Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ärliga arfvedel för tillsynen och vården öfver Bankens kostbara Vattenuppfordxings-Verk, jemte Sprutor och complette Bxand-redskaper af alla Den 2 2 Juli. 1137 alla slag , hvarvid , utom underhållandet af.särskilda inöfvade arbetare, hvarjehanda kostnader förefalla, finner Baned-Utskottet, uppå derom ingifven ansökning af Capitaine - Mechanicus Böngren, åt hvilken nämnde befattning är anförtrodd, böra på grundade skäl, jemlikt Herrar Bullmägtiges och Bankens Cornmissariers gjorda hemställan, förokas ifrån dess sedan äldre tider fastställdte belopp af 33! R:dr till 100 R:dr Banco årligen. Likaledes, och uppå gjo d anhållan af Bot-Kyrka Sockens Läkare, sorn besörjer Sjukvården vid Bankens Pappersbruk, anser BancoUtskottet sig böra hemställa , om icke det årliga arfvode af 50 B:dr Specie , som, utom fastställd betalning för hvarje Sjuk-besök, år 1809 blef honom tillagdt, får ifrån och med nästkommande år till 66y R:dr förökas. Hvad Banco-Utskottet i det föregående andragit och hemställt, underkastas vördsamt de Respectiva Ståndens upplysta ompröfning och godtfinnande. Stockholm den 18 Juli a 8 I 5- På Högl. Biddersk. På Högv. Prest-Stånoch Ad. Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Joli. Henning Gyllenborg. E. A. Almqvist. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke. Daniel Andersson. G. Helsingius. fm Dm 5 st Juli.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den a5 Augusti 1834- N:o 106. Uppläst och godkändt hos Bidd. och Adeln den a5 Åtig. 1834- Preste-Ståndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Ständers underdåniga Skr ifveise, angående ändring i iy Cap. 3i Rättegångs-Balken. (Xag-Utsk. N:o 86). S. A. K. - Hos Rikets Ständer har motion blifvit vackt derom, att tiden, inom hvilken ådömd värjemålsed bör afläggas, måtte varda förlängd utöfver hvad 17 Cap. 01 §. 1 mom. Rättegångs-Balken för sådant fall stadgar; och sorn erfarenheten visat, att Domstolarne hittills, serdeles i brottmål, förfarit olika vid bestämmande af tiden för edgångs fullgörande, och stundom lem nat - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse Ar.o töj. nät så kort anstånd, alt besvärstiden derförinnan icke tilländagått, eller att parterne ej egt tillfälle anskaffa och förete bevis öfver målets fullföljd hos Öfver-Rätlen; hafva Rikets Ständer, i ändamål att befrämja enhet uti lagskipningen i denna del, samt försäkra parterne om ett erforderligt rådrum, härmed skolat hos E. K. M. i underd, föreslå, att i mom. 17 Cap. 3i §. Rättegångs-Balken måtte ändras och erhålla följande lydelse: ”Domaren lägge den, som med ed sig fria skall, viss dag före att sig betänka, om han det åstundar, i staden två månader och å landet till det Ting, som näst efter två månader infaller.” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den a5 Augusti j834- N:o 107. Upplöst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Aug. 1834.
Deremot, och med fäsladt afseende på Academiens närvarande b«- hof af biträde för vinnande af det åsyftade ändamålet, Bibliotheksbyggnadens fullbordande, så vidt detta biträde utan någon större förlust för Slaten kan beredas, föreslår Utskottet, att Academien må beviljas fem års förlängdt anstånd med de föreskrifne årliga capital-albetalningarna, (yller ifrån den 1 Januarii i834 intill den 3i December 1838,) samt derjemte njuta befrielse ifrån erläggande af all ränta å hela återstående lånet under samma tid, men hvarefter de, för capital-afbetalningarne och räntans erläggande, förut bestämda föreskrifter komma att åter inträda i verksamhet, Och lärer det beslut, som af Rikets Ständer i ämnet fattas, böra hos Kgl. Maj:t i underdånighet anmälas. Stockholm den 16 Maji i834. Reservationer: Af Riksdagsfullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs Län: ”Emot Höglofl. Utskottets fattade beslut att tillstyrka Rikets Ständer låta Upsala Acadcmie få hafva det erhållna lånet räntefritt under 5 Ars lid, nödgas jag reservera mig. Under öfverläggningen om denna sak, har blifvit yttradt: ”att vetenskaperna och lärdomen skulle lida och undergräfvas, derest icke denna lindring beviljades”. Om detta resonement vöre grundadt, så skulle deraf Otvunget följa, att lärdomen och vetenskaperne vid Upsala Academie jemförelsevis befunne sig för närvarande på en låg ståndpunkt, helst Academien från äldre tider icke haft något annat Bibliothekshus än det gamla, samt saknat den nya praktbyggnad, för hvilken lånet begärdes och erhölls, och hvars snara fullbordan borde undanrödja det lidande och måhända förmo - Stntt-TJ tkcmts Uti. Nu 117. 17 förmodade förfall, som annars skulle lärdomen och vetenskaperne förestå. Jag tviflar likväl storligen på att någon, allraininst Academieslalen, medgifver delta.
Det är icke nog med att jag klottrat i hop en hel lunta, men jag sätter också det vigtigaste i ett post-skriptum. Och jag som alltid brukade excellera i att göra narr af fruntimmersbref! En folkfest i S:t Agnes. Högt deruppe på ett par af de skarpa bergstopparne, hvilka höja sig djerft mot himlen öfver den strandremsa, der Mentone är beläget, ligga små landsbyar – underliga, hopbygda trånga samhällen, dit knappast svallvågorna af det böljande lifvet dernere nå. Högst och egendomligast af dessa är S:t Agnes med sitt krön af en förfallen borgruin, som liknar ett örnnäste, en till hälften grusad medeltidsfästning, hedenhös upprest mot saracenerna, af hvilken dock nu blott återstå kullfallna, söndervittrande murlemningar, vid hvilkas bristande fogar de lågt gående molntapparne snudda. Nedanför detta fordomtima så starka kastell ligger sjelfva staden, om man kan gifva en sådan benämning åt den hopgyttring af hus, hvilka äro sammankörda på bergskammen och lära hysa omkring 500 invånare, hvilka födas här, växa upp här, gifta sig här och dö här – alt inom detta trånga samhälle, som ser ut som det ej stode i något samband med den öfriga verlden ikring, som låge det här ensamt, isoleradt, afskuret från den öfriga menskligheten, utan att en bindande tråd förenade det med någon af de orter, hvilkas ljusgula husmassor häruppifrån kunna skymtas i fjerran. Sjelfva luften är kallare och hårdare, det går en rysning igenom oss, när vi stiga af våra mulåsnor, och vi nästan ångra, att vi låtit S:t Agnesarnes folkfest – i anledning af ett eller annat stadshägnande helgon – narra oss hit upp, helst i dag, när vädret är gråduskigt och solkargt och den skarpa vinden tränger sig obarmhertigt igenom ens öfverplagg. Men det lönade mödan, ty S:t Agnes är sannerligen en lika underlig som pittoresk by.
"Kongl. Majit, som icke kanner att Riksens "Stander uppdragit, eller finner dem haswa kunnat "uppdraga deras Statsutskott någon magt akt fatita gällande beslut i mäl as de ifrägawarandes beskaffenhet, gör sig förwisiad, att Statswskottet Lemcke will säsom sädane haswa "det läckt Dircctionen af allmänna Brandförsäkringsverket meddelas. "Med denna öfwerkygelse tror Kongl. Maj:t fig "böra, innan besia förslag till Riksens Ständers "pröfning af StatsUtskottet öfwerlemnas, i Näder "föreställa Utskottet till en nogare granskning de betänkligheter, som Kongl. Maj:t funnit dem möta. "Kgl. Maj:t anser fig icke behöfiva leda Stats"Utskottets uppmärksamhet pä den allmänna säkerhet "och nytta, som genom Brandförsäkrings-inrättningen "blifwik stiftad och beredd, och pä angelägenheten att "upprätthälla och befrämja denna i flerfaldig» af"seenden gagneliga inrättning. "Det har ej kunnat undfalla StatsUtskottels "anmärkning, att sädane anstalter, som emot olycksfall skydda enskild egendom, utgöra, jemte goda la"gar, hwilka förswara den emot wäld och swek, vs "första wilkoren för idoghetens jemna werksamher, fil! nyttiga företag och grunden för den allmänna Den n November» 523 "Crediten. StaksUtstottet lärer sälunda finna att "desta wigtiga an>ralter böra noggrant rvärdas, syns ^Uierligen i närwarande tidepunct, dä de utomor"denteliga Statsbehofwen päkalla hwarje omsorg "för medlen att öka Statens af enskilda medborga"res sammansatte förmåga.
Skäne Grefwe ^sckenberZlkz - , » I. Oitoaf^emxenkckälö, Blad » 12. Dito Rägängs, Chartor iy. Dito 22 Conyoluter . med de nya Transporterade Chartor af Herr k-jejlliröm a 720Y aln, pä Dec. tum . - 22. Derutom Chartor öfwer Skäne » H aln. pä Dec. tum fdr alla Härader. I4;i>e Dolumen; Chartor för diverse «» Län, samt serskild Conrept - Charta öfwer. Götha Elf. Original < Chartor öfwer afmätflingar och Pejlingar af Mälaren jemte , Uppritade Chartor drröfwer pä z:ne ark. Diverse Transporter till ostvannämnde Chartor med mera. Gumma af de Ritade Chartor IZZ4- Den l6 October. 4213 gro Jnstrumcnker till Gcografiske observationer som medfölja: Chronometer as ^rnolö j London N:o 126 af Guld kostat uti inköp lOs P. St, Sextant af kamsäen med Artificiel Horizont och flera Laber 26, Vito ^ af Dito tg I4. Afwägnings Telescop af voNanst IQ-IQ. Pund Stell. isb. 4. I. Pendel-Ur af Lrnst. 2:ne Lransporteurer, jemte Skäp för Plätar pch färdige Chartor. Herr Grefwe n och Kandt-Marskalken afbröt uppläsningen af detta Memorial för att löta justera följande Utdrag af Protokollet, hältet i Hög» loff. Riddcrskapct och Adelns kle» num d. 16 October 1809. S. D. Beslöt Högloft.
Den s, k. profkuren, som klandras af motionären, den får efter samma år utfärdad föreskrift genomgås på hospitalet, så vida vederbör:de, som begärt den sjukes mottagande, vill skicka in honom till hospitalet. Flere andra omständigheter vore alt anföra, men då de icke böra verka på den skrifvelse, hvars afgifvande jag ingalunda vill motsätta mig, så skall jag nu innehålla med hvad jag eljest anser kunde vara alt anmärka. Hr von Hartmansdorff, Au g: Jag vill icke motsätta mig det slut, hvartill Utsk. i detta mål kommit, men skulle hafva önskat, att Utsk. framställt saken till Stånden vid Riksdagens början. När ett Utsk., som bär namn af hushållning, kan tillåta sig att, utan begäran hos R. St., och sålunda utan alt StatsUlsk. heller lemnat något yttrande deröfver, göra den utgift, som erfordras för tryckning af ett annat lands lagstiftning i ämnet, så hade äfven Serskildta Utsk. kunnat bespara sig hemställan ang:de den Norrska bränvinslagsliftningens tryckning. Vi hade då kunnat låta göra det på eget bevåg, och hade sluppit de mångo anraärkn.-r, som vi fått blott derföre, att vi framställt önskan oro denna trycknings företagande. EkonUtsk. har deremot vågat verkställa tryckningen utan alt, ens i sin framställning, säga ett ord om tillstånd dertill, och utan att någon annan gör anmärkn. dervid. Jag beklagar blott att Serskildta Utsk. ej hade detta hushålllnings-prejudikat att taga lill efterrättelse vid sin framställning rör:de bränvinslagstiflningen. Frih. Den 9 September. 305 Frill. Alströmer, Carl Jonas Oscar: Om Hr von Hartmansdorff genomläst Betänk., skulle Hr von Hartmansdorff funnit anledhm, hvarföre denna bilaga inkommit, nemi. att den varit motionen bilagd. På grund deraf ansåg sig afdelnm, hvilken jag tillhörde, både oförhindrad och pligtig alt meddela R.
Län i timnet akgikvet Itlemorisl, uti kvilket litines snkuiött att, utan motsägelse, lä. 8lt, s Lullmägtiges i Lanken ock ILglsLontoret äligganöen ocki personlige algäröer viö öesse Verks styrelse voro i ling graö nragtpäligganöe; att llertili koröraöes en oaklrruttzn uppmäl ksalnket ock »ppolkring sk mycken tiö, kälst seöan öesse Verk, i seönsre tiöer, erliällit llere kör öem förut krämmsnöe kunctinner; stt livar ock en som kärät leinnaöe uppmä, ksamliet mäste linna öe Konorarier, kvilks kär öet närvaranöe voro öesse kerrar ock män onslsgne, ingalunöa svarsnöe emot öe korö, ingar, som 8laten ak öem^ i köljö ak öeras uppörag, liaöe rätt att Vänta; stt Rlotionären viö öen är 1828 kvrrättaöe Levision äkver L. 8t:rs Lånekontor i Oötkekorg, uti kvilken ltlotionären, säsom Omkuö ä Lonöe8tänöetr vägnar, cleltagit, kommit i tillfälle kärvärkva noggrannare känneöoiu om öei varanöe 8t^relses äligganöen oell iniiämlat: alt öä, enligt k8t:rs käreskrikt, Lontoret»
Af ofvannämnde obligationer hafva Mälareprovinsernas samt »Smålands med flera provinsers» Hypotheksföreningars, löpande med 4 procents ränta, inköpts till 91 proceut af nominella beloppet; de öfriga al pari. E) Statistiska sammandraget öfver de af Kongl. Krigskollegium under år 1S63 bestridda utgifter. Utaf detta inom Kongl. Krigs-kollegium uppgjorda statistiska arbete få Revisorerne meddela följande tre sammandrag öfver utgifterna för värfvade Arméen, för indelta Arméen och för beväringsmanskapet. (Bil. litt. P., Qoch R.) I sammanhang med den redogörelse, som här ofvan blifvit lemnad för användandet af de under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning ställda statsanslag, hafva Revisorerne ansett sig böra meddela följande, uti Kongl. Maj:ts nådiga bref till Kollegium den 15 December 1863 intagna specifikation öfver dispositionen af det anslag å 3 millioner R:dr R:mt, som Rikets Ständer vid sistlidne riksdag meddelat till försvarsverkets fullständigare ordnande: Stängselliniers anbringande vid inloppen till Stockholm och Karlskrona. Kostnaden härför upptagen till Ytterligare forsvar af nämnda inlopp: a) Förändringar af fästningarne Waxholm och Karlskrona för gröfre artilleripjesers anbringande 50,000: — b) Batterier, der sådana erfordras, 53,000: — c i Undervatteus-minor 100,000: — 203,000 Batterier utanför Skans tull 30,000 Ett nytt brygg-ekipage » 70,000 Fälttrain .
Enligt föreskriften uti 7 §. af Instructiouen för Revisorerne, bafve vi besökt samtlige till det egentliga Piiksgälds-Conloiret hörande Departementer, samt, efter ledning, så väl af speciella Instructioner, som de särskilda uppgifter, hvilka, genom Herrar Fulimägtiges försorg, blifvit till oss öfverlemnade, fordrat redo och besked för de en hvar af RiksgäldsContoirets Embetsoch Tjenstemän tilldel te göromål och befattningar, och dervid jämväl inhämtat kännedom af de, i afseende på Credit-Sedel-Ulgifningen, stadgade Controller, Efter hvad, så väl vid detta tillfälle, som eljest kunnat utrönas, bafve vi med nöje erfarit, att göromålen inom Riksgälds-Contoiret blifvit med ordning, drift och skyndsamhet skötte och handhafde, men, utom hvad förut blifvit anfördt, i afseende på behöfiiga antalet af Commissarie-Sysslor vid Riksgälds-Contoiret, bafve vi ansett de öfriga göromålen derstädes äfven kunna behörigen skötas af en mindre personal, så framt, med hänsigt till göromålens nu varande beskaffenhet, de samma varda på annat sätt, än efter nu gällande Arbets - 444 Riksens Ständers Ordning, på de tjenstgörande fördelte; Hvarföre vi också tillstyrkt Herrar Fullmägtige, att åt detta ämne ägna sorgfällig uppmärksamhet, så att umbärliga Sysslor och Tjenstebefattningar varda indragne, så fort sådant, utan förnärmande af någons lagliga rätt, kan låta sig göra.
Då denna punkt i Författn:n jusi är deD, vid hvilken alla de s. k. sjelfförsörjarne fästa sina förhoppningar, oell på hvilken de grunda sin existens, anser jag det orätt, att söka förändra detta stadgande, hvarföre jag anhåller om bifall till U(sk:s yttrande i denna punkt. R. o. Ad. biföll Ulsk:s yttrande ang:de ifrågavaride §. § 13. Då härvid först förekom Utslcs yttrande, ang:de väckt förslag att borttaga den Kronan förbehållna rättighet, att, på sätt lämpligast finnes, besörja om tillverkning af dess förnödenheter, anförde Hr von Hartmansdorff: I andra delar af näringarne, plägar man yrka, att Kronan icke skall befatta sig med deras utöfning, emedan hon är en kapitalist, som i styrka öfverträffa!- alla andra; alldenstund hon kan pä sina näringar sälta lill mera penningar, än någon annan, ulan att göra bankrutt. Men i denna del af näringarne har man tillåtit Krona^n tälla med den enskilde. Huru skall han kunna i detta, mera än i andra yrken, uthärda denna täflan? Han förmår det icke. Om Kronan låter för sin räkning utöfva handtverk, så är det klart, att hon derigenom skall undergräfva andra handtverkare. Hvad blir följden? Naturligtvis den, alt fattighjonen blifva så mycket flere. Hvem får försörja dem? Menigheterne. Det är således på deras bekostnad, som Kronan drifver handtverk, hvilket väl icke måtte vara det allmännas nytta. Utsk:s yttrande i denna punkt bifölls. I fråga om Utslcs derefter förekommande yttrande om väckt förslag att den, fattigvårds-inrätlningar medgifna rättighet, att till afsalu åstadkomma alla slags tillverkningar, måtte uphöra, yltrade_ Hr von Hartmansdorff: Denna punkt är eu af de svåraste alt ordna. Det är klart att, vid fattigvårdsinrältningarne, kan man icke lemna dem, som äro arbetsföre, ulan arbete, dels för att icke förderfva dem sjelfve, dels för att icke skada de menigheter, som skola underhålla inrättningen.
Uti Nådigt Bref den 26 April 1834 ^iar Kongl. Majrt, i likhet med hvad Rikets Ständer yttrat, förklarat denna ansökning icke kunna bifallas. 3:o F. d. Kamererarens vid Strömsholms Stuteri-Inrättning Landströms sökte afskrifning af dess skuld lill Stuteri-Kassan. Uti Nådigt Bref den 26 April 1834 har Kongl. Maj:t, lill hvad Rikets Ständer härutinnan yttrat, lemnat Dess bifall och derom, till behörigt iakttagande, vederbörande underrättat. 4:0 Arrendatorernes. af Klabböle Krono-Lax fiske sökta eftergift i i83o års arrende. Uti Nådigt Bref den 26 April 1834 har Kongl. Maj:t, till hvad Rikets Ständer i delta ärende hemställt, lemnat Nådigt bifall. 5:0 Upphörande af Lands-Fiskals-tjensterne. i834 den 7 Maj i underdånighet anmäld, då Kongl. Majrt, i likhet med hvad, i anledning af Rikets Ständers, vid 1823 och 1829 årens Riks - Bil. till R. St. Just. Ombudsm.■ Emb. Ber. den 14 Jan. 1840. 39 dagar, gjorde enahanda begäran, blifvit förklaradt, ansett Sig till denna hemställan icke kunna lemna Nådigt bifall. 6:0 Vackt fråga om uppförande af en Bro öfver Dahlelrven i trakten af Gysinge Bruk. * Sedan alla förberedande åtgärder blifvit vidtagne och nödiga upplysningar inhemtade, bar Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref den 24 April 1839, förklarat, att, så vida, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Gefleborgs
Ridderskapet och Adeln. S. D. Upplästes de hos Rikets Ständers Herrar Elektorer hallna protokoll vid den 31 sistlidne Januari förrättade val, hvarigenom blifvit utsedde, till Rikets Ständers Justitie-ombudsman, förut varande Justilie-ombudsmannen, Advokatfiskal, Riddaren af Kongl. Maj:ts Nordsljerne-orden, Nils August Fröman, och till hans Suppleant Expeditions-chefen, Riddaren af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-orden, Arendt Dreijer; och skulle, genom utdrag af Protokollet, Expeditions-Utskottet underrätta om utgången af dessa val samt anmodas uppsätta och till Riks-Stånden ingifva förslag lill såväl förordnanden för de valde, som ock underdånig skrifvelse om valen lill Kongl. Maj:t. S. D. Företogs val af Fullmägtige i Rikets Ständers Barik; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Hans Excellens Herr Grefve Gyldenstolpe, Adolf Fredrik Nils, Riksmarskalk, f. d. Stats-Råd, Riddare och Kommendör af K. M. O.; Herr Skogman, Carl Johan Alfred, Kapiten i Kongl. Maj:ts Flotta: samt Herr Åkerman, Fredrik, President, K. N. O. med St. K. S. D. Företogs val af Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor; och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde: Ha ns Excellens Herr Grefve Sparre, Gustaf Adolf, f. d. Justitie—Statsminister, President, Riddare och Kommendör af K. M. O.; Friherre Tersmeden, Wilhelm Fredrik, f. d. Ryttmästare, Kommendör af W. O. med St. K.; samt Herr Wolffelt, Mauritz Constantin, Major. S. D. Företogs val af Suppleanter till Fullmägtige i Rikets Ständers Bank; och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde:
Sammanlägges allt detta, skall det befinnas utgöra en högst betydlig summa, hvars öfverdrifna belopp tydligen kan skönjas deraf, att 0111 presternas inkomster 3o-dubblades i afseende på spannmålen, eller blott 10- dubblades i afseende på ladugårds-afkastningen, skulle de uppsluka all Rikets sädesoch ladugårdsproduetion, oaktadt presterskapet icke utgör mer än 10 ä 12,000 personer, qvinnor och barn deri inberäknade. — Jag öfvergår nu tiil de anmärkningar, en annan talare framställt. Gr. Cronhjelm bar sagt, att genom redan beviljade anslag skollärarne kommit i tillräckligt god belägenhet. Committeen för läroverkens reorganisation, som arbetade under H. K. II. Kronprinsens presidium, ansåg likväl undervisningsverken behöfva ett anslag af 168,000 rtdr, om jag icke minnes orätt, och deraf begärde Konungen vid sista riksdagen endast 60,000 så att en brist ännu återstår af 108,000. Vilja presterna medgifva, att denna summa får tagas af deras inkomster, skall jag ingå på borttagande af den dubbla tjenstårsberäkningen för skollärarne, men annars icke. Gr. Cronhjelm har vidare sagt, att presterskapets inkomster äro skyddade af privilegierna, och detta är just anledningen för mig att vidhålla mitt påstående; ty i annat fall skulle jag helt enkelt föreslå, att man fråntog dem en del af dessa inkomster och gaf'åt skolstaten, men nu måste jag inskränka mig dertill att låta skollärarne behålla sina dubbla år, intilldess pre7 sterna sjelfva medgifva att dela med .sig. Hvad åter‘den omständigheten beträffar, att Konungen kan med regala pastorat belöna skickliga skollärare, innefattar detta ingen grund, hvarpå vi äga rätt att göra några beräkningar. Dessutom gifva de dubbla tjenståren blott rätt att komma på förslag, men inskränka ej valmännens rätt, och jag skulle gerna önska, att Konungen oftare, än som sker, ville göra afseende på församlingarnas val.
Då denna sjukdom, som den kanske af mången ville kallas, oafbrutet fortfarit och alltjemt tilltagit under mer än femtio år, lärer val föga hopp förefmnas om dess botande, och då smittan gripit så vidt omkring sig, att den till och med på ett betänkligt sätt inträngt äfven inom detta rum, så anser jag under sådana förhållanden hvarje försök till motstånd vara fruktlöst. Det kan endast fördröja, men icke förhindra ståndsförfattningens slutliga fall, och heldre än att vidare underblåsa en söndring, som på landets krafter måste verka upplösande eller förlamande, låter jag gerna min på börden grundade representationsrätt falla. Börden, säger en stor skald, är för den enskilde hvad fäderneslandet med sina minnen är för ett helt folk. Han har sagt, att förfädrens lyror sjunga ur molnen, och att det måtte vara skönt att som ättling lyssna till de beslägtade rösterna, och att från barndomen kunna sammanknyta sitt väsende med hvad fäderneslandet haft högst och ädlast. Mången bland er, M. Hrr! känner denna njutning och tillfredsställelse, — men hvad helst än edra förfäder åt fosterlandet offrat, det vare sig i krigisk mandom eller fredlig idrott — huru stora förbindelser än fäderneslandet till dem eger — sannerligen, ert offer vore ändå större, läderneslandets tacksamhet till er blefve vida högre, edra ättlingar skulle till er blicka upp med ännu mera vördnad och stolthet än ni till edra förfader — om ni, till biläggande af ett halft århundrades borgerligt split, om ni, till förekommande af kanske än ytterligare ett hallt sekels inbördes fejder, i dag på Sveriges altar frivilligt och storsint nedladen sjelfskrifvenhetens arf, och i utbyte deremot prydde edra sköldar med medborgerlighetens krona. Hr Roos af Hjelmsäter, Axel Augnst: Jag får förklara, att jag af själ och hjerta tillhör det parti, som önskar det nu hvilande förslagets antagande, och att jag dertill röstar bifall.