Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Desse motioner hafva Utskotten ansett med hvarannan ega den gemenskap, att de borde i ett sammanhang bedömmas, hvarföre Utskotten dem begge till pröfning företagit j — och hvad först beträffar frågaa om bestämmande af oförmedladt mantal, såsom grund för hemmans deltagande i Kyrkooch Prestegårdsbyggnad, så hafva Utskotten funnit, å ena sidan, att Kongl, Maj:fc den 28 September 1663 sålunda resolverat: ”Kongl. Majit häller för otjenligt ätt åboerne, som bo p/å sine Hemman och af Kronan och Adeln njuta jör medling, vilja af sig sjeljve förmedla sine vanliga pennin*, geräntor, och mäste sädant af Länds höjdin» gen remedieras, så att Bönderne, oagtadt hvad förmedling ske kan, icke dess mindre till Pre sten sin vanliga rättighet, samt till Kyrkan och Prestegården sin laga byggnad ovägerligen och oafkortadt prestera och ut» göra; hvilket stadgande vid mångfaldige Lagutskottets Bctänkandeit, tillfällen, och senast genom Kongl. Brefvet den 4:de Maji 1759, blifvit ibekräftadt; hvaremot, å andra sidan, medelst Kongl. Maj:ts Bref till Kongl. KammarCollegium. den 21 October 1736, blifvit stadgadt: att, då förmedlade hemman äro underkastade lika tunga och besvär af Prestegårdsoch Kyrkobyggnaden, som tillförene, innan de till mindre Mantal blefvo förmedlade, så borde de ock vid Prestvalen njuta lika vota och röster etter Mantalen, sådanc sorn. desse förr varit.
1734 års lagstiftare kände detta förhållande och de iakttogo nödiga försigtighetsmått genom att försatta henne i omyndighets-tillstånd, men det värde qvinnan eger kunde icke lemnäs utan afseende, emedan hon utgör en del af de medborgare, hvilka lefva och verka inom samhället, och derföre har man öfverlemnat åt den högsta makten att pröfva huruvida hennes Den 17 Maj e. m. 139 egenskaper voro så beskaffade att de borde bereda henne inträde i de rättigheter, hvilka genom lag äro mannen vid viss ålder tillförsäkrade, nemi. myndighets-tillst.åndet. Denna pröfningsrätt är, af skäl jag förut haft äran anföra, högst nödvändig, ty det har handt att ansökningar alt blifva myndiga ingilvits af qvinnor, icke af böjelse att fritt kunna förvalta deras egendom, utan derföre att de dertill blifvit öfverlalade af slägtingar och vänner, hvilka, just vädjande lill deras känsla, derigenom söka bereda sig tillfälle att åtkomma deras egendom. När sådant har inträffat och ytterligare kan inträffa, så är det af vigt, att qvinnans myndighetslillslånd icke inträder förr än efler en noggrann pröfning och sedan alla de vederbönde blifvit hörde, på hvilkas yttranden den, som meddelar dispensen, icke underlåter att fästa afseende. Jag anser således LagUtsk. hafva rigligt förfarit, då det icke tillstyrkt att qvinnan vid viss ålder ovilkorligen må varda myndig. Beträffande åter den sednare delen af Utsk:s förslag, så kan jag icke undgå att anmärka, alt det åtminstone i formelt hänseende strider mot mina åsigter, hvilka fullkomligt öfverensstämma med dem Gr. Sparre uttalat. Jag kan icke finna någon conseqvcns deruti, att åt K. M. bibehålla rättigheten att dispensera lagen så länge qvinnan innehar en viss ålder, men all, sedan hon öfverskridit den, samma dispensmakt tillägges en domstol. Det synes, såsom Gr. Sparre äfven anmärkt, vara helt naturligt, att det inom samhället icke bör finnas mer än en makt, som skall ega rättighet att medgifva undantag från allmänna lagens stadgande.
R:dr, löneförmånerna uppbringats till ungefärligen detta belopp; men då den anbefallda regleringen af presterskapets löner icke ännu på flera år kunde väntas vara genomförd, och det för ifrågavarande svagt lönade tjenstemän måste vara af vigt att under tiden vid den medgifna, om ock oansenliga, löneförbättringen varda bibehållne, har Kongl. Maj:t nu föreslagit att, till förbättring af de svagast aflönade komministrars, kapellpredikanters samt pastoratsoch socken-adjunkters lönevilkor, fortfarande må ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition ett reservationsanslag af 10,000 R:dr, att användas enligt de föreskrifter, som för dispositionen af det vid sistlidna riksdag till samma ändamål beviljade anslag blifvit meddelade. I sammanhang härmed bar Utskottet jemväl förehaft en från Preste-Ståndet till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 35), deruti Kontraktsprosten Janzon af anförda skäl föreslagit, att ett årligt anslag af 100,000 R:dr interimsvis och till dess den i nåder anbefallda presterskapets lönereglering hinner tillämpas, måtte anvisas åt de svagast lönade af komministrar och kapellpredikanter, så att hvarje komminister finge sin lön ökad, tills den uppginge till 1,000 R:dr och hvarje kapellpredikant en lön af 700 R:dr. Oaktadt Rikets sist församlade Ständer genom ofvanberörda, i förstärkt Statsutskott fattade beslut i viss mån frånträdt den grundsats, som allt dittills varit gällande i afseende å presterskapets aflöning, att nemligen denna bör utgöra ett församlingarnes åliggande, torde likväl deraf icke kunna hemtas tillräcklig anledning att vidare fortgå på den väg, som sålunda blifvit beträdd, helst äfven det nu begärda förhöjda anslaget otvifvelaktigt skulle visa sig för det angifna ändamålet otillräckligt, så att, i händelse ett sådant anslag nu beviljades, ökade anspråk för framtiden säkerligen icke skulle uteblifva. Det af motionären föreslagna förhöjda anslag Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
Sammandrag, utvisande dels värdet af den fasta egendom, för hvilken delaktighet i Hypotheks-föreningarne vunnits, dels den säkerhet i intecknade fastigheter och andra tillgångar, som Hypotheks-kassan och föreningarne vid 1858 års slut innehade för sina förbindelser. Tiden då Delegare. F a s t i 8 h e t. Af detta värde belåningsbart Beloppet af belånade inteckningar R:dr R:mt. Af Föreningarne mot obligationer upptagna amorterings-lån. Häraf influtit Å t e r stå: Andra tillgå gar än för i iiÖfverskott af Föreningen trädde i verksamhet. Efter taxering. Efter köpeskilling. Efter serskild uppskattning. s u m m o. efter köpeskilling. efter uppskattning. Obligationer utgifna R:mt') Afbetaldt Amorterings-obligationer sammanräknade: tSväfvande Låntagande. Icke låntagande. Mantal. Värde. Mantal. Värde. Mantal. Värde. Mantal, delaktige i föreningen. Värde. efter taxering. Summa. för hvarje lån. Summa. å hvarje lån. Summa. belopp '). af hvarje lån. Utländska. Svenska. Summa summarum. gun a arn orterings-lån r). skuld 3). Sväfvande tillgångar. Sväfvande skuld. Ar 1849 hos S. Heine B:ko 'W3,300,000 1858 hos S. Ar 1854 inom landet R:dr Runt 4,000,000 1855 hos S. I oell II äro upptagna under rubrikerna: annan utlåning, kapital hos bankirer eller inrättningar, upplupna räntor ni. m., öfvértagna egna obligationer, inneliggande kassa, fastighet och inventarier samt på indrifning beroende. s)
St:rs samtycke eller bifall dertill liehöfvas, tror jag att R. St. icke ens behöfva befalla sig med ifrågavar:de motion. Finner K. M. att nuvar:de stadganden icke ärolillräcklige, för att, sedan högre skatt blifvit bränvinet pålagd, minska anlednm lill dess insmuggling, har K. M. sig öppet att vidtaga erforderliga åtgärder i delta afseende. Jag anser följaktligen alt R. o. Ad. icke bör remittera Hr Ekenstams motion, Den 20 September e. m. 221 Frih. Haab, Adam Christian: Det må visserligen vara sant, som Gr. Gyldenstolpe omförmält, ali motionen kommer vid slutet af Riksdagen och att, om densamma blifver af LagUtsk. behandlad, den möjligen skulle kunna borttaga något af dess dyrbara tid, men om LagUtsk. är sysselsatt med vigligare göromål, är det också säkert, alt Utsk. lägger motionen åsido och icke later den borttaga någon tid för angelägnare göromål. Deremot, om Utsk. får lid att behandla motionen, syues det mig icke vara riktigt alt nu undertrycka den, isynnerhet när densamma uti grundlagsenlig ordning tillkommit. Den motvilja jag alltid hyser alt undertrycka motioner, hvilka riktigt framkommit, på sätt grundlagen föreskrifter, föranleder mig att yrka remiss å Hr Ekenstams motion. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Den siste värde talaren har förutsatt, att den ifrågavar:de motionen vore inkommen uti grundlagsenlig ordning, men det är just detta, som skall bevisas. Enl. min tanka är den det icke. Riksd:s-Ordn:s 5(j:te § föreskrifter, att motioner icke må efter motionstidens tilländagående väckas, ‘så vida de icke äro omedelbarligen föranledda af redan fattade beslut eller under Riksdagen inträffande händelser. Om nu, derföre att brånvinet blifver dyrare, raan skulle kunna Taga sig anledn. att motionera åtskilliga stadganden lill förekommande af dess insmuggling, så skulle man äfven kunna, eftersom brånvinet hädanefter blifver mera begärligt, taga sig anledn. alt motionera strängare stadganden i afseende på stöld af detsamma.
Grafström 3:ne veckors permission, från denna dag räknad, bade till ledamöter af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet utsedde blifvit i den förres ställe, Lectorn, Prosten Källgren och i den senares, Contracts-Prosten P. P. Svedelius. s. d: au som ledamot af Bevillnings-Utskottet inträda under den tid, Prosten Sidner permission åtnjuter, har denna dag utsedd blifvit Prosten Lahng, dertill han ock, genom Protocolls-utdrag, legitimeras skulle. S. D. Biskopen och vice Talmannen m. m. Doctor Hedrén ingaf och uppläste ett så lydande memorial: BUi. till R. St. Utdr. d 27 Maj :8/j.o ”Med anledning af 50 §. Riksdags Oidningtn, tar jag mig friheten inför det Högv. Ståndet göra följande framställning. Inom den grnndlagliga tiden har en motion ifrån detta Högv. Stånd blifvit till Höglofi. Stats-UtskotteL remitterad, med begäran af ett anslag till rese-understöd för Svenske Vetenskapsmän, som voro sinnade att infinna sig vid det allmänna Vetenskapsmänssammanträde, som kommer att denna sommar ega rum i Köpenhamn. Utskottets Utgifts-afdelning, som fått emottaga denna remiss, har i första början beslutat att uppskjuta alla till extra Stats-regleringen hörande frågor, tilldess ordinarie regleringen hunnit närmare sin bestämmelse. Till följe af detta beslut, har motionen hvilat och kommer att ännu hvila en tid. Nu har dock officiel kallelse ingått från Köpenhamn till härvarande WetenskapsAcademi, att omförmäld te sammanträde är bestämdt till första dagarna af nästk. Juli månad. Danska Regeringen har sistlidet år verksamt intresserat sig för det sammanträde, som då hölls i Götheborg, hvaraf följden blef, att llere utmärkte Vetenskapsmän ifrån grannriket inställde sig.
Expcditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 131. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den G Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående restitution lill Regements-Skrif caren P. G. Hanngren af oriktigt debiterad och derefter erlagd löne-bevillning vid Dal-Regementet. (Stats-Utsk. Uti.
Drottningens höga Ki ■öning; Gifven Stockholms Slolt den 8 Aug. 182g. WJ CARL JOHAN, med Guds Nätte, Sveriges, Norriges, Göthes oell Wendes Konung, tillbjude Eder, Oss älskelige Väre trogne Undersåter, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu i Hufvudstaden till Lagtima Riksdag församlade ären, Vår synnerliga ynnest och Nådiga benägenhet, samt livad mera godt och kärt WJ kunna förmå med Gud Allsmägtig tillförene. Genom underdånig Skrifvelse af den 29 November 1823, hvilken till Oss af en stor Deputation öfverlemnades, anliöllo Rikets tlå församlade Ständer, att, såsom en ny gärd åf Deras underdåniga vördnad och tillgifvenhet, Vår högtälskade kära Gemåls , Hennes Majit Drottningens höga Kröning, efter uråldrigt bruk, mätte för sig gå. WJ förklarade då, att WJ, med bifall till förrberörda underdåniga anhållan, ville framdeles bestämma tiden för denna Högtidlighet; och då årstiden redan var långt ii åmliden, samt Rikets Ständer dessutom - S Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifv. N. o 78. snart derefter åtskiljdes, yttrade WJ, uti Vårt Tal på Riks-Salen, vid Riksdagens slut den 22 December i8a3, att Rikets Ständers önskan i denna del skulle vid Deras nästa sammanträde uppfyllas. Lifvade af en upprigtig erkänsla för de mångfaldiga vedermälen af kärlek och trohet, som WJ städse af Svenska Folket och dess Ombud emottagit, gifve WJ Eder nu härmedelst i Nåder tillkänna, att WJ, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sista Riksdag framställda underdåniga önskan, beslutit, det Hennes Maj:t Drottningens Kröning nu skall komma att ega rum, och att WJ dertill utsatt Fredagen den 21 innevarande månad.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet åligger att, i anledning af remiss från Vallofliga Borgare-Ståndet, meddela utlåtande öfver en af Herr Henschen hos bemälda Riks-Stånd väckt motion (N:o 175), hvars föremål motionären angifvit vara att få närmare bestämda föreskrifter dels i afseende å kontrollen derå att skatt erlägges för hundar, äfven sådana, som tillhöra andra kommuners medlemmar än dem, der en hund tillfälligtvis anträffas, dels i fråga derom huruvida en kommun eger utan att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes stadfästelse derå erfordras fatta beslut i afseende å behandlingen af de hundar, för hvilka skatt ej visas vara erlagd, dels ock för att få afgjordt, när och under hvilka omständigheter man må döda hundkreatur, när dess egare antingen ej är känd eller icke vill eller kan erlägga skatt derför; varande till den ändan af motionären föreslaget, »att kommunernas beslut i berörda afseende alltid böra underställas Konungens Befallningshafvandes ^pröfning och att, om de af Konungens Befallningshafvande godkännas, besluten få i afseende å de hundar, som egas af andra kommuners innevånare, tillämpas, äfven om ordningsföreskrifterna (för verkställighet af besluten) innehålla, att hund, för hvilken skatt icke inom viss tid erlägges, får dödas.» Kongl. Kungörelsen angående skatt för hundar den 12 Juli 1861, hvilken lemnar kommunerna frihet att icke allenast besluta, huruvida för hundar, eller särskilda slag af dem, skatt må utgöras, utan äfven bestämma beloppet af den skatt, som, dock icke utöfver ett visst maximum, en hvar, hvilken eger eller innehar hund, skall för hvarje sådant - Allm.. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande M 34. 9 ant djur erlägga, medgifver tillika kommunerna att, med iakttagande af författningens öreskrifter, träffa de öfverenskommelser och vidtaga de åtgärder, som kunna vidare erordras för att på ändamålsenligt sätt bringa författningen till verkställighet.
Endast vid några få tillfällen, och merendels på korta tider har det för Handelsoch Närings-Disconten, enligt §. 202 uti sista Baneo-Re<demenlet, fastställda Creditiv å Låne-Banken af 25o,ooo R:dr blifvit anlitadt, nemligen år 1834 i April till 3p,ooo R:dr, i Augusti till 53,000 R:dr, i October till 25,000 R:dr, samt år i835 i Maji, Junii och Julii till 194,000 R:dr; och har sistnämnde förskoltsbelopp ägt omedelbart sammanhang med den af Rikets Ständer vid sista Riksdag gifna tillåtelse, att, i och för meddelade brandskade-ersättningar till Wenersborgs Stad, före förfallotiden infria Obligationer, utställde till allmänna Brandstods-Bolaget å ett sammanlågdt belopp af 200,000 R:dr. I afseende på den nya Lånrörelse, som under benämning af CassaCreditiv (J835 års Banco-Reglemente §.§. ao3—209) kommer att äga rum, har någon anmälan hos Banco-Fullmägtige ej skett. §. 8. A. Bankens vanliga Discontrörelse. Denna rörelse bestrides af följande, hvardera sin egen Styrelse underkastade och inför serskilde Revisorer redovisande 5 Inrättningar, nemligen: 1:0 Baneo-Discontverket i Stockholm med en fond af 5,000,000 R:dr, för lån på Reverser emot borgen. 2:0 Låne-Contox-et i Götheborg med fond för dylika Lån af 2,000,000 R:dr. 3:o Låne-Contoret i Malmö med fond för lån af enahanda beskaffenhet: af 1,000,000 R:dr. 4:o Kongl.
Sedan Stats-Utskottet nu afgifvit sitt yttrande och framställt sitt förslag i anledning af den väckta frågan om löne—förbättring för Riksgälds-kontorels tjenstemanna-personal och vaklbetjening under den kommande tiden, anser sig Utskottet jemväl böra yttra sig öfver den, å samma tjenstemanna-personals och vaklbetjenings vägnar, likaledes gjorda samt af Fullmäktige hos Utskottet anmälda och förordade anhållan, att en del af den foihöjda aflöning, som under denna Riksdag varder bemälde tjenstemän och betjening tillerkänd, måtte få beräknas och utgå för de efter sednaste Riksdag förflutna åren. Genom utfärdade och hittills gällande löne-stater gälds-kontorets hufvudboks upprättande och afslulande samt afletnnande 16 Stats-V t skottets Utlåtande JU 270. bestämde Rikets sednast församlade Ständer det årliga beloppet af den aflöning, som oftanämnde verks ernbetsoch tjenstemän samt vaktbetjening under mellantiden intill innevarande Riksdag skulle få uppbära, hvarvid Rikets Ständer uttryckligen förklarade, att dessa lönestater icke finge i annat hänseende öfverskridas, än att Fullmäktige till vedergällning för de nya eller ökade göromål, som upplåningen emot fonderade slats-obligationer jemte deraf föranledda bestyr komme att för vissa tjenstemän medföra, egde tilldela dem särskilda, efter berörde göromåls beskaffenhet och trägenhet lämpade, årliga arfvoden.
181 de mest betunjrade Numrens understöd, eller C* ock en allmän Rotejemkning öfver hela Provincen skall anställas; att Rotehållarne, i händelse af pluralitetens bifall till Ja-Propositionen, anses hafva afsagt sig den allmänna och lika andel i Vacance-afgiften från de 86 Öfverloppsrotarne, som de för närvarande tillgodonjuta; kommande denna Yacanceafgift, i stället för en partiel Rotejemkning, att under ofvanstående vilkor användas ; att Rotehållarne, sedan votering öfver hufvudfrågan för sig gått, genast och vid samma tillfälle må ega att, inom hvartdera Länet, välja tvänne Ledamöter i den Roterings-Commission, som sammanträda, bör, till förrättande vare sig antingen af en allmän eller partiel Rotejemkning; samt att de Rotehållare, som vid de utsatta Sammankomsterne sig icke anmält, skola anses hafva instämt i de närvarandes genom flesta röaterne afgjorda beslut. För verkställandet af den antingen allmänna eller partiela Rotejemkning, som, efter Rotehållarnes beslut, kommer att med de båda Skånska Infanteri-Regementena för 6ig gå, anhålla R. St. i underdånighet: att en serskild Commission måtte, så snart Rotehållarnes yttrande öfver dem förelagde propositioner blifvit i underdånighet inberättadt, af E. K. M. i Nåder tillförordnas, med i8a Exp. ZJtsk. Förslag till u/id. Shrifv. N:o 378. fullständig Instruction förses samt i verksamhet försättas: att denna Commission mätte utgöras nf Nio personer, deraf E. K.
Enär jemväl i balansrelationen vid 1860 års räkenskap hänvisas till föregående årets, och den åberopade omständigheten, att den i detta afseende redovisuingsskyldige tjenstemannens död timat å första dag nyssnämnda år, icke skäligen bort utgöra hinder för upplysnings meddelande huruvida under årets lopp åtgärd till de osäkra fordringarnes utkräfvande vidtagits, anse nu församlade Revisorer sig böra den härom förut gjorda erinran förnya. § 5. Såsom något ovanligt, anse Revisorerne sig böra omförmäla, att i 1860 års förteckning öfver »utnötte och till begagnande oduglige» inventariepersedlar vid detta stuteri upptagas, bland annat, två stycken likkistor. Stamholländerierna. Af årets i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning granskade räkenskap inhemtas, i afseende på inkomster och utgifter, följande: — 155 — Debet. Balans från är 1859: Tillgångar Uppbörd: Statsanslag ..' Räntemedel Arrendemedel Försäljningsmedel Betäckningsmedel Credit. Utgifter: För inköp af kreatur » vård och underhåll af dito Transportkostnader in. m Resekostnadsersättning Diverse utgifter Balans till år 1861: De för statens räkning år 1859 i England inköpta tjurar hafva, efter undergången karantän och besigtning, blifvit, i mån af behof och förekomna omständigheter, fördelade pä statens holländerier och sedermera, utom en som uppställts å Marienlund i Halland, befunnits friska. Det med nämnde tjurars inköp afsedda ändamål ansågs visserligen för tillfället vara vunnet; men på det behofvet af racedjur under de närmast följande åren skulle kunna fyllas, blef det nödvändigt, att äfven från utlandet inköpa erforderligt antal qvigor, i ändamål att af dem, jemte tvenne af de sist inkomna tjurarue, bilda ett nytt holländeri, såvidt någon lämplig lokal för djurens uppställande kunde beredas.
Embetschef, hvar inom sin förvaltning, må efter föredragning al och öfverläggning med på en gång närvarande vederbörande ledamöter ensam besluta; dock skola följande inom de särskilda embetena förekommande mål der algöras genom samfäld omröstning, nemligen: a) Frågor om underdåniga förslag till eller ändring af allmänna författningar, äfvensom om tolkning och tillämpning deraf; b) Mål angående indelningsverket; c) Afskrifningsfrågor;. d) Fondförvaltningsärenden; Embetschefen allena tillkommer: a) att till Kongl. Majit ingifva underdånigt förslag lill besättande af ledigblifven ledamotsbefattnmg; b) att ingifva underdåniga förslag till besättande af ledigblifne kamererareoch sekreterare-tjenster, hvarvid förfares på samma sätt som då landshöfding föreslår till tjenster, som af Kongl. Maj:t tillsättas. c) att på samma sätt föreslå förordnanden till dessa tjensters tillfälliga bestridande; d) tillsättande af öfriga tjenster, jemte förordnanden inom de särskilda embetena; beviljande al transport, tjenstledighet och afsked till och från dylika befattningar; antagning af extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjening; e) utnämning, permittering eller entledigande, olika inom olika embeten, af underlydande vid tyg-, ammunitions-, gevärs-, befästningsoch utredningsm. fl. förråder samt verkstäder m. m. anställde tjenstemän, sorn nu i krigskollegium tillsättas; f) att upptaga frågor om ansvar för fel och försummelser i embetets tjenst. Embetets ledamöter skola vid målets föredragning uttala sina åsigter och till protokollet anföra, hvar för sig, sin mening, då denna är afvikande från det af embets-chefen fattade beslutet. Proto kollen skola härefter åtfölja de till Kongl. Majit ingående expeditionerna. Har ledamot ej särskild mening lill protokollet anfört, anses han hafva instämt i beslutet Vid gemensamma öfverläggningar mellan 2 eller alla krigsförvaltningens embeten skall beslut alltid fattas genom allmän omröstning, samt om lika röster stadna mot lika, gälle ordförandens.
Likväl, då Utskottet tillstyrker der^a utväg, tror defsig böra beledsaga den med tvänne uttryckliga förbehåll : det ena, att, till undvikande af collision, och intill dess det blifver utrönt, huruvida Forvagns» inrättningen kan uppfylla nu gällande Skjuts» ordnings ställe, Hålloch Reserveskjutsen icke a morlunda dertill upptages, än att deraf öfverblifva tillräckliga medel till repandes forts La lfa ada efter förra författningen 5 det andra, att allmänna postinrättningen dermed för det närvarande icke må sammanblandas, ej heller de,densammas förskaffande rörande stad» gaudeni någon mon rubbas, ehuru det må ankomma på undersökning, huruvida båda inrättningarne kunna förenas, och derigenom blifva ett stöd för hvarandra inbördes. Men misstag i nu anförda omständigheter skulle ej allenast kunna förorsaka den vådligaste Stagnation uti hela landets rörelse, utan äfven alstra en fortfarande fördom emot inrättningen, sorn Eesv. och Ekon, Utsk, Betänkanden, 735 tillintetgjorde alla de goda följder, kvilka dermed blifvit åsyftade. Sedan Utskottet i allmänhet, och efter all den omfattning, ämnet,för det närvarande tillåter, yttrat sina tankar öfver möjligheten att förvandla nu varande skjutsfdifattning till den med Jordbrukets fördel enlignre Forvagns-inrättningen 5 så återstår att afgifva serskildt utlåtande öfver de motioner, som blifvit väckte lii! ändringar och förbättringar i denna författning, med bibehållande af det skick dsn nu äger. 1:0 Gemensamt uti flera Memorialer yrkas Skjutsiegans förhöjning, af en del till obestämdt, af en annan till utsatt belopp a£ 16 till och med 24 sk. Banco milen, under olika förbehåll at delta gällande pris, dels för landet, dels för Staden, dels för beggedera. Då Riksens Höglofl.