Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härmed hade prohibitivsystemet inom tullagstiftningen nått sin höjdpunkt, men ännu länge — omkring ett halft århundrade — fortsatte man att, om också icke i samma utsträckning, tillämpa den princip, som för detsamma legat till grund. De tulltaxor, som utfärdades åren 1782, 1794, 1799 och 1816 lemna härpå bevis, enär man i dessa fyra taxor ännu finner 320 ä 350 införselsförbud. 14 Vid 1823 års riksdag förklarade sig Rikets Ständer hafva antagit såsom grundsats, att en allmän frihet må ega rum att emot afpassäd tull införa alla utländska varor, likväl med anhållan, det Kongl. Maj:t, derest några inskränkningar i denna frihet kunde finnas af behofvet påkallade, täcktes derom särskildt förordna. Kongl. Majit förkastade icke den nya grundsatsen, men då en förändring af så omfattande beskaffenhet ej borde på en gång genomföras, blef denna grundsats endast småningom tillämpad. Redan i tulltaxorna af 1824 och 1826 visa sig dock yttringarna af denna grundsats. Förbuden uppgå der till ett vida mindre antal än förut, i den förra till 174, i den senare till 86. Och detta antal har sedermera alltjemnt varit i aftagande, till dess i 1860 års tulltaxa icke något införselsförbud vidare förekommer. Liksom förbuden sålunda först efter hand blifvit afskaffåde, och följaktligen för vissa artiklar qvarstått längre än för andra; så hafva ock skyddstullafgifterna, vare sig att de af ålder funnits eller satts i förbudens ställe, blifvit bibehållna, dels längre, dels vid högre belopp, för vissa slags produkter än för andra sådana.
Att nu vilja beröfva Wermland förmånen af den nyttiga sluss-byggnaden, i det alt det härtill ifrågasatta låne-understödel skulle för nämnde obetydliga bifrågas skull afslås, det vore efter min tanke, att alltför mycket förbise det hufvudsakliga och vigtiga ändamålet för en ringa formalitet; det skulle påminna om det gamla ordspråket, som varnar för, alt sila mygg och svälja kameler. En värd talare har åberopat de ”flere” ledamöter, som yrkat återremiss, äfvensom de svårigheter, som för understödjande af arbets-företaget sig yppade, i afseende på bristande utredning. Jag tror, alt den värde ledamoten har sett litet dubbelt i båda fallen. Visserligen hafva 2:ne ledamöter yrkat återremiss, men för så vidt blotta antalet af dem, som motsatt sig låne-understödet, bör tagas i betraktande, synes det icke så betydligt, alt deias yrkande kan på denna grund tillerkännas utsigt till någon synnerlig framgång. Att trafiken är ganska betydlig, det torde en hvar, som känner orten, icke kunna bestrida; de hinder, de kostnader, den tids8 H. 37 578 DeÅ 29 Juni e. ra. utdrägt, den nu är underkastad, har jag redan haft äran inför R. o. Ad. omförmäla; och då dessa svårigheter ej kunnat förnekas, ej heller bättre utväg upgifvits för deras afhjelpande, torde R, o. Ad. finna skäl, att med välvilja omfatta del sätt, som är föreslaget till underlättande af besagde trafik, till obehindradt fraktande af tusentals tolfter plankor och Sk$ jern, som skola föras utföre, de (ill flere tusen T:r, upg:de spanmåls-qvantiteler, som, enl. noggrann beräkning af den hittills årliga fraklningen förbi Dejeforss och Forsshaga, bör kunna, i ökadt mått, genom lättadt, och med lindrigare kostnad förenadt kommunikalionssält för framliden påräknas. Personligen bosatt i en del af provinsen, som ej har direkt gagn af denna anläggning, känner jag dock förhållanderne, och kan öfver dem yttra mig ojäfvigt, och med rent nii för landels allmänna bäs a
3- — till det andra gala-spektaklet vid kröningen: VI. 4. — till bal hos Deras Majestäter Konungen och Drottningen under kröningen: VI. 5. — till det tredje gala-spektaklet vid kröningen: VI. 37. -— lill Svenska Slöjd-Föreningens Söndagsoch Afton-skolas utställning af elevernas arbeten: VI. 245. — till en så kallad Elev-Matinée i Musikaliska Akademien: VI. 487. — till att genom ombud öfvervara öppnandet af Strömsholms nya kanaloch slussverk: VII. 302. — val af ifrågavarande ombud, angående: VII. 302. — till att bevista invigningen af en minnesvård öfver Konung Gustaf Wasa vid Utmeland i Dalarne: X. 108- — angående utseende af deputerade å Ridderskapets och Adelns vagnar vid nämnde invigd ing: X. 244, 245- — tili Landtbruks-Akademieus sammankomst å Experimental-fältet: X. 246- — till att deltaga i öppnandet af jernvägs-linien från södra bangården i hufvudstaden till Södertelje: XI. 3(6. Inbjudningar till Med-Ständen från Höglofliga Ridderskapet och Adeln: — angående tiden för Deras Majestäters Konungens och Drottningens kröning i hufvudstaden: I. 44. — i fråga om en underdånig condoléanee adress till Hennes Maj:t Enke Drottning Josephina, i anledning af Hans Maj:t Konung Oscar I:s dödliga frånfälle: I. 44- — angående öfverlåtande åt Herr Grefven och Landtmarskalken samt de öfriga Riks-Ståndens Herrar Talman att framlemna till Hans Majtt Konungen den underdåniga skrifvelsen rörande Konungens och Drottningens kröning, och till Hennes Maj:t Enke-Drottning Josephina den för henne beslutade condoléance-adress: I. 139. — i fråga om gemensamma öfverläggningar rörande det i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 2 under mom.
Departements handläggning, föredragas af Stals-Ministern för Utrikes ärendena och expedieras lill hvartdera Riket på dess språk, till Sverige genom bemälde föredragande, oell till Norrige genom dess Stats-Minister. Diplomatiska ärenden föredragas äfven af Stats-Minislern för utrikes ärendena ©ch införas i ett serskildt protocoll. Eih. till R. St. Prot. i84-t• to Sami. 1 A fä. 89 706 Expeditions-Utskottets Försl*" till und. Skrifvelse, N.o 3^4> Ärendena afgöras &c. Häruppå få Rikets Ständer till svar i underdånighet meddela, alt Rikets Ständer, på de af E. K. M. anförda skäl, för deras del, antagit den i E. K. M:s här ofvan omförmälda Nådiga Proposition föreslagna ändring i 7 §. af den i Stockholm den 6 Augusti och i Christiania den 31 Juli 1815 beslutade Riks-Act. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 Maj 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Maj 1841 - Preste-Ståndet den 8 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående leverering till Stora Kopparbergs Bergslag af ränteoch mantalskoij m. m. (Stals-Utsk. Uti. N:ris 235 och 459.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva framställningar blifvit gjorda, dels om befrielse för vissa socknar inom Stora Kopparbergs Län från åliggandet att tili Kopparbergs Bergslag in natura leverera ränteoch qvarntulls-kol, dels ock om upphörande af tredsko-böter lör uragllåtenhet att så beskaffad leverering fullgöra.
Det ändamål, man vill uppnå, synes mig lämpligen kunna vinnas derigenom, att 119 § gifves följande, af mig hos Utskottet föreslagna lydelse, hvilken jag härmed underställer Rikets Ständers pröfning: ”Till erinran 0111 den hvarje ledamot i Taxeringsoch Pröfnings-kommitté åliggande skyldighet, att efter bästa förstånd och med tillämpning af föreskrifterna i Bevillnings-stadgan, på heder och samvete, påföra hvarje skattskyldig den beskattning, han bör vidkännas, så att hvarken kronan eller de skattskyldige förnärmas i sin tillständiga rätt, skola vid början af Kommittéernas verksamhet, §§ 64, 65, 66, 67, 71, 102, 104, 105, 106 och 109 i denna stadga uppläsas.” Herr Professoren Agardh samt Herrar J. Malmborg och C. E. Embring hafva instämt uti denna reservation. Af Herr Bildt. Knut: ”En lag, som ej mera respekteras, bör efter tidens kraf jemkas och rättas; ty genom orimliga lagar undergräfves aktning för all lag. Denna sats kan skäligen tillämpas på den hevillnings-förordning, som, hufvudsakligen oförändrad, hvarje Riksdag framkommer till Rikets Ständers pröfning. Vid denna Riksdag har Bevillnings-Utskottet ej saknat anledning, att närmare granska de gamla bevillnings-grunderna, hvars olämplighet blifvit på ett utmärkt sätt framhållhe i en af Herr Stolpe inom Borgare-ståndet väckt motion (intagen i Svenska Tidningen för den 30 och 31 December 1856). Utskottet medgifver väl att olägenheter lörefinnas, men anser sig sakna erforderliga upplysningar för att desamma afhjelpa, och föreslår Rikets Ständer att underdånigst anhålla om bildandet af kommitté för att erhålla ett förslag till ordnandet af städernes och landets beskattnings-förhållande, onera m. m. — Man kan gerna erkänna att denna utväg kan blifva ganska gagnelig, ehuru det är skälig anledning till den förmodan, att en längre tid fordras för att nöjaktigt lösa så vidtomfattande frågor.
Om blott en enda arbetare i ett enda yrke lär sig nåC II. 26 402 Den 10 Maj f. m. got nyttigt, så verkar det fördelaktigt långt utöfver hela denna summa. Hvad som jag tror mig veta 5r, att inom de arbetande klasserna är behofvet att se ganska stort, och derföre tror jag att anslaget kommer alt verka fördelaktigt. Hvad hindrar för öfrigt all icke tiden kan utsträckas ? Dermed behöfva vi icke befalla oss. Det är åtminstone en möjlighet att så sker. Ett annat skäl är att en återremiss möjligen skulle kunna medföra den olägenhet, som en talare här framställt. Derföre tillstyrker jag bifall till betänk, i dess nuvar. skick. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Afven jag tillstyrker bifall till hvad StafsUtsk. nu föreslagit på grund af K. M:s nåd. propos. Det kan visserligen vara ovisst hvad gagn denna expedition kommer att medföra; men sannolikt är det åtminstone, att den kan medföra ganska myckel gagn för utvecklingen af de slöjder, hvilkas produkter äro framställda till exposition i London. Det beror på förmågan hos dem, som komma att resa huruvida de kunna hämta hvad som der är att hämta. Någon insigt och konstfärdighet måtte väl af en och annan kunna inhemtas. Det är en vara hvars import jag önskar mätte af R. St. pä allt sätt befordras. Då saken för öfrigt är af flera ledamöter inom R. o. Ad. förordad, så vill jag icke vara vidlyftig utan inskränker mig att endast tillstyrka anslaget. Hr Rosenblad, Bernh.: Det ligger hos menniskan en begärlighet för egenkärlek och jag tillstår att äfven jag delar den så till vida, att jag icke kan neka att jag anser den motion, jag i detta ämne väckte, Verkligen hafva mera skäl för sig än StatsUtsk:s förslag. Jag föreslog nemi. att resennderstöd skulle lemnäs ät någon teknisk vetenskapsman, åt fabrikanter och handtverkare, utan alt nämna något antal och således öfverlemnande åt K.
Befallningshafvandes Doms-rätt i desse, om icke till sin natur, dock, i anseende till Straff-bestämmelserne, af brottmåls egenskap varande frågor, förer Underdåniga Skrifvelse^ 3l7 kommer vidare olägenheten af-de långväga resor, som ofta äro förenade med den tilltalades inställelse till Cancellie-förhör, och hvilka resor, uti de vidsträcktare Länen , än mera betungande, i betydlig mån öka hans straff. På desse grunder och då en hvar uti brottmål bör dömas af den Domstol, inom hvars Domvärjo förbrytelsen är begången, hafva Riksens Ständer, för sin del, beslutat och fä nu tili E. K. Mits vidare Nådiga pröfning i underdånighet föreslå, alt, med upphäfvande af 11 och uti Kongl. Förordningen den 24 Aug. 1813 samt 12 §. uti 3 Art. af Kongl. Förordningen d. 20 December 1815, må stadgas: Att mål rörande
Djurgårdsteatern gaf i tisdags för 25:e gången utstyrselstycket » Jorden rundt på 80 dagar ». Samma pjäs uppföres ytterligare endast denna vecka. Tisdagen den 9 d:s uppföres för första gången det amerikanska. 4-akts-lustspelet » Texas Jack », hvilket på båda sidor o m oceanen rönt ovanlig framgång. Idun Skiss för Lindhé. (Forts.) H a n såg på sin k l o c k a, gång och ruskade på den. U r notisboken. Sophie Adlersparres jordfästning ägde rum i tisdags kl. ' / o 3 e. m. å flottans begrafningsplats på Djurgården, hvarest den aflidnes make, k o m m e n d ö r Adlersparre, förut är jordad. Hofpredikanten Wissnell förrättade jordfästningen o c h höll m e d anslutning till Davids 62:a psalm ett gripande griftetal, däri tolkande den aflidnas långa o c h vackra lifsgärning. A ' den blomsterhöljda kistan märktes en praktfull bukett m e d breda hvita sidenband från drottningen, och blanp de öfriga må nämnas: från Fredrika Bremerförbundet en stor lagerkrans m e d band i de svenska färgenia, från Handarbetets vänner, Nya Idun » m e d varmt tack för ädel lifsgärning », Föreningen för gift kvinnas äganderätt, Stockholms läsesalong, professorskan A n n a Hierta-Ketzius, justitierådinnan B. Olivecrona, professor S. Ribbing, fröken L. v. Krsemer, fru A n n a Wallenberg, i von Sydow, fröken Ellen K e y, fröken Selma Lagerlöf » till min goda o c h moderliga vän m e d tack och välsignelse », o c h många flere. En dotterdotter till drottning Victoria af England prinsessan Aribert af Anhalt, s o m jämte sin gemål några dagar uppehållit sig i Stockholm, afreste i måndags till Tullgarn. Det furstliga paret, s o m reser inkognito under namn af grefven o c h grefvinnan Milnsterberg, ämnar härifrån begifva sig till Norge. Fru Nybloms öfvergång Ull katolicismen.
Maj 1831 tillerkänt de beväringsskyldige vid Gottlands National-beväring, under deras vapenöfningar, tillökning i underhålls-kostnaden till 12 sk. om dagen, att utgå från förslagsanslaget till beväringsmanskapets vapenöfning, Kongl. Maj:t sedermera under den 4 November samma år, enligt Militärbeialhafvarens på Gottland underdåniga begäran, jemväl bifallit, att de vid beväringsmötena tjenstgörande korporaler och spel, hvilka bland beväringsmanskapet utsåges, undfingo samma underhålls-förhöjning, äfven för den tid, de tjenstgjorde vid befälsmötena, med utgiftens anvisande likaledes på förenämnde förslags-anslag, har Kongl. Maj:t, enär tillika anmäldt blifvit, att det å staten för Gottlands National-beväring uppförda anslag till extra utgifter, hvarå den ursprungliga befälsmötes-aflöningen för nämnde bevärings korporaler och spel hittills varit anvisad, funnes för dermed afsedda flere behof otillräckligt, äskat Rikets Ständers medgifvande, att all den korporaler och spel vid Gottlands Nationalbeväring under de årliga mötena, och alltså äfven under befälsmötet, tillkommande dagsaflöning hädanefter måtte från förslags-anslaget till beväringsmanskapets vapenöfning få bestridas.
Remitterades till Siats-Utskottet Kontrakts-prosten Falcks, den 9 dennes bordlagda motion, angående befrielse för kyrkokassorna i Skåne att erlägga åtskilliga för allmänna behof nu utgående bidrag, jemte med anledning deraf i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskotlet en af Doktor Säve väckt motion, angående rättighet för de före år 1858 vid elementar-läroverket anställde extra lärare, vikarier och duplikanter, som fyra år tjenstgjort, att för hvarje öfverskjutandc få räkna lika tjenstetur och löneförhöjning med ordinarie lärare, jemte deraf föranledda, i Ståndet denna dag afgifna yttranden. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo ett den 9 dennes hos Borgare-Ståndet bordlagdt utdrag af protokollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln den 5 nästförutgångne, med kommunikation till de öfriga Riks-Stånden af en, af Ridderskapet och Adeln till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, af Herr Grefve Anckarsvärd, Carl Henrik, väckt motion om revision af förenings-fördraget emellan Sverige och Norrige. Motionen och, i anledning deraf, inom Borgare-Ståndet afgifna yttranden remitterades till Allnfänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. S. D. I anledning af meddeladt utdrag af protokollet, hållet hos Högloft.
Antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. N:o 24, med förslag till ett nytt moment af 28 §. Regerings-Formen. Såsom Ståndets gemensamma tankar, antogos följande anmärkningar vid förslaget: l:o att orden, af den rena Evangeliska läran bordt i detta förslag intagas näst efter orden: utländsk man, hvarmed förslaget börjar; och 2:o att utländske män deruti bort uteslutas ifrån rättigheten att kunna nämnas till andra »ivila och ecclesiastika embeten och tjenster, än vetenskapliga; och Trot. Vtdr. d. 15 Aug. 1840. blefvo dessa anmärkningar, jemnlikt 56 §. Regerings-Formen, till ConstilulionsUtskottet hänvisade.
Grefwe >1 örner, ^siolk 6örsn, cons formerade sig med Hans Crcellettce Herr Grefwe R.umk, och tilläde, att om Friherre Llsel nödwändigt sä wille, skulle Stats - Utskottet gerna uprätta de begärde rabellcrna, men önskade att bet dertill mätte fä tid pä sig, för att e) försumma andra wigtigare mäl. Herr kotblieb, Larl kreäric: dä flere wärbe Ledamöter uplyst, att Höglofligc Stats-Utskottet har under arbete en förteckning pä tillkomne Em - Den 6 September. izz Embeten och tjenfter, som kommer att dess betänkande rörande ätstillige indragningar ätfölja, dä en sädan tabell pä dplika Embeten, som Friherre 8mel von Hollstein förcflagit, skulle författaända ifrän 1696, icke mcdförer nägon allmän nptta, utan ändamälct pinne-, om den sträcker sig ifrän är 1778» tror jag för mjn del, att propositionen ä den wärda Ledaniofens motion är öfwcrflödig; ställe ben wärda Ledamoten för enskild räkning och i historiskt afseende önsta uply-ning om alla tillkomna och indragna Embeten, sedan 1696; sä äger han ju sjelf förskaffa sig sädant j Riks - Archivum och Stal Contoiret. Friherre 8tsel von kkollstew pkkrade sig, att historisk kunskap wore ock nyttig att äga, men att nu wore frägan helt enkelt om proposition, hwilkcn han utbad sig fä weta, om han icke ägde rättighet att begära, Herr Grefwe» och Land t-Marskal ken gjorde derefter proposition, om Ridderstam pet och Adeln bifblse, att en sädan l^dienn, som Friherre 8tnei hade föreslagit skulle uprätta-. RopadeNej, Ja, votering.
Deribland utföres 6,267 R:dr 30 sk. 8 r:st till Kongl. Förvaltningen af SjöÄrenderna utgörande kostnaden för de qvantiteter Stenkohl, Talj och Olja som åtgått vid Ångfartygen Gylfes och Odins begagnande till Trupptransporter åren 1835 och 1836. Begrafningshjelp 215:21.— Restituerade medel 4:33. — Remisslage 148: 7. i. Exercice-Ammunitions-kostnader 2,466:25. io. 1,281:26. i. Af Extra Stats-Medel bestridde Utgifter: 1836 års Öfningsläger å Ladugårds gärdet 13,630: 5. 9. — Observations-Procent 41:25. 4. Säger 13,671:31. i. Balance till påföljande året: Enär sålunda den balancerade skulden utgör 78,770 R:dr 4 sk. 4 r:st., deraf 71,000 R:dr för upptagne lån, men fordringarne deremot uppgå till endast 32,885 R:dr 44 sk. 6 r:st. så och äfven med antagande att sistnämnde summa hel och hållen ingår, visar sig ändock en öfverskjutande skuld af 45,884 R:dr 7 sk. io r:st., eller 27,458 R:dr 36 sk. 4 r:st. öfver den i 1837 års Revisions-Berättelse beräknade brist. Enligt Kongl. Brefvet den 27 September 1831 bör dock i Räkenskaperne inom linien balanceras värdet af de hus, byggnader och effecter, hvilka år 1830 blifvit från Gamla till Nya Mötes-Passevolance-Inrättningen aflemnade, nemligen: byggnader m. m. för 88,684: 20. 8. Sjukhusoell Magasins-inventarie-persedlar 26,402:13. 2.
Det i sednaste Berättelsen omförmälda Statsanslag har oförändradt utgått, och antalet af Lärare har varit detsamma. Under loppet af åren 1843—1847 hafva vid Institutet 67 Gymnastik-Lärare och Instruktörer blifvit utexaminerade, 723 yngre och äldre manspersoner samt 552 personer af qvinnokönet begagnat gymnastik mot olika sjukdomar, samt 1/7 äldre manspersoner nyttjat pedagogisk gymnastik; hvarjemte 2,099 af Gymnasiioch Skol-ungdomen begagnat gymnastik; och en del bland desse äfven erhållit undervisning i vapenföring. Bland de i sista Femårs-berättelsen omnämnda privata Skol-inrättningar har Uppfostringsanstalten å egendomen Barnängen upphört, sedan Bolaget för denna inrättning blifvit upplöst. Öfver-Stathållare-Embelets Femårs-Berättelse för åren i843—/84y■ 6 42 B.) Fattigvårdsoch Pensions-anstalter samt andra Barmhertighets-Inrättningar. De af Eders Kongl. Maj:t under den 18 Mars 1812 i nåder meddelade föreskrifter för handhafvande! af IJufvudstadens Allmänna Fattigvård tjenade fortfarande till iakttagande intill början af år 1844. Vid denna tidpunkt vidtog tillämpningen af Eders Kongl. Maj:ts den 1 April 1843 utfärdade nådiga Stadga om Fattigvården i Stockholm, enligt hvilken nådiga Stadga bestyret med Allmänna Fattigvården är vordet uppdraget åt en för hela staden gemensam Fattigvårds-Styrelse, Stads-Nämnden, och åt åtta särskilda Styrelser under benämning af Församlings-Nämnder, en för hvardera af Hufvudstadens Territorial-Församlingar, hvilka Församlings-Nämnder åter, efter de olika föremålen för deras verksamhet, äro fördelade i Ordningsoch Fattigvårds-afdelningar.
Alla dessa anmärkningar har Utskottet behörigen öfvervägat, men icke funnit dem innefatta några sådana omständigheter, som synas kunna föranleda till ändring uti Utskottets i detta ämne afgifna och af Jtne Riks-Stånd dessutom bifallna Betänkande. Hvilket Utskottet får, såsom svar, till Hedervärda Bonde-Ståndet afgifva. Stockholm den 6 Juli 181 5* Rå Högl. Riddersk. Rå Hogv. Rrest-Stån« och Ad. Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. Rå Vällofl. Borgare Rå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Fredin. Nils Mänsson. M, M. Rosbeck. Utdrag af Protocollet, hållet uti Håglöf. Lag - Utskottet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 6 Juli ISI5. Till pröfning företog TJtskottet de anmärkningar, hvilka, enligt Utskottet tillsändt Proto colis - 2 206 Den Juli colls-Utdrag för den 2 2 sistl. Maj, blifvit lies Vallöf]. Borgare-Ståndet gjorde vid det af Utskottet den 2 i samma manad afgifna och förstnämnde dag till Utskottet återremitterade Betänkande, i anledning af väckt fråga om billigheten deraf, att i Sterbhus efter aflidna personer, som efterlemnat omyndiga barn, hvaraf ett eller flera icke uppnått 15 års ålder■, samt således icke fatt till godo njuta den uppfostran , sorn blifvit de äldre barnen påkostad, någon del af boets tillgångar må få användas till uppfostringshjelp för de minderåriga barnen], äfvensom angående försäljning och inteckning af omyndiges fasta gods.
Denna enkla, men djupt gripande anmärkning gick Arve mera till sinnes, än den skarpaste predikan. Han ville ej genom ett försvar, hvilket hans mor med sina stränga grundsatser i alla fall hade ogillat, söka förmildra den tanke, hon nu fattat. Han sade blott, i det han än en gång hjertligt kysste hennes hand: ”Ungdomsöfvermod är tyvärr icke mandomsvishet! Jag hoppas dock, utan löften, att mor skall hädanefter, lika litet som mitt samvete, få något att förebrå mig; åtminstone vill jag bättre strida mot frestelsen.” ”Det är bra, min Arve; nu talar du såsom jag alltid önskat höra dig. Du vet nog, utan att jag säger det, att jag anser orsaken till ditt tjenstfel lika långt under den, hvilken ledde din far, som jag tror månen är skild från solen; men det oaktadt vet jag att sätta värde på ditt erkännande deraf. Det var rätt vackert! God natt, min käre son! Gud bevare dig och hålle dig alltid på den rätta vägen!” Arve aflägsnade sig. En rörelse, som på en gång var smärtans, harmens och den kufvade stolthetens, följde honom; och han gick till sängs för första gången missbelåten med sitt eget handlingssätt. Hans mors oväntade grannlagenhet trängde till hans hjerta; den ömsom ökte och mildrade bitterhetan af att hafva förtjent hennes tillrättavisning. Men det var likväl en tryckande tyngd öfver hans bröst, något varmt i hufvudet, och han befann sig ungefär så till mods, som då han en gång, under sitt vistande i H–, narrad af några muntra vänner till ett gladt lag, gick derifrån litet på tre qvart. Den gången kände han också en dunkel harm, ett missnöje med sig sjelf; och med en outsägligt bitter känsla tänkte han: ”Om mor finge se dig i detta tillstånd!” Nu tänkte han: ”Hvilken förtret och skam, att mor hade skäl att säga det hon sade! Men rätt har hon: det fordras annat än stora ord till mannagerning!” Följande morgon hade väl ej Arve, liksom vid den förutnämnda händelsen, en kopparslagare i hufvudet; men han var ändå på långt när icke vid lynne.