Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Revisorerna trott sig böra i denna Berättelse omförmäla de hufvudsakligaste åtgärder och beslut, som Herrar Fullmäktige, för fullgörandet af berörde uppdrag, vidtagit under den tid Revisorernas granskning omfattat, hafva Revisorerna i sådant afseende ansett mäst lämpligt här intaga hvad Herrar Fullmäktige, uti sin till Revisorerna afgifna Berättelse, yttrat och anfört, angående dessa åtgärder samt resultaten deraf; varande sistnämnde Berättelse, i denna del, af följande lydelse: ”Då de räntebärande papper, till hvilkas uppköpande RiksgäldsConlorets härtill disponibla tillgångar få användas, för närvarande högst sällan förekomma i allmänna rörelsen, och då de innehafvare deraf, hvilka förskaffat sig dem, i anseende till saknadt tillfälle att, utan äfventyr för kapitalförluster, göra sina kontanta behållningar fruktbärande på förut begagnadt sätt, i allmänhet måste anses mindre benägne att, under nuvarande förhållanden, desamma afyttra; så hafva Fullmäktige funnit sig icke, utan åsidosättande af Rikets Ständers härom meddelade föreskrifter, kunna underlåta att begagna erbjudna tillfällen alt omedelbart från sjelfva obligations-utgifvarne erhålla sådana räntebärande papper. Fullmäktige hafva härvid hvarken kunnat eller bordt förbise det förhållande, att, enligt hvad de till Fullmäktige, under näst]. Juli månad, afgifna Cassa-rapporler utvisa, Riksgälds-Contorets å dess Inkomstocb Utgifts-räkning i Banken innestående behållning då utgjorde ett belopp af omkring 3.35o,ooo R:dr; af hvilken, hufvudsakligen i skatteväg influtna och sålunda allmänna rörelsen undandragna summa, efter ali anledning, en jemförelsevis mindre andel kommer att, under detta år, i egenskap af extra stats-anslag, åter utgifvas.
Dock som dessa afdrag, hvad förlusterne beträffade, icke öfverensstämde hvarken med Reglementet för Riksgälds-Contoret eller Rikets Ständers härom aflåtna underdåniga skrifvelse, så hafva Fullmägtige i nämnde Conior förklarat sig så mycket mindre kunna medgifva de yrkade afdragen, som, i afseende på en del deraf, blifvit uttryckligen uppgifvet, att ersättning för de upptagna och afdragna förlusterne möjligen kunde framdeles erhållas; och hade, vid nu anförda förhållande, de af merbemälde Collegium ifrågasatte, men af Fullmägtige icke medgifna, afdrag, utgörande för åren 1840—1842 ett sammanlagdt belopp af 291 R:dr 13 sk. 11 rst., fortfarande blifvit i RiksgäldsContorels räkenskaper uppförda bland detta Verks hos Ull-Disconten egande fordringar. Beträffande Fullraägtiges vägran att godkänna oftaberörde afdrag, så vidt de afsågo de å Ull-Discontens lånerörelse under sagde år uppkomna tillfälliga förluster, så anse Rikets Ständer, att Fullmägtige härtill hemtafc grundad anledning från det till deras efterrättelse utfärdade Reglementes bestämda föreskrift. Vidkommande åter enahanda; framdeles uppkommande, förluster; så enär, på sätt E. K. M. i Nåder yttrat, undvikandet deraf vid en så beskaffad lånerörelse, som den, hvarom nu är fråga, icke torde vara möjligt, samt det synes mest lämpligt att, genom skillnaden i den ränta, som Discont-fonden sjelf måste vidkännas och det för fondens utlåningar fastställda räntebelopp, bereda tillgång till ersättandet af ej mindre omkoslnaderne, än de tillfälliga förlusterne vid lånerörelsen, hafva Rikets Ständer godtfunnit lemna bifall dertill, alt räntan för de summor, som å nya Ull-Discontens Expedilions-Utskottets Förslag till und.
till hvartdera af universiteten i Upsala och Lund samt, sedan i testamentet bestämda legat och lifräntor utgått, återstoden af sin förmögenhet i till sädana sjukhus i Stockholm, som uteslutande eller hufvudsakligen äro bestämda för vården af sjuka barn ». Jenny Linds efterlemnade förmögenhet uppgår i sin helhet till omkring 740,000 kronor. Föreningen » Handarbetets v ä n n e r » har af k. m:t för innevarande år erhållit ett understöd af 1,200 kronor. Slöjdundervisning i en flickpension. I fröken Matilda Halls elementarläroverk i Göteborg undervisas nu sedan öfver ett är äfven i slöjd. Skolan har öfver 200 elever i 8 klasser, förutom 3 förberedande. Med 3:clje klassen begynner slöjden ingå som ämne. En regel är, att ingen elev begynner med slöjden, förr än hon fylt 11 år. Lä- rarinnorna i slöjd, fröknarna Sofia Magnusson och Anna Esselius, hvilka båda genomgått slöjdseminariet å Nääs, undervisa i ämnet sammanlagdt 23 ' / a timmar i veckan. Ämnet är helt och hållet frivilligt, men blott ett ringa fåtal vill undslippa det; flickorna anse dessa timmar som riktiga högtidsstunder, så intresserade äro de af undervisningen. Undervisningen är efter den s. k. pedagogiska slöjdmetoden. Den är helt och hållet praktisk. Intet träsnideri eller någon konstsågning får komma i fråga. Meningen är, att den unga flickan i sin blifyande ställning som lärarinna eller husmor skall kunna undervisa andra eller ock sjelf förfärdiga en hel del saker, som kunna vara till nytta eller gagn i ett hnshåll, såsom blomsterpinnar, pennskaft, skaft till trädgårdsspadar och kratlor, nyckelhängare, blomkruksfötter, pappersknifvar, smörspadar, skärbräden m. m., säger GöteborgsPosten. S p å r l ö s t försvunnen är sedan sistlidne söndags förmiddag fru Ellen Lindström, maka till predikanten vid Beskowska kyrkan A. Lindström. Fru L. hade nämde dag strax efter kl. 10 lemnaL sitt hem för att bege sig till tyska kyrkan. Sedan dess är hon spårlöst försvunnen, trots ifriga efterforskningar.
Ehuru hon redan var öfvermätt af de fadda hyllningar, som af otaliga narrar egnades henne, hade hon dock blifvit allt för van dervid, för att helt och hållet kunna umbära dem. Men det låg en kraftig själ hos henne, och man skall observera på de flesta fulländade koketter, att de i det hela fästa sig mest vid de kraftigare naturerna, ehuru de omgifva sig med de svagare. Hennes säkra öga upptäckte genast något mindre vanligt hos Alexis, och hennes eröfringslust vaknade. Men Alexis var ej så god att fånga. Han var en van kämpe på kärlekens bataljfält. Inom några ögonblick hade han sonderat terrängen, och Alexandra var ej farlig för honom. Han hade icke en enda gång låtit sin blick hvila på henne, han hade icke tackat henne för sången, än mindre hade han bjudit upp henne till någon dans. Det sista kunde nu vara modesti – men om så var, så hade hon ju ännu ett skäl att söka lära känna honom närmare. Alexandra fann ganska väl, att det var hennes bror, som, vid «uppträdet» haft tort. Utan att Alexis gjort honom det ringaste för när, hade han ju genom det ena stickordet efter det andra sårat Alexis’ stolthet, och Alexandra, sjelf stolt, kände att det skulle varit fegt af Alexis, om han ej slutligen satt p för hennes brors påflugenhet. För det goda i gerningen hade hon mindre sinne; hon fäste sig hufvudsakligen vid det manliga deri, och det lugna, värdiga sätt, hvarpå den utfördes, och det var detta, som nu gjorde, att hon fann Alexis fullkomligt värdig att bli hennes undersåte. Hon hade redan bemärkt, att Nanna intresserade sig för Alexis, och hon beslöt att begagna henne som eröfringsmedel. För Alexis var ej den emot honom rådande sinnesstämningen oväntad. Men det var någonting kungligt i hans ställning, ty hvart han gick i rummen, skiljde sig folket åt på begge sidor. Nu spelades den tredje valsen upp, densamma som Nanna lofvat valsa med honom. Nannas förarglige grefve hade hört planen med kadetten, denna blef meddelad åt Stellan Stjernfeldt, och det uppgjordes, att kadetten skulle cedera valsen åt honom.
Län, åtnjule han resekost fränden å resan dit Landtmätaren närmast belägna lånegräns, men är förra Ilningen utom det Län, hvaruti han är tjenstgörande, njute resekostnad från sitt hemvist. — $. 3. De för Landtmäteri-EIev här föreslagne 4 sk. milen kunna och bora upphöra, så mycket mer, som i 2 §. är föreslaget för Landtmätaren tractamente, på sätt här nedan förekommer, samt 1 $. icke tillerkänner hvarken medhjelpare eller elev ersättning för kost och husrum. — Häremot får jag tillstyrka, att, om Landtmäteri-förrättningen är af den större beskaffenhet, att Landtmätaren med en medhjelpare icke hinner under årets arbetstid mäta ägorna, vare han berättigad alt erhålla skjuls och resekost för 2:ne medhjelpare, derest de vid förrättningen begagnas. §. 6. Mätningsoch delnings-arfvodet tål nedsättning efter nedanstående Tabell, hvaremot Taxerings-arfvodet icke bör utgå efter tunnlandet, utan efter dagberäkningen, eller rättare Landtmätaren erhåller härföre 1 R:dr 16 sk. B:co om dagen , jemte kostpenningar. Aker. Lagsamt Allm. Be sv.- och Ekon.-ZJtsk. Betänkandej N:o 34• 9 Aker. mät. utr. 1:0 För bebyggda tomter m. m. under ett tunnland 24 sk. 24 sk. För hvarje egofigur från 1 till och med 3 tunnland ... 18. 18. Från 3 till och med 5 d:o , .12. 12. Öfver tio ... 6. 6. 2:0 Härigenom utgår andra mom. För sådan äng, här bör ordet angränsande utgå. För hvarje egofigur, som ej innehåller 1 tuni Från och med 1 till och med 3 tunnland Från 3 till och med 5. Från 5 till 10 Deröfver för hvarje tunnland 4 Under till och med 5 tunnland Derifrån till 20 . D:o till 5o . D:o till ioo , .
Hans ålder tycktes vara något så när lika med baronens, men äfven hans gråsprängda hår ville icke tyckas Harald vara en hederskrona. Eljest tycktes herr v. Nit hafva varit en goddagspilt. Hans korta och undersättsiga figur hade icke den en sådan kroppsbyggnad vanligen åtföljande kraftfullhet, utan var svampig och uppblåst, troligen till följe af ett tätare begagnande af vingudens håfvor. Äfven nu märktes, att de enkom för hans räkning der stående toddiapparaterna blifvit tagna i anspråk något mera, än nödigt varit. Då baronen så der i förbigående presenterat herr v. Nit, tyckte Harald det kunde vara så godt att stiga fram och taga ett handsslag af denna personage. Herr v. Nit steg halft upp från sin stol, men föll nästan handlöst tillbaka, då hans af spritångor skymda blick nu förmådde se Harald klarare. Hans rödletta ansigte blef mindre rödt och han suckade och stammade: – Oh, c’ est une merveille! Herr von Nits rörelse och beteende undföll icke baronen, som sade: – Jag håller vad på att herr v. Nit upptäcker samma likhet som jag ... så påfallande är den. Är icke magister Thalberg förvånande lik vår gemensamme ungdomsvän v. Rohl? – Rohl – sade von Nit dröjande, men fortfor med ifver: – ja honom är det magistern liknar. Harald tyckte sig märka någon tillrättavisande blick, ställd ifrån baronen på v. Nit. Under allt detta hade han ändå hunnit göra sin speciela honnör för värdinnan i huset, representerad af en fru Orrberg, hvarmed vi dock icke mena mera, än att hon var sjelfherrskarinna i det inre hushållet och ladugården alltsedan den andra friherrinnans död. Barnen i huset voro fyra; två af det förra och två af det sednare giftet. Fröken Irene var sjutton, hennes broder Alexis fjorton år. Knut var åtta och lilla Ulla blott fem. Harald såg stadigt på dessa plantor; han tyckte de sågo så stilla och eftertänksamma ut, kanske tillochmed lidande; båda gossarne voro derjemte bleka och tycktes vara af en svag kroppsbyggnad.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, föreslog bifall till g:de punkten med den förändring, som BorgareSt. gjort, att bränningsterminerna skulle blifva fr. o. m. d. i Jan. t. o. m. den sista April samt fr. o. m. d. i No v. t. o. m. den sista December. Hr Hjärne: Jag får blott till Hr Gr. o. Landtm, samt H. Ståndet hemställa, huruvida det ej vore bättre att antaga den redaetion, att tiden för brännvinsbränning må inskränkas till 6 månader om året, nemi. Jan., Febr., Mars, April, Nov. och Dec. Hr af Ekenstam: Jag tyckte, att den nu af Hr Gr. o. Landtm, framställda propos:n innehöll, att första terminen skulle sträcka sig från Jan. månads början till Mars månads slut och den andra utgöras af Nov. och Dec. månader. Sålunda blefve bränningsliden endast 5 månader, hvaremot BorgareSt. beslutat, att första terminen skulle utgöras af Jan., Fehr., Mars och April, samt den sednare af Nov. och Dec. månader, eller tillsammans 6 månader. Jag anhåller derföre att få veta, om icke meningen af Hr Gr. o. Landtm:s propos. var, att första terminen skulle räcka till April månads slut; och jag får erinra, att om den ena bränningsterminen slutades med Mars månad, skulle 2:ne förseglingar om året blifva nödiga, hvilket vore olämpligt, enär de icke allenast äro besvärliga, utan jemväl kosta omkring 4.0,000 r:dr. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin sednast framställda propostn. Bifölls. Hr af Billbergh, Joh. Peter: Sedan R. o. Ad. bifallit denna propos., är det utan ändamål att derom yttra sig; men jag hade önskat fästa Ståndets uppmärksamhet på olämpligheten af den nu antagna fördelningen af bränningstiden. Tariffen är uppgjord för 3 månaderstid, och följaktligen hade jag trott, att ingen skulle kunna anmäla sig alt bränna kortare tid, än 3 månader. Nu kunna deremot
Skrifvelse, ang:de banklagen, bör remitteras, får jag framställa den motion, att, vid föredragning af Constit.Utsk:s memorial N:o r, de föreslagna förändringarna uti 63 och 72 §§. Reg.F., ehuru de ej stå främst, måtte föredragas först och före frågan örn remissen af nyssberörde Råd. Skrifvelse. Jag anhåller, att denna min motion måtte få hvila på bordet och i nästa plenum blifva föredragen före de frågor, hvarom den handlar. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust., begärde detta Gr. von Fersens yttrande på bordet. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 4 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Tisdagen den ii Mars 1834- Plenum kl. io f. m. Justerades 6 prot.utdr. för d. 8 dennes. I anledning af justeringen af prot utdraget, röride remiss till Oecon.Utsk. af Hr von Scheeles anförande i anledning af gjord anmärkning vid dess motion om framflyttning af tiden för Gudstjenstens firande på sönoch högtidsdagar, yttrade: Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Af det upplästa prot.- utdr. finner jag, att såväl Hr von Scheeles motion sorn mitt dervid afgifna yttrande lära blifvit remitterade lill Allm. Besv.- o. Oecon.Utsk. Då likväl förslaget åsyftar en förändring i Kyrkolagen, anser jag remissen rätteligen böra ske till LagUtsk., som, enligt 87 §. Pieg.F., har att med denna fråga taga befattning. Undertecknad Piidd.S ecr eterare: I anledning af Gr. Cronhjelms vid det upplästa prot.utdr. nyss gjorda anmärkning, att remissen bort ske lill LagUtsk., får jag äran tillkännagifva, att Hr von Scheeles motion redan d. 3 eller 4 i denna månad blifvit af R. o. Ad. remitterad lill Allm. 109 Pen ii Mar» f. m. Besv.- o.
Ungefärlig jordStatsbidrag. yta, sorn vinnes i tunnland. anslag. lån. inom Umeå län: Sänkning ~äf Klintsjön i Nysätra jocken . 506. 1,900: :i Gefleborgs län: Utdikning af Baggbo-, Als-, Lopoch Stormyrerna i Ljusdals socken Utdikning af Gamsätersmyrerna i Bergsjö socken Fahlu län: Aftappning af Grana-å och Öfversjöarne, jemte utdikning af Vigandersoch Haraldsmyrerna, i Särna socken Utdikning af 7 st. särskilda smärre myrer inom Jerna sockenUpsala län: Sänkning af Hufsjön i Ekeby socken Westerås lan: Upprensning af Altuna å till förebyggande af öfversvämningar i Simtuna, Fröshnlts, Thorstuna och Hernevi socknar Stockholms län: Sänkning af sjöarne Norrviken och Edsjön i Sollentuna, Eds, Hammarby och Fresta socknar Orebro län: Sänkning af Lindesbysjön oell rensning af Kostel I ven i Jernboås socken Wenersborgs län: Upprensning af Säfve-å i Kullings härad Carlstads län: Sänkning af Hällsjön i Fryksände socken Utdikning af 8 särskilda myrer i södra Finnskoga kapellförsamling Götheborgs och Bohus län: Rensning af Brattefors å, för sänkning af sjön Hellungen, i Inlands Nordre och Fräkne härader Jönköpings län: Ut,dikning af Wångerslätts myrer i Åby socken af Norra Möre härad 132. 250: 800: — Wexiö län: Utdikning af Exhults myr vid Hultanäs, (med anslag från riksstatens 6:te liufvudtitel,) — 200. 1,000: Aftappning af Stenhults-, Mellanoch Mexarps-sjöarne i Qvenneberga, Slätthögs och Mistelås socknar 262. 2000: — Halmstads län: Upprensning af Ysby-å i Walda, Tölö och Släps socknar — 220. 2,400: — Wisby län:
Sedan hans förakt tungt slagit ned på henne, rasar han sin väg, och hon faller afsvimmad till golfvet, hvilket i tredje akten af komedierna är den vanliga signalen till ridänedhissareu. Den Mige Axel har också råkat Ellen, engeln, och betett sig lika fintligt mot henne som mot Madeleine. Han bekänner jost ingenting och berättar heller ingenting, som en vanlig syndare i hans kläder kunde varit dum nog att berätta. Han ger sig i stället till att tala om » en underbar syn » (!! ), han en gång liaffc i en kyrka, en lång syn, der fru Bunge var med, spelande inörk ande och lilla Ellen sjelf var en ljuf, strålande madonna, som snällt förlät honom hans små snedsprång. Då tycker han att han giort det bra, fast flickan osar katt och går sin väg efter att ha sagt: » Madeleine, min brors hustru! — Farväl, Axel! » I fjerde akten är hon likväl god igen. Der har herskapet Bange bal till firande af fruas lyckliga återkomst. Hon tvingas göra les honneurs — mannen har hotat att eljes » skicka bort henne ». Herr Bange har för öfrigt nu påfunnit ett lämpligt sätt att rädda fami \ jens heder och bli qvitt sin omoraliska hustru. Han eklaterar förlofning mellan sin engel till syster och sin hustrus älskare. Nu är gossen i hamn. » Han skall resa sig, om en kärleksfull hand räckes honom », har herr Bunge sagt, men det faller honom aldrig ett ögonblick in att räcka handen åt sin missledda ho9tru, som alls ej varit så omhuldad och skyddad som morsgrisen Axel. Han har ja växt upp i den renaste atmosfer och han har inte fött läsa otäcka böcker, han. Är Madeleine inte krossad nu, så inte är det herr Bunges fel. Sjelf står han hög och oantastlig, och hon skaffas ut i verlden. Huruvida han äfven nu kommer att rädda skenet och inför verlden gifva en eller annan tillfyllestgörande förklaring, det talas inte om.
Ersättning för sådana inkomna varor, hvilka enligt Con. tracter fått Tullfritt införas - ^ Götheborgs Handlande: Återstoden 89,833 R:dr 16 sk af det lin Götheborgs Stads Handlande år i 813 förskjutit, jemte 4 ProCents renta derå ifrån 1814 års början till och med nasti. April månads slut • • t General.Krigs-Commissariatel vid f. d. Norrska Arméen : Enligt adviserade ännu oinlclsta fordringsbevis 651,600 Assignationer förfallna till inlösen u;i Maj och Juni månader 26,000 Dito förfallne till betalning inom!
Orden likväl, hvilka vi äro skyldige att lyda, helst de äro klara, öro af följande lydelse: ”Utsk:ns förslag skola först i Ståndens plena framställas till ”antagande eller förkastande;” och derefter förekommer, att om anmärkn:r äro gjorda af sadan beskaffenhet, att betänk, icke kan antagas, så må det kunna återremitteras; men icke står det, att, om några lumpna eller lapris anmärkntr göras emot detaljerna uti ett betänk., återremiss skall äga rum, oaktadt majoritetens tanke kan vara emot hela den princip, som ligger lill grund för förslaget. Hvad som är förbjudet första gången ett betänk, förekommer, är att antaga det med förändringar eller afvikelser från betänkts innehåll; men alt förkasta det helt och hållet, har under alla de riks - Den a September e. m. io3 dagar, vid hvilka jag varit med, varit en vanlig praxis, och det har ingen satt sig emot förr än Hr Cederschjöld. Hr Ribbing, bengt: Jag får vördsamt anhålla att Hr Frih. o. Landtm ville vara god och göra propos. till återremiss om igen, då jag tyckt mig tinna att för en stund sedan Hr Landtm, icke kunde fatta, huru den besvarades. Kanhända att, om denna propos. göres om igen, icke någon röst för votering skall komma alt höras, om Hr Landtm, tinner ja eller bifall till återremiss vara öfvervägande. Hr Dalman: Jag ser icke, att denna tvist kan slutas på annat sätt, än att vi måste votera om contra-propos. Den första propos., som Hr Landtm, framställde, var till bifall å betänk. Den måste således blifva ja-propos., och följaktligen måste genom votering afgöras antingen återremiss eller afslag skall blifva contra-propos. I händelse vid denna votering återremiss vinner, så förmodar jag, att de fleste af R. o. Ad:s medlemmar i den andra voteringen skola biträda den mening, att betänk, bör återremitteras.
Från Hederv. Bonde-Ståndet d. 4 April 1818. S. D. Expeditions-Utskottets uti ankommit och nu uppläst Memorial af den 23 sisth Martil gjorde anmälan om nödvändigheten af förvaringsrum för öfverblifvande Exemplaren af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll; fann Bonde-Ståndet för godt till Stats-Utskottets Yttrande remittera. Ut supra. 124 Underdåniga Skrifvelser'. Fran Vallo fl. Borgare-Ståndet d. 8 April 1818 S. D. Med bifall till Höglofl. ExpeditionsUtskottets den agMars aflåtne Memorial,angående lefvereringen af dé Exemplar af Bihanget till RiksStåndens Protokoll, hvilka icke till försäljning i Bokladan aflämnas, ansåg Borgare-Ståndet: att Stats-Utskottet borde anmodas med RiksgäldsContoirets Herrar Fullmäktige öfverenskomma om något i detta afseende tjenligt förvaringsrum hvarest så väl återstoden af Bihanget kunde, på sätt föreslagit blifvit, få Iefvereras, sorn ock till någon utsedd person ibland RiksgäldsContoirets tjenstemän, därstädes lämnas de vid Riksdagens slut öfverblifne Exemplar af Riksståndens Protokoll, och hvilken, jämte vården, af emottagne handlingar, det skulle åligga, att icke allenast under Riksdagens fortgång utan ock sedermera uppå skeende reqvisitioner utlämna nödige Exemplar till de Bokhandlare som försäljning sig åtaga, hvarefter de inflytande medlen böra uti Kongl. Stats-Contoiret redovisas, och behållningen på trycknings-kostnads-räkningen godtgöras. Och skulle om detta BorgareStåndets Beslut så väl de Resp. Med-Stånden sorn Stats-Utskottet vördsamt och vänligen underrättas. Ut supra.
Efter härmed slutad öfverläggning gjordes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades nej, 622 Deri fl Jun!. och sedermera propos. på afslag derå, som med ja besvarades. Utsk:ts sednare hemställan å sid. 5. Frih. Alströmer: Till följd af R. o. Ad:ns nyss fattade beslut, torde äfven denna punkt böra afslås. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos., afslogs Utskrts ifrågav:de förslag. Utskrts hemställanden å sid. ti och 7. Biföllos. Föredrogs och bifölls sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Mein. Nro 15, ang. aflöning till Sekreteraren i sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottet under innevrde riksdag. Föredrogs och godkändes sammans. Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Mern. N:o 27, i ani. af återremiss utaf en i Utskrts Meni. Nro 19 föreslagen voteringspropos. Föredrogs och lades till handlingarne sammans. Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Mern. N:o 28, i ani. af återremiss utaf Utskrts Betänk. Nro 13, öfver väckta motioner om förändring af gällande föreskrifter ang. tiden för fullföljande af besvär i ekonomiska och administrativa mål. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskrts d. 8 dennes bordlagda Mern. Nro 131, ang. verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor. Föredrogs Gr. Oxenstjernas, Axel, d. 7 dennes bordlagda motion om öfverlemnande till Kongl. Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien af den s. k. Landtmarskalksstolen. Frih. Leuhusen, Frans Oscar: Det var med stor förvåning jag hörde Gr.