Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Plenum kl. 10 f. m. Just. 3 prot.-utdr. för d. 14 dennes samt pleni-prot. Tor d. 28 sist.]. Januari e. m. Uplästas till justering och godkändes Exped.-Utsk:s under N:o 19 algifna förslag till R. St:s Förordnande för Revisions-Sekret. m. m. J. A. Södergren att vara R. Sl:s Just.-OmbudMiian. Äfvenledes uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.-Utsk. inkomne förslag till R. St:s underd. skrifvelse till K. M N:o 20, ang:de Revisions-Sekret. m. m. J. A. Södergrens insättande i Just.-Ombudsra:s-Emhetet; N:o 21. om tillägg till 9 § i Kongl. Förordmn d. 10 Nov. 1849, angide iakttagelser i afseende å passagerare-ångfartygs byggnad m. m.; N:o 22, om ändringar i Kongl: Stadgan d. 13 April 1808, om jagt och djurfång samt i Kongl. Kungörelsen d. 24 Ockt. 1851; och 414 Den 18 Februari f. m. N:o 23, i anledn. af K. M:s Nåd. Fropos.. angille ändringar i stadganderne om insättningen af allmänna Bevärings-manskapet. Föredrogs ånyo Conslit:ns-Utsk:s d. 7 och 11 dennes på Bordet lagda Meni. N:o 5, med uiläl. om K. Propos, angtde förändring i och tillägg lill lfiks-Aklen af d. 6 Aug. 1816. 11. Exc. Hr Gr. Sparre, Gust. Adolf, anförde skriftligen : Den Nåd.
Vidare är, till förbättrande aflärarnes vid Veterinär-inrättningen i Skara lönevilkor, af Kongl. Majit begärdt ett årligt anslag af 2,000 R:dr — i afseende hvarå ofta åberopade Stats-Råds-protokoll (pag. 62 och 63) innehåller, att direktionen för nämnde inrättning bos Kongl. Majit i underdånighet anmält, hurusom föreståndaren derstädes icke hade annan lön åt sig anslagen, än den afkastning han kunde skörda af sitt boställe, utgörande omkring 100 tunnland jord i åker och äng vid Brogården samt af en obetydlig qvarn på landet, hvaremot han måste ansvara för gårdens särdeles tryckande onera och ikläda sig liusröte-ansvar för alla till hans ekonomi hörande byggnader; att andre lektor hade 1,000 Ridr af statsmedel i lön samt ett obetydligt hus i Skara och |:delar af ett rusthåll på landet såsom boställe; att adjunktens aflöning belöpte sig endast till 500 Ridr at statsmedel och två rum vid Brogården såsom bostad, och att instruktions-smeden hade 90 Ridr at inrättningens kassa i lön jemte fria rum vid Brogården. Att inrättningens fordna lärare kunnat berga sig med dessa löner, hade direktionen funnit förklarligt endast derigenom, att de, samtidigt med deras tjenstcr vid inrättningen, innehaft andra befattningar, deraf de hufvudsakligast haft sin utkomst. Detta förhållande hade emellertid numera upphört, så att de nuvarande lärarno odeladt cgnade sin tid och sina krafter åt veterinär yrket; och då det vöre billigt att medel anvisades till deras bergning, hade direktionen, med stöd af det sålunda anförda, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit behagade till Rikets (Ständer aflåta nådig Proposition om anvisandet till löneförbättringar för inrättningens lärare, utöfver hvad de för det närvarande innehade, af ett anslag på ordinarie stat af 3,700 Ridr, att emellan förenämnde 4 lärare på uppgifvet sätt fördelas. Denna ansökning hade Kongl.
Jag inser, att häremot kan invändas, det en för - 44 Den i Mars f. m. höjd skjutslega skall äfven belasta Statsverket med större Utgifter i anseende till den embetsmanna-personal, som färdas på Kronans bekostnad; men utom det att jag anser en inskränkning i antalet af hästar, som för högre embetsman bestås, vara både möjlig och verkligen påkallad, är jag ock fullt öfvertygad, att om Staten skulle härigenom vidkännas någon tillökning i sina utgifter, denna kostnad blefve mer än mycket ersatt genom det mångfaldiga goda, som medelst denna reform af vårt skjutsväsende skulle tillfalla den jordbrukande klassen, så i oeconomiskt som moraliskt afseende. En särskild, om ock tillfällig fördel förmodar jag äfven från den allmännare forvagnsinrättningen kunna härflyta, genom det derigenom ökade behofvet af större hästar. Allmogen skulle snart inse, hvilken vinst den kunde bereda sig genom en förbättrad liästrace, och en ny industrigren skulle härifrån kunna öppnas. Lades på bordet. Frih. Cederström, Anders, uppläste följande: Jag bär begärt ordet, för att fästa Herrarnas uppmärksamhet på en angelägenhet, hvilken, ehuru ej afseende något nytt anslag eller någon direct förminskning i onera, likväl är af högsta vigt för den lilla ort, densamma rörer. Wermdön, som genom sitt läge och i öfrigt locala omständigheter är en på flerfaldigt sätt missgynnad ort, har från långliga tider måst utgöra sin hållskjuts vid Fittja gästgifvaregård, hvilken är belägen i ett annat, ej ens nästgränsande härad. Den skjutsskyldige måste således, om han ej genom accord med någon i Svartlösa härad boende kan komma öfverens, att denne åtager sig skjutsskyldigheten, fara, innan han kommer lill hållet, 4» 5 å 6 mil. Men det är ej nog härmed. Wermdön består, utom det s. k. moderlandet, af en mängd större och mindre öar, till en del belägna i sjelfva hafskanten. Ifrån dessa är det ofta omöjligt att ens komma till moderlandet, än mindre till Fittja. Höst och vår, då isen ligger, men ej är härlig, är det en absolut omöjlighet för dessa öboer att komma ur stället.
Maj:l måtte blifva i tillfälle att taga i öfvervägande, huruvida särskild framställning i ämnet till Rikets Ständer borde ega rum, så hade Krigs-Kollegium i underdånighet upplyst, att, jemlikt från Styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader inkommet utdrag af förteckningen öfver den lösen för exproprierad jord till Vestra Stambanan, som för publika boställen eller kronojord inom Göteborgs och Bohuslän blifvit bestämd, men ännu icke utbetald, värdet för den från skansen Lejonet exproprierade jord, i areal 29,3 kappland, uppskattade till 20,127 kappland, efter beräkning af 1500 rdr för tunnlandet, utgjorde 945 rdr 44 öre, deraf ränta utginge efter 6 procent med 56 rdr 58 öre om året; hvilket räntebelopp, enligt ofvanberörda Kongl. Bref, skulle tills vidare tillfalla vederbörande, som kunde vara berättigad till jordens afkomst; anseende Kollegium denna vara Kommendanten i Göteborg, enär innehafvaren af denna befattning på grund af gammal häfd åtnjutit afkomsten af marken, såsom en väl behöflig tillökning i det för honom utgående arvode. Bil. N:o 3 a. lill Kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. N-'o 1. om Statsverket 1865 54 Efter mhemtande af Styrelsens för statens jernvägstrafik underdåniga utlåtande häröfver, har Kongl. Maj:t under den 2 sistlidna Maj i Nåder bifallit, att den be stämda lösesumman 943 rdr 44 öre, för ifrågavarande från skansen Lejonet exproprierade jordrymd må af bemälda Styrelse inbetalas till Krigs-Kollegii Fortifikations-Afdelni ng, som tillsjvidare skulle ega att till kommendanten i Göteborg, såsom ersättning för förlorad afkomst af berörda jordrymd, utbetala femtio rdr för år räknadt och hvarför tillgång ansetts kunna beredas genom expropriationsmedlens utlåning mot ränta: och förklarade Kongl.
Allt sedan den tiden har Mariana alrig kunnat med mig, oaktadt jag i början försökte allt för att blidka henne och bevisa henne den gamla erkända sanningen: att sur mjölk kan vara bra för skräddarpojkar, men icke för skomakarpojkar; att hon kunde göra mycket som alldeles icke anstod mig, och så tvärtom; men äfven detta argument, som jag tycker är så påtagligt, ville hon ej antaga, utan sade tvärtom, att ju större syndare man är, ju mera bot bör man göra, och som hon troligen ansåg mig som en af de allra största, ville hon väl att jag skulle kläda mig i säck och asko för all min tid; men se det hade jag ingen håg till, och sade henne det helt uppriktigt, och då blef hon ond, och då kommo vi i dispyt, och då öfverflyglade hon mig med så många konst-termer, så många lärda, filosofiska, metafysiska ord och fraser, och dessemellan så många bibelspråk, att jag blef alldeles ledsen på det, och då pratade hon äfven, bland annat, så mycket, så vidt och så bredt om sin oerhörda menniskokännedom; och all denna hennes högt beprisade stora menniskokännedom, den vill jag likväl icke gifva fyra styfver för, ty hvad är det väl för menniskor hon då känner så pertinent? Jo – det är gubbar, gummor och barn, ty allsicke känner hon ungt folk och gift folk, eller vet hvad som är godt och nödvändigt och lagom för dessa. Och hvar skulle hon väl lärt känna sådant folk? I sin mörka jungfrubur, bland sina gamla luntor kanske? Nej minsann; de som skrifva och kluttra böcker, känna minst dylika förhållanden och beskrifva dem oftast så, att de derför borde kindpustas; och för allt hvad
Nådiga afgörande öfverlemnat ”alla vid ”nämnde pensions-reglering förekommande frågor i hela sin vidd, utan hin”der af serskilda grunder och föreskrifter, endast under förbehåll, att det för ”ändamålet anslagne belopp ej blefve öfverskrida,” anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att afgöra denna till deras behandling öfverlemnade fråga, enär den, på grund af Rikets Ständers vid en föregående Riksdag fattade, nyss anförde beslut, beror på Kongl. Maj:ts egen Nådiga pröfning. Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Apr. kl. 3 c. m. Utlåtandej i fråga om anslag af allmänna medel till bevarandet af Kyrko-ruiner vid Wisby. (U. A.) Stats-Utskottet bar i öfvervägande tagit den af Lector J. Eneqvist väckta och af Prosten Nordin understödda motion, att, till förvarande från full - IS Stat s^Ut skottets Utlåtande N:0 44• komlig förstöring af de få återstående, nära Wisby belägna, dyrbara Tempel-ruiner, Rikets Ständer måtte bevilja erforderligt understöd med 2,23g R:dr sk. B:co för en gång samt i5o R:dr att årligen utgå för Ruinernes vårdande hädanefter. Men då, efter hvad motionen tillika innehåller, frågan om dessa Ruiners bevarande, såsom ett dyrbart minnesmärke från förflutna tidehvarf, varit föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet och, på Dess Nådiga befallning, den senast verkställda undersökningen om kostnaden för Ruinernas bibehållande i deras nuvarande skick blifvit gjord; så och då någon serskild framställning i ämnet icke af Kongl. Maj:t blifvit till Rikets Ständer aflåten, hyser Utskottet den säkra öfvertygelse, att Kongl. Maj:t, så vida deLta företag finnes' förtjena ett understöd af allmänna medel, dertill äfven, vid passande tillfälle, anvisar hvad som kan erfordras af det till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition å åttonde Hufvud-Titeln, i och för extra utgifter, uppförde årliga anslag.
Jag vill fästa upmärksamheteu på att under nuvar. förhållande, kan Ridd.-Direkt, blifva i saknad af upgifter på så beskaffade brott, hvarigenom Adelsmän hafva förverkat sin representationsrätt. Vi hafva nyligen haft exempel derpå här i staden, att en Adelsman blifvit af Underrätt dömd för stöld, och jag förmodar att Ridd.-Direkt:n icke derom har fått någon officiel upgift, icke heller Hofrätten. Således blir Direkt:n i saknad af de upgifter, som fordras för att utestänga, en sådan Adelsman ifrån representationsrätt. Det. blefve den icke, om detta förslag antogs; emedan det då skulle blifva ett åliggande för Undcrdomstolarne att till vederbör. Hofrätt insända så beskaffade upgifter, hvilka derifrån sednast fjorton dagar före riksdagens början insändes till Direkt:n. Vill man antaga, att domare och tjenstemän icke bry sig om att fullgöra sina pligter, och derföre underlåta alt insända de ifrågavar. upgifterne, så tror jag alt man kan komma till hvilket resultat som helst; men jag förmodar likväl att det finnes medel att tillhålla dem dertill. Konungen har sin Just.- kansler och R. St. hafva sin Just.-ombudsm., hvilka embetsman sä kerligen icke skola underlåta att tillse, det vederbör, fullgöra sina åligganden. Har således frågan icke någon betydelse ur politisk synpunkt, så återstår att pröfva densamma ur juridisk synpunkt. I detta fall har den mycken betydelse, emedan det i min tanka är af stor vigt, att det finnes jemlikhet inför lagen. Om detta icke kan bestridas, så förmodar jag, att en af förslagets ifrigaste motståndare här midt emot, nemi. Hr Rääf, så vidt han vill vara kon - 206 Dea 5 Mars e m. seqvent äfven måste medgifva den ifrågavar. förändringen.
I anledn. af hvad Ilr Rosenblad yttrat, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att den motion, som handlar om tillökning i anslaget för Wisby navigationsskola, icke framställt beliofvet större än till 200 r:dr, och att således vid denna riksdag icke kan ifrågakomma något högre anslag för Wisby, än hvad nyss sades; förutom det som möjligen skulle der kunna erfordras till insti umentalier och hvarom särskildt utlåt, är af Utsk. afgifvet. Hvad Hernösands skola angår, så har motionären begärt ett anslag af 1,500 r:dr. I denna summa kan således inberäknas de 500 r:dr, som den värde motionären sist yrkat, utan att den gräns öfverskrides, som han ansett vara den rälla. Dessa 500 r:dr, som Hr Akerman yrkat måtte ytterligare lill Hernösands skola anslås, förmodar jag bör densamma beviljas, i anseende lill Hernösands aflägsenhet från alla andra skolor, den vidsträckta sjöfart, som der idkas, och det behof af instruerade sjöcapitainer, som der förefinnes; isynnerhet om man dertill tager i betraktande den fråga, som redan är väckt och underhandläggning i afseende på Finska skeppares och Finska fartygs begagnande för sjötransporter emellan de norra ot terne och Stockholm. Jag tillstyrker således ett tillökadt anslag af 500 r:dr till Hernösand, men till Wisby endast 200 r:dr. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., med bifall till hvad Utsk. i utlåt. N:o 73, beträffande navigalionsskolorne i Carlshamn, Wisby och Carlskrona tillstyrkt, behagade besluta, att för navigationsskolan i Hernösand å stat uppföres ett förökadt anslag af 500 r:dr. Den 7 December e. m. 213 Ropades ja och nej, hvarjemte Hr von Hohenhausen anmälde sig och yttrade:
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 29 September i83'4> N:o 13g. Uppläst och godkänd hos Ridd. oeh .Adeln den 2Ö Sept. r83if* Presi«-Slåndct den — —* Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet dsn 29 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående förändrade stadganden i afseende på Skeppsegares åliggande att uttaga Fribref och Turkiska pass. (Oecon.-Utsk. Piro no.). S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva framställningar blfvit gjorda om förän - ■2-2 2 Expe di t i Olis - Ut skol tets Forslag till und.
Krono-skjutser, inqvartering samt hålloch reservskjuts äro mest tryckande i de af stora stråkvägen genomskurna Bro, Håbo, Trögds och Åsunda Härader. Minst besvärade deraf äro Rasbo och Olands Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag. Der är ock gästgifveri-skjutsningen öfvertagen af gästgifvarne. Emedan de resandes antal ökas i samma mån, som medlen för deras fortkomst lättas, har denna skjutsning föga förändrats genom de både hastiga och beqväma kommunikationer orterna emellan, som ångfartygen, under den för dem tjenliga årstid, underhålla. Roteringen är sträng; men har, genom allmänna kassor, bildade af årliga små bidrag och nu mera till betydligare belopp uppstigna samt bestämda till understöd vid rekrytering och remonlering af vakanta nummer, kunnat under de sednare åren vinna någon lindring. Religionsiärarnes aflöning utgår i de flesta församlingar efter personella öfverenskommelse!-; likväl gälla nu mera sådane ackorder, som Eders Kongl. Majrt i nåder fastställt för en större tidlängd, inom io Pastorater, nemligen: Åkerby och Jumkihl, Wiksta, Funbo, Upsala-Näs, Öfveroch Yttei-Gran, Callmar, Häggeby, Husby Sjutolft, Hacksta och Löth samt Börje församlingar. Fattigunderhället är kännbart och tyckes blifva det årligen mer och mer. På många ställen utgöres detta af Magazins-fonder, som ursprungli - 16 gen varit bestämda för annat ändamål. Kyrko-, Prestgårdsoch Tingshusbyggnader, skallgång, jagt redskaps och broars underhåll m. ra. medföra tillfälligare, men stundom ganska betydliga afgifter. De särskilda allmänna onera, hvilka i tabellen äro till penningevärden uppförda, trycka olika i olika trakter af Länet och äro derföre icke till ett och samma belopp öfverallt upptagne.
I sammanhang härmed får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att, i händelse Utskottets förslag bifalles, hos Kongl. Maj:t såsom önskningsmål i underdånighet begära, att de af Utskottet föreslagne 5 silfvermynt-piecerne må å framsidan varda försedde med Konungens bröstbild, men att till undanrödjande af Kopparmyntets möjliga förfalskande till likhet med något af silfvermynten, de nya koppannyntsorterne må blifva å framsidan försedde allenast med Konungens höga Namnchiffer, med underdånigt öfverlemnande derjemte lill Kongl. Majrt, huruvida, i anledning af den önskan som å Allmogens i Dalarne vägnar blifvit framburen, 2:ne pilar, utgörande Dalarnes gamla Vapen, skulle kunna på lämpligt sätt anbringas å andra sidan af det nya koppar-skiljemyntet. I anledning af hvad en Ledamot inom Vällofl. Borgare-Ståndet erinrat, och i enlighet med Utskottets tillstyrkan bär ofvan, i fråga om det räknesätt, sorn i bandel ocb vandel må iakttagas, får Utskottet likaledes tillstyrka Rikets Ständer besluta, att Bankens ocb Riksgälds-Contorets räkenskaper skola ifrån ocb med år 1835 föras efter den myntenhet ocb benämning, som nu af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antages; samt bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af Nådig Kungörelse,att Kronans och öfrige publike Verks räkenskaper komma att så fort sig göra låter, föras efter enahanda räknesätt.
Men ett ännu större och måhända del väsendtligaste hindret utgör, i Rikets Ständers tanke, den omständigheten att Riksarkivet, som, utom de historiska samlingarne, innehåller en mängd administrativa handlingar, ofta behöfliga för Statens embelsoch tjenstemän, blefve, om det komme att förläggas å norra delen af Carl Xlllis torg, alldeles för aflägset frän Slalsdepartementen och öfriga embetsverk i hufvudsladen, hvarigenom både tidsutdrägt vållas och manga olägenheter måste uppkomma för de personer, som nödgades begagna sig af dessa handlingar eller å stället anställa undersökningar. Af dessa skäl och då Statens tillgångar vid innevarande Riksdag måst tagas i anspråk för byggnadsföretag af onekligen mera angelägen och maktpåliggande ari, hafva Rikets Ständer funnit sig icke böra bifalla E. K. Mits i detta afseende gjorda nådiga framställning. Vidkommande åter det väckta förslaget om ifrågavarande tomts upplåtande till enskild person, så har, på sätt i den nådiga propositionen jemväl omförmäles, enahanda Expeditions-UIskollcts Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 222. 83 förslug, väckt vid sistlidne Riksdag, blifvit af Rikets då församlade Ständer afslaget.
Carolinska skolan, delad i lärdomsoch apologistskolor, har fortfarande hugnats med Kongl, stipendier och dessutom kommit i åtnjutande af. andra, tillkomna genom dels subskription, föranstaltad af skolans fordne Inspektor, numera aflidne Domprosten Gravander, och dels donation af ett sällskap, benämdt Thalias vänner. — Antalet af lärjungar i lärdomsskolan hade nått sitt maximum 129 under höstterminen 1844, hvarefter det oupphörligen minskats under det antalet ökats i apologistskolan, ur hvilken en och annan lärjunge afgått till universiteten. Såsom folkskolor finnas under särskilda styrelser goss-skola och flickskola med livar sin fond. — Söndagsskola för handtverkslärlingar var redan 1847 inrättad; och småbarnsskola fortgår, gynnad af Kongl, frikostighet och enskilda bidrag. Till beklädnad åt fattiga skolbarn gaf Brukspatronen Elzvik den 1 December 1844 500 R:dr b:ko. Stadens allmänna barnuppfostringsinrättning, gemenligen kallad arbetshuset, underhöll år 1847 Ilo barn. Utaf såkallade Novemberkassan njuta barn af pauvres honteux årliga understöd. Fabrikören Fredrik Rosenlind har gjort en from stiftelse, 20 benämnd hundraåriga stiftelsen, hvars fond bildas genom årliga inbetalningar af 100 R:dr under tio år samt årligt reveny derå, till dess året 1956 gått tillända, hvarefter samlade medlen få användas till stadens gagn, särdeles barnauppfostran. Fastän fattigkassan och uppfostringsanstalterna kommit i åtnjutande af donationer, förnämligast genom Bromsiska slägtens frikostighet, till förstärkande af deras i allmänhet goda fonder, hafva dock årligen uttaxerats fattigmedel, år 1847 uppgående emellan 3 och 4,000 R:dr. — Åt vandrande fattige, som passera staden, anvisas nödig föda och herberge å särskild inrättning, som sattes i verket den 1 September 1846. För helsovården lönar staden läkare, kirurg och barnmorska.
Deruti kan visserligen icke upptäckas något sådant, sorn att 2 af dessa kyrkor skulle förfalla; tvertom tror jag Utsk. uttryckt sin önskan alt de må kunna underhållas och anvisat vägen hvarpå sådant kunde tillvägabringas, nemi. alt i stället för de nu var. 3:ne kyrkorna, 2:ne af sten och en Irädkyrka, skulle de 2:ne stenkyrkorna endast användas, hvarigenom trädkyrkan gjordes öfverflödig och de 2:ne förutnämnda så mycket bättre kunde underhållas. Men delta förslag, eller utförbarhctch deraf, är ännu icke utrönt, nemi. huruvida, genom en tillbyggnad lill någondera af de omtalta stenkyrkorna, den af träd i stallet kunde blifva öfverflödig, i händelse de förra voro för små, efter instäkl.t begagnande af den sednare; det är, säger jag, på Den G F e b r u a r i e. in. 109 den grund att möjligheten af ett sådant arrangement icke är utrönt, som StatsUlsk. icke ansett sig böra bifalla den begäran om lån, som för ifrågavar. ändamål blifvit framställd. Då det i öfrigt åligger hvarje församling alt underhålla sin kyrka, men ingalunda Staten, och då det skulle blifva ett alltför vådligt och farligt praejudicat om man skulle bifalla lån till en församling, då så mångå finnas, som deraf skulle vara i behof, kan jag ej annat un tillstyrka bifall lill CItsk:s betänkande. Frih. Cederström, Jacob: Så* länge allmänna la gens bud är oförändradt, att de som i socknen bo skola kyrkan bygga och underhålla, ser jag ej huru nian kan hafva anspråk på att Staten skall mellankomma för att lemna bidrag dertill. Det gifves visserligen undantag, då fråga är om större kyrkobyggnader, som skola göras, sådana sorn innefatta något monument för Staten; men annat är förhållandet med sådana kyrkor, som socknen sjelf skall underhålla. Börjar man bara alt öfverflytta ett sådant bestyr på Staten, så är det i sanning icke svårt att emotse den tid, då Staten får underhålla samtliga kyrkorna i Riket. Hr von Hartmansdorff: Jag torde först få besvara den sista talaren.
Boskapsskötseln i allmänhet. Fårskötsel, hökare, slagtare, och kreatursmarknader. Skogshushållning och sågar. Trävaruhandel, skeppsvarf och snickare. Landtbruk och qvarnar. Bageri, bryggeri, brännvins bränning, utsädes-anskaffning. Linets och hampans, odling. Väfnader och repslageriet Städernas jord. Tobaksberedningen, Tillsättningen af Commerce-. Bestämmandet och granskninCollegii tjenstemän. gen af CommerceCollegii gö romål, Jernmalmsbrytning, tackjernsTillverkning af hammare, knif, tillverkning, stångjernsoch sax och klensmide i allmän spiksmide. het, SilfvergrufvorochsilfversmältSilfver och guldarbeten, ning. JCoppargrufvor och kopparKoppararbeten genom koppar» smältningen. slagare. Messingsbruken, Messingsslagarne, 2:0. Allmänna Inrättningar^ Posthemman, Postcontor, posttaxor, post-» medels uppbörd. Postmästares tillsättning. Postmästares instruetioner och göromål. Vägar, broar, skjuts och gästCanaler, ångfartyg, hamnar» gifvaregårdar. isG Den 6 Octo ber c. m. Sjöars uttappning, qvarnars Strömrensningar, borttagande. Tjenstehjonsstadgan. Skråordningarna. Städernas polis och oeconomi. Städernas bandel, rörelse och tolag. Landtpolisen. Krogarna. Öfverintendentsembetet och de Brandförsäkrings verk en. allmänna byggnaderna. 3;o Drätselverket. Grundskatter. Bevil Ini ngar. Skattläggningar. Taxeringar. Jordeböcker. Lande böcker, Häradsskrifvarne. Debiteringar. Kronofogden och landträntUppbörden, mästaren. jLandskamereraren. Bedo visningar, KammarCoIbm. Statscontoret. Tillsättningen af StatscontoBestämmandet och granskninrets tjenstemän, gen af Statscontoi'ets göro mål. Tillsättningen af KammarrätBestämmandet af Kammarrättens tjenstemän. tens göromål.