträfflige beherrskare vet att kongligt belöna förtjensten.
" anslag. lån. anslag. lån. anslag. lån. anslag. anslag. anslag. lån. anslag. 48 Slalsbidrags-belopp Fördjupning i farleden mellan Åhus hamn och Christianstad. Understödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. — Dito uti Rönne å, för båtfart mellan Engelholm och Sönnarslöf. — Dito vid Almarestäke och Erikssund i farleden till Upsala. Fullbordad 12,525: — Dito i Orsunds å, från Mälaren till landsvägen vid Örsundsbro i Upsala län. Fullbordad 16.500: — Dito i Köpings å, från Mälaren till Köpings hamn. Fullbordad j 20000- — Dito i Arboga å, från Mälaren till Arboga hamn. Fullbordad i [ 15,OUU: — Dito jemte rätning af Stångån från sjön Roxen till Linköpings hamn. — Dito i Timselfven för trafiken genom Ivnapforss sluss i Nerike. — Dito jemte rätning af Norsbäcken, mellan Filipstads kanal och Sjöändans lastplats i Wermland. Fullbordad 19,500: — Upprensning medelst muddring i farvattnet mellan sjöarne Fryken inom Wermland. Låneunderstödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Full h»"“ ■ • { !:“o - Dito i farleden till Mönsterås. Under arbete 12,000: — Dito af Rottne å samt fullbordande af en jeté vid åns utlopp. Under arbete 10,000: — Dito i farleden mellan Wermdön och Ingarön uti Stockholms skärgård. Under arbete 7,500: — i R:mt. anslag. anslag. anslag. anslag. anslag. lån. anslag. lån. anslag. anslag. anslag. anslag. lån. anslag. lån. anslag. Bortsprängning af undervattensklippan Röda berget i Götha eif. 5,000 R-.dr Statsbidrags-belopp i R:mt, af understödet ‘utgår från Handels-och Sjöfartsfonden. Under arbete 45,000: — anslag.
Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om tillökning af låne-bidraget till Manufactur-Discontfonden. (Stats-Utsk. N:ris 293 & 38i.) S. A. K. Genom till Rikets Ständer aflåten Nådig Skrifvelse af den 25 Mars sistlidet år, har E. K. M., jemte framställning, dels af hvad Rikets Ständer vid 1818 och 1829 årens Riksdagar beslutit, i afseende på crediliv för och lånerätt uti Manufactui-Discontfonden, och i sammanhang dermed af hvad E. K. M , rörande omförmälde lånerätt, ansett nödigt att tid efter annan förordna, dels ock angående förhållandet med den nu mera inträffade minskning af låneprocenten i berörde Discont-Verk för näringsidkare i allmänhet, behagat, för att återbringa fabrikanternes Iånerättighet i denna fond till enahanda belopp af 31 procent utaf tillverkningsvärdet, hvartill samma rättighet år 1818 bestämdes, i Nåder föreslå R. St. att, i sammanhang med reglering af den lånerörelse, sem för allmän räkning komme att bedrifvas, ytterligare afsätta och anslå en så stor summa till fabrikernes understöd, som erfordrades för att, inberäknadt det förut af Banken utgående creditiy och fondens egna disponibla Expeditiöns-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N.o 2j3.
Dock måste härvid lagas i betragtande, dels att, enligt Kongl. Brefvet af den 29 November 1821, stadgandet om praescriptionstidens räknande från betalningsdagen icke bör lämpas till de händelser, då något genom misstag blifvit dubbelt erlagdt, dels ock alt den på dessa städers tillgöranden icke beroende omständighet, som föranled t tidsutdrägten med merberörde frågas afgörande och städernes under tiden fortsatta betungande med omförmälde afgift, ingalunda kan anses såsom något giltigt skäl för det allmänna att, på grund af en Författning, somför öfrigt icke egentligen afser så beskaffade fall, som det nu ifrågavarande, vägra återställandet af denna bevillnings-afgift, hvilken dessutom, till jemnförelsevis högst olika belopp, blifvit utgjord af de släder, hvarest uppbörd deraf egt rum. Vid nu anförda förhållanden, anser Utskottet sig alltså icke kunna underlåta att understödja det af förrbemälde motionärer väckta förslag, att de städer, af hvilka, emot hvad Kongl. Maj:t på förrberörde sätt i Nåder förklarat, rotefrihets-bevillning blifvit erlagd, måtte berättigas att återbekomma, hvad de sålunda origtigt inbetalt. I sådant afseende får Utskottet följagtligen vördsamt hemställa, att städerne Gefle, Malmö, Landskrona, Ystad, Lund, Söderhamn Eskilstuna och Skanör, som, enligt hvad ofvan utredt är, utgjort rotefrihets-bevillning till ett sammanräknadt belopp af 9,831 R:dr 18 sk. 9 rst., må förklaras berättigade att från Riksgälds-Contoiret återbekomma den för deras egentliga stadsjord erlagda och till detta Verk influtna samt förut icke serskildt restiluerade andel af denna bevillning, så vida deras anspråk å utbekommande häraf varda hos Styrelsen öfver nämnde Contoir före 1841 &TS slut vederbörligen anmälda och de, för bestämmande af restitutionernes belopp, erforderliga handlingar till samma Styrelse ingifna. 22 Stats-Utskotlets
Och qvinnan vardt helbregda i samma stund. Och när Jesus kom i öfverstans hus, och såg piparena, och folket sorlande, Sade han till dem: Går edra färde; pigan är icke död, men hon sofver. Och de gjorde spe af honom. När nu folket var utdrifvet, gick han in, och tog henne i handen; och pigan stod upp. Och detta ryktet gick öfver det hela landet. Och när Jesus gick dädan, följde honom två blinde; de ropade, och sade: O Davids Son, förbarma dig öfver oss. Och när han kom i huset, stego de blinde fram till honom; och Jesus sade till dem: Tron I, att jag kan detta göra eder? Då sade de till honom: Ja, Herre. Då tog han på deras ögon, och sade: Ske eder efter edra tro. Och deras ögon vordo öppnade; och Jesus hotade dem, sägandes: Ser till, att ingen får detta veta. Men de gingo ut, och beryktade honom i det hela landet. När desse voro utgångne, si, då hade de ena mennisko fram för honom, som var en dumbe och besatt. Och när djefvulen var utdrifven, talade dumben. Och folket förundrade sig, och sade: Sådant hafver aldrig varit sedt i Israel. Men de Phariseer sade: Med den öfversta djefvulen drifver han djeflar ut. Och Jesus gick omkring i alla städer och byar, lärde i deras Synagogor, och predikade Evangelium om riket, och helade allahanda sjuko, och allahanda krankhet ibland folket. Och när han såg folket, ömkade han sig öfver dem, att de voro förlåtne och förskingrade, som de får som ingen herdan hade. Då sade han till sina Lärjungar: Säden är mycken, och arbetarena äro få. Beder fördenskull sädenes Herra, att han sänder arbetare i sina säd. Och han kallade sina tolf Lärjungar till sig, och gaf dem magt öfver de orena andar, att de skulle drifva dem ut, och bota allahanda sjukdom och allahanda krankhet.
Då likväl å andra sidan ali inbjudning blifvit bestridd, får jag vördsamt an - t 0‘2 Den 13 O e t o b e r. hälla, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville skilja emellan de Irenne alternativer» hvilka nu förekommit till proposition, nemligen: 1:0 Att ingen inbjudning må äga rum; 2:0 Att den bör verkställas i afseende å de till Försvarsverkets materiel anslagne, af Herr Crusenstolpe omfattade, 70,000 R:dr, och 3:o Att, såsom jag föreslagit, den skall utsträckas till alla de beslut Ridderskapet och Adeln fattat angående 2:dra pch 3;dje JJufyudTitlarne. I sådant fall torde vi få börja med att votera , oin Herr Crusenstolpes eller mitt förslag skall utgöra Contra proposition; hvarefter Herr Hjertås alternativ kunde utgöra Ja-proposition. Vi komma eljest att uppehålla oss med en onödig Öfverläggning, och jag anhåller derföre, att voteringarne, i den ordning jag omnämnt, mätte genast börja, Herr Crusenstolpe: Med fullkomlig öf Herr Hjerta: 5^ §, Riksdagsordningen lyder sålunda: ”De allmänna beslut, sorn Den 13 O c t o b e r. ”ett Stund fattar, äfvensom livad ett serskildt Stånd i egenskap af RiksStånd be”slulit, och annars rätt röra kan, meddelas ”de öfriga Stånden genom utdrag af Protokollet. Vill Ledamot, som ej i Ståndets ”fattade beslut instämt, sin serskilda tanka ”hos de öfriga RiksStånden anmäla, stånde ”det honom fritt, genom serskildt Memorial ”eller Dictamen till Protocollet, hvilket må ”Ståndets beslut åtfölja.” Nu uppstår likväl det besynnerliga fall, att Herr Crusenstolpe i en allmän fråga begärt de öfrige RiksStåndens inbjudning att instämma uti Ridderskapets och Adelns beslut, fastän Grundlagen föreskrifver, när och på hvad sätt dessa serskilda Ståndsinbjudningar skola verkställas, samt huru förhållas skall, då två Stånd stanna emot två Stånd i olika beslut.
Då under ifrågavarande åren, utom det sista, sjöfarten varit mindre lönande, har ock denna handtering i betydlig mån aftagit; men sedan bättre konjunkturer nu deruti inträdt, har skeppsbyggnaden åter visat sig i tilltagande, oaktadt både dagsverkslönerne och byggnadsmaterialierne blifvit så högt uppstegrade. A de fyra på landet befintliga varf hafva 9 fartygsbyggnader dels fulländats, dels blifvit påbörjade. Glasbruk. I orten finnes endast ett sådant, nämligen Långvik. Det bar med oafbruten drift bedrifvits, men skall dock lemna obetydlig behållning. Arliga tillverkningen, som består af fönsterglas och buteljer, uppgår i värde till 19 å 20,000 R:dr Banko, samt skeppas, med undantag af hvad i orten åtgår, på Stockholm. 20 Mjölqvarnar. Endast 12 sådana finnas i gång åtskilliga tider af året, och få af dem anses gifva verkligt lönande förtjenst. Då de likväl icke motsvara mäldbehofvet, finnas dessutom en myckenhet sqvaltqvarnar, vid hvilka allmogen förmal sin säd till största delen. §• 4. Uinäringar. Jacjten är en näringsgren, som uti ouppodlade länder gifver god inkomst. Det tyckes derföre som Norrbotten borde vara den provins i Sverige, hvarest jagten med största fördel kunde bodrifvas. Förhållandet har likväl icke varit sådant. Skogarnes förminskning vid kusten gör, att der finnes föga villebråd. Björnar hafva likväl de sednare åren blifvit fällda till ganska stor myckenhet; dock har allmogen så löga egnat sin tid åt deras förföljande, att sådant först kommit i fråga, sedan de å boskapen föröfvat betydlig skada. Fogel afyttras väl till ringa qvantitet, men numera sällan utom länet. Räf, filfras, mård, hermelin och ekorre fällas till temlig mängd, och endast i den mån dessa djurs fångande upptager allmogens tid, kan jagten hufvudsakligen anses såsom näringsgren inom länet.
Domarens sätt att uppfatta förbrytelsens vigt, straffas med endast 8 dagars fängelse å fästning; då deremot en annan, som bade lasteligen talat3 om '■'then som ”lill efterträdare i Regeringen förklarad är,” som orden lyda i 5 Cap. i § MissgerningsBalken, ovilkorligen varder halshuggen, så framt icke Nåd mellankommer. På dessa skäl tillstyrker jag vördsamt bibehållandet af det närvarande 4-de momentet, i stället för de föreslagne 4'de och 5:te momenterne, samt anhåller om proposition: att Ridderskapet och Adeln måtte täckas förklara detta såsom sin gemensamma tanka. Herr Cederschjöld: Jag instämmer med den siste värde talaren, blott med den skillnad, att brottet må bestraffas efter allmän Lag. Herr von Schulzenheim: Jag torde blott få äran nämna, att jag icke har något att invända emot den förändring, Herr Cederschjöld föreslagit. Hans Excellence Herr Friherre Lagerbjelke: Då jag anhållit om ordet för att förena mig med Herr von Schulzenheim, vore det obilligt om jag ej först erkände det aktningsvärda i motiven för Utskottets förslag. Utskottet har nemligen afsett att skaffa en säkrare bestralTningspåföljd genom be - 35a Den 3i Januarii e. m. stämmande af gradationer i straffet. Jag tviflar dock att ändamålet vinnes, och tror, att möjligen svåra betänkligheter kunna uppstå emot förslaget. Så väl Herr von Schulzenheim nu, som Herr Cederschjöld i sin reservation, hafva visat olämpligheten och orättvisan af förslaget, så länge allmänna Lagens nuvarande stadgande rörande mundtligt tal, i denna del bibehållas. En för» brytelse skulle komma att bestraffas hårdare, om den beginges i munteligt tal, än i tryckt skrift. Jag tror, att man bör betrakta denna sak jemväl ur en högre synpunkt. Det är otvifvelaktigt att vår RegeringsForm, likasom alla constitutionella monarkiska samhällslagar, afser att innehafvaren af högsta magten skall vara utöfver all jemförelse, vöre det äfven med de personer, som genom blodsbandet med honom äro innerligen förenade.
St., att hos K. M. i und. begära 414 Den 30 October f. m. nedsättande af en comité' af sakkunnige män, lill utrönande af tillståndet inom den Teclinologiska undervisningsanstalten, samt, ifall skäl till anmärkmr förefinnas, lill utredande, huruvida orsaken dertill ligger i Institutets stadgar, eller i desammas försummade efterlefnad.” Mig vill det synas, som om den hvilken kan förete efterlåtenhet i utöfningen af tjensleåligganden, äger att för detta ändamål vända sig lill Just.ombudsm. och att genom denna åtgärd saken får sin riktiga form. Om Utsk. deremot hade inskränkt sig dertill, att endast vilja från en lechnisk synpunkt un dersöka, huruvida detta verk vore så sammansatt eller dess instruction så beskaffad, att inrättningen motsvarade det dermed åsyftade ändamålet; då hade visserligen, emedan man för en sådan händelse icke hade kunnat vända sig till Just.ombudsm., skäl varit, att med en dylik framställning till K. M. inkomma, som då kunnat öfverlemna denna frågas afgörande åt Dess Wetenskapsacademi, eller kunniga andra personer. Men då nu Ulsk:s mern. tyckes innefatta icke blott el t sådant scientifikt syftemål, utan äfven tyckes åsyfta en undersökning, huruvida den för inrättningen gällande instruclionen vederbörligen tillämpas; så har Utsk. derigenom, enligt min förmening, sammanblandat 2:ne omständigheter, af hvilka den ena kunnat vinnas genom en derom hos Just.ombudsm. gjord anmälan och den andra åter genom und. anhållan om en undersökning; och jag mäste alltså afstyrka bi fall till betänk, i dess nuvar. form. Ilr F åhl-a: us, Olof Immanuel: Då äfven jag finner mig föranledd att med några ord uppträda i detta ämne, får jag börja med det förklarande, att jag för min del icke har något att erinra deremot, om 11. o. Ad. finner anledn. lill en sådan framställning hos K. M., som den Ulsk. nu ifrågasatt. Jag tror det vara en af de vackraste sidor af publiciteten i ett constilutionelt land, alt icke undandölja för den allmänna granskningen något af den offentliga förvaltningen.
No 1. ende understöd för Höganäs Stenkols-verk, har en ny actie-teckning till dess bedrifvande för sig gått, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer föreskrifna vilkor. Vid fortsättningen af Götha Canal-byggnad, sorn påräknadesöatt blifva färdig med innevarande år, hafva sådana betydliga hinder förekommit, att detta stora och med så dryga kostnader förenade företag ännu icke kunnat fullbordas. Kongl. Majit är sinnad, att i detta ämne till Rikets Ständer afgifva en serskild Nådig Proposition. Med hänsigt till Götha Canal, och för att af detta arbete kunna hemta en ökad fördel, har, under fortsatta bemödanden för segelfartens befrämjande på Götha Eif, en serskild Direction blifvit i Nåder förordnad , som eger att omfatta och bereda alla de mål och angelägenheter, hvilka hafva afseende på gemensamma frågor och regleringar för Canaloch segelfarten emellan Wenern och hafvet, samt att på ett ändamåls-enligt sätt förvalta ej mindre det bidrag, sorn härtill lemnäs af Trollhätte CanalBolag samt Städerna Götheborg och Wenersborg, än äfven hvad af allmänna medel till samma ändamål anslås, m. m. Ur samma allmänna synpunkt, har Kongl. Majit i Nåder bifallit, att den vid Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt. N.o 1. tor Motala anlagda mechaniska verkstad linge utvidgas utöfver Canal-verkets eget behof, och dertill, under vilkor af serskild Actie-tecknirig, beviljat understöd och lån af allmänna medel, hvilket haft elen påföljd, att verkstaden redan erhållit en omfattning, som lofvar allmän nytta icke blott för jernliandteringen serskildt, utan äfven för alla grenar af manufacLur och slöjd, genom förbättrade redskaps och verktygs förfärdigande. Kongl. Ma j:t har jemväl i Nåder tillåtit, att en Köping må vid Motala anläggas, med rättighet till handels idkande på alla inrikes orter: att tvänne årliga marknader derstädes må hållas, äfvensom inrättning af en metallvåg vid Motala hamn blifvit i Nåder medgifven.