Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har nemligen, med undanskjutande af frågan 0111 den allmänna förlägenheten, samt, med behållande af åtskilliga i Betänkandet N:o 29 framburna förslager, hufvudsakligen tillstyrkt: co att nu existerande Privat-Bankers octroij måtte förlängas på 2 år; 2:0 att en Committé af \ personer måtte tillsättas, för att uppgöra, en plan huru lånerörelsen borde ordnas i de provinser, hvarest Privat-Banker nu linnas, i händelse dessa skulle upphöra; 3:o att Banco-vinsten måtte öfverleinnas till Rikets Ständers disposition för allmänt nyttiga produktiva föremål, hvarföre Riksgälds-Contoret skulle till ? af beloppet aflemna sina obligationer. Jag har icke deltagit i någotdera af dessa beslut, hvarföre jag ock emot dem mig reserverar på följande grunder: ioa Banco-Utshottels utandet iY:o .^4. 1:0 om Pri vat-Bankerne, såsom mången viii påstå, genom sin diseontering i väsendtlig mån bidragit till förlägenheten just inom de provincer, inom hvilka de hufvudsakligen verka, samt genom sina sedel-emissioner menligt inverkat på penninge-ställningen i landet och Bankens metalliska Gassa, utan alt denna Bank eller Staten har derföre någon den minsta ersättning, så bör deras verksamhet icke förlängas, helst Stats-Banken kan och bör suppleera dem, utan större äfventyr men nied någon fördel, om Banco-vinslen dertill ändamålsenligt användes. 2:0 Förslaget oin en Connnittes bildande är visserligen ett blygsamt erkännande, att Utskottet sjelf icke kan framställa något antagligt projeel och är i ty fall berömvärdt, men då denna Committé egentligen alser livad, som efter nästa Riksdag bör åtgöras våra financer, och jag hyser den saki a förhoppning, att Regeringen under mellantiden, utan någon Ständernas anmaning eller meddelad ledning, sjelf upptager och utvecklar denna fråga i en till då församlade Ständer afgilvande
Den 9 Juli. antingen leverera den Stockholms Barnhus tillhöriga Tionde - Spannmål uti närmaste KronoMagazin, eller ock att alltid få lösa den efter Markegångspris, få Riksens Ständer härmed i underdånighet öfverlemna deras häröfver fattade beslut. Sedan Riksens Ständer hafva inhämtat utaf de tid efter annan af Eders Kongl. Majit i detta ämne utfärdade Nådiga författningar, att nuvarande sätt till leverering af Krono-TiondeSpannmålen för Stora Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm är mera betungande för Allmogen, än öfverlemnande af den andra Fromma Stiftelser i Riket tillagde Krono - TiondeSpannmål ; äfvensom att något lidande Barnhuset icke kunde tillskyndas, om dess Krono-Tionde-Spannmål, hvilken Kronan ej behöfver inlösa, finge på samma sätt, som den öfriga Barnhusen och Hospitalen anslagne Tionde-Spannmålen, på Auctioner uti mindre Poster, högst lo tunnor i hvarje utrop, försäljas, hvarigenom dessa Tionde-gifvares åliggande blefve satt i likhet med den öfriga till Fromma Stiftelser skattskyldige Allmogen; få Riksens Ständer, i följd häraf, i underdånighet hos Eders Kongl. Majitanhålla, att, så framt icke några särdeles vigtiga omständigheter sådant hindra, med förhöjningen af den Stockholms Allmänna Barnhus !> tillslagna Krono-Tionde-Spannmål måtte få för hållas på alldeles samma sätt, som i anseende till öfriga Fromma Stiftelser blifvit genom Eders Kongl. Majits Nådiga Instruction för Seraphimer-Ordens-Gillet den 38 April 1791, samt Ede*° Den 2 Juli. 59 Eders Kongl. Maj:ts och Rikets KammarGolIegii Kungörelse den 21 Mars innevarande år, stadgadt och förordnadt; hvarigenom det lidande, sorn, genom Spannmålens forslande, Tionde-gifvarne förorsakas, synes allrabäst blifva afhulpet.
Skulle Bevilln:s-TJtsk:t tilltro sig att, i likhet med BorgareStåndet, kunna borttaga stadgandet ang:de upgifters infordrande af de skattskyldige, skulle naturligtvis inga böter komma att ega rum; men då jag är oviss huru härmed kan komma att gå och i den förhoppning att vi skola slippa dessa upgifter, samt då jag dessutom anser denna § ega sammanhang med den föregående, anser jag det vara lämpligast att den återremitteras. Hr Palmcrantz: För min del kan jag ej finna hvar före denna § skall återremitteras, utan skulle jag, lika med Gr. Mörner, önska, att den punkt af l:sta mom:t i 29:de §:n, som börjar med »dylik upgift”, utginge; hvarjemte jag anser att i den nu föreslagna bevillmsordningen korrektiv för uraktlåtenhet med upgifters aflemuande numera synes öfverflödigt, på 160 Deli 16 Maj f. m. grund af hvad Utsk:t föreslagit ang:de bevillnings påförande utan hinder af uteblifven upgift. Då denna § således ej medför åsyftad nytta och till och med ej är behöflig, får jag anhålla om propos. derpå att den måtte utgå. Gr. Lagerbjelke: I afs:de å första delen af l:sta mom:t torde väl någon tvekan upstå att dertill lemna bifall. Att några af de upgifter, som förekomma i 20:de och 25:te §§:na, skola ingifvas, lärer väl svårligen betviflas, och icke heller bör man borttaga alla böter för uraktlåtenhet att afgifva erforderliga upgifter; men att, på sätt Gr. Mörner yrkat, borttaga alla bötesbestämmelser, torde vara olämpligt, ehuru jag medgifver, att ett bötesbelopp, svarande mot 10 proc. af en persons bevillning efter 2:dra art., är något för högt tilltaget, isynnerhet som Taxer:s-komitén i alla fall eger att fastställa bevillnigen.
Au g, 1840. 437 l:sta punkten: Om anslag till Civil-Statens Pensions-cassa. Lades till handlingarne. 2 punkten: Om anslag till pensioner för militaire embetsoch tjenstemän samt Under-Officerares enkor och omyndiga barn. Ståndet afslog den föreslagna tillökningen. S. D. Till förnyad handläggning förekom nu Stats-Utskottets, den 25 sistlidne Juli på bordet lagda Utlåtande N:o 216, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 59, i Iråga om utgifternes reglering under Riksstatens Åttonde Hufvud-Titel, hvilket senare Utlåtande jemväl blef föredraget. Irsta punkten: Om anslag för fångars vård m. m. a) Angående tillökning i anslaget för fångars vård &c. Ståndet beslöt att för ifrågavarande ändamål å stat uppföra 300,000 R:dr Banco. 5) Angående väckt förslags att inseendet öfver fattigvården måtte ät en enda auctoritet öfverlemnas. Bifölls hvad Utlåtandet N:o 59 i denna del innehåller. c) Angående löne-anslag till Slotts-Predikanten vid Malmö Corrections-Inrättning. Bifölls hvad Utlåtandet N:a 216 härom föreslagit. d) Angående forsling af Pionierer vid• Carlsborgs fästning. Utskottets förslag uti Utlåtandet N:o 59 bifölls. e) Angående de vid corrections-husen och arbets-fängelserna antagne tjenstemäns rättighet till delagtighet uti Civil-statens Pensions-Inrättning. 1 sammanhang med Allmänna lndragnings-staten ville Ståndet taga denna punkt under pröfning. Om äskadt ytterligare anslag för underhållet af Kronans hus och byggnader i landsorten. Lades till handlingarne. Om öfverflyttning till Allmänna lndragnings-staten af tvänne arfvodes-belopp, det ena åt Astronomi® Adjuncten Selander > och det andra ät Professoren, Doctor Schlyter. Fordrade ej åtgärd. Om anslaget till saltpeter-näringens upphjelpande.
Ar verkligen meningen att man skall komma jordbrukaren på ett verksamt sätt till hjelp, finnes, efter mitt förmenande, utvägar, som bättre än afskaffandet af salttullen leda till målet, och dessa utvägar har Bevilln.-Utsk:t i andra förslag framlagt. fin talare har omnämnt den stora ovilja som saltskatten, la gabeile, framkallade bland Frankrikes lägre befolkning. Pä det jemförelse:: skulle hafva varit bevisande, hade den värde talaren bort upplysa om beskaffenheten af la gabeile, hvilken, efter hvad jag antager, tryckte befolkningen på helt annat sätt Den 25 April f. m. 485 och säkert i långt högre mån, än förhållandet är med den salttull, som uppbäres i Sverige. Då jag, utan att i öfrigt fästa mig vid siffrorna i Frih. Klinckowströms framställning, antager, att Statsverket har behof att behålla sina tillgångar, finner jag för närvarande icke någon anledning att från statsinkomsterna bortstryka 220,000 rdr, hvarföre jag röstar för bibehållande tills vidare af den ifrågavarande tullen. Hr Bennich: (Yttrandet, som blifvit talaren tillstäldt för justering, har sedermera icke af honom återlemnats.) Gr. Mörner: Såsom tillägg till hvad den siste värde ta laren anfört, ber jag att få nämna, att salt är en vara, som icke blott förbrukas af menniskor, utan som derjemte användes i åtskilliga andra hänseenden. Så t. ex. torde det säkerligen vara Frih. Sprengtporten val bekant, att man icke utan tillgång på salt kan åstadkomma en enda mark godt smör, begärligt i marknaden, äfvensom att salt användes i ganska stor utsträckning vid kreatursutfodringen. Då man nu vill, att tull icke skall finnas vid importen af de varor landtmannen har att föryttra, synes mig konseqvensen fordra, att de varor, han behöfver för sin rörelse, tillhandahållas honom för möjligen billigaste pris. Frih. Sprengtporten sade sig skola hafva instämt i förslaget om salttullens borttagande, derest icke den derigenom uppkommande bristen skulle på annat sätt behöfva fyllas.
Skulle det åter befinnas, att Line. - rättigheten blifvit missbrukad , för an, dra mot dpss, ändamål stridande afsigter, da skalf hela Linet jemte t? procents årlig renta ifrån Utlånings .dagen, genast i laga ordning, utsökas;, hvaraf sex procents straff renta, såsom böter tillfalla Socknens fattiga. Och skall ari sådan Låntagare, ej vidare äga rättighet, att af denna Låne-anstallt sig begagna» Till Den a Augusti 87 Till vidsträcktare företag, såsom aftappa tung af betydliga Sjöar, Kärr och Mossar, eller sådana större Odlingar, hvaraf någon ber tydande afkastning ej på längre tid kan föryäntas, må i man af fondens medgifvande, e' mot 2 procents renta och Jämpeliga återbetalningsvilkor, biträden kunna erhållas till högst Ett Tusende Riksdaler om året; duck utan förfång för mindre Lånsökande, I sådana fall böra följande handlingar Lån» jinsökmngen åtfölja? 1:0 En af Landtmätare gjord affattning af odlingsfältet, med beskrifning öfver dess läge, areal innehåll och beskaffenhet 2:0 Plan till Odlingen, med uppgift af ti» den till den sammas fortsättning och fullbö.rdande 3:0 Kostuads-förslag af Landtmätaren och 4me andra ojäfvlga goda män påtecknad. Sedan Kongl, landtbruks, - Academien öfver dessa handlingarsitt utlåtande afgifvit, må biträdet i mån af tillgångarna kunna beviljas; innan detsamma utb^kommes, bör likväl behörig förskrifning och vederhäftig borgen för de fureskrifne betalnings-vilkorens uppfyllande presteras; hvilken sistnämnde alltid, efter ett års förlopp förnyas, Konungens Befallningshafvande anmodas, att i möjeligaste måtto tillse, och till Banken inberätta, huruvida något, uppehåll Uti företaget. 8$ "
Hvad först angår den så kallade Postporto eller Kostnads-afgift för de Bref , som emellan inrikes orter afsändas, så har Taxan derföre sedan 1807, då 1785 års PostTaxa genom Kongl. Kungörelsen af den 5 Februarii förstnämnde år, bl ef med 50 procent förhöjd , icke undergått någon förändring, oaktadt förökade utgifter och omkostnader genom så väl förbättring i de vid Postverket anställde Embetsoch Tjenstemäns Eönevilkar, jemte en drygare Skjutslega för Postförare, hvarom äfvenledes vid denna Riks' dag ytterligare fråga blifvit väckt oell bifallen s sorn de af senare åtgärder förorsakade Roteringsersättningar, synes så mycket kraftigare fordra,en efter närvarande tids skick lämpad förhöjning 7 som utgifterne öfverstiga de i Staten förut bestådda anslag och i samma mohn minska den till Statsverket inflytande behållning af Postmedlen. Erinringar barona hafva också blifvit vid sista Riksdag inom RiksStånden gjorde, men, om det dåvarande BeviilningsUtskocet ej fann sig äga fog alt tillstyrka någon ändring 138 BevillningsUtfk. B et ärik ari den* i PostTaxan, anser det närvarande Utskottet, i betraktande af bade redan anförde omständigheter och naturen af ifrågavarande beskattning , hvilken, mot en billig och mindre kännbar afgift till det allmänna, erbjuder alla af en hastig och säker Corn munication härflytande fördelar , sig icke hindradt af den omständigheten, att de hittills påräknade inkomster ej allenast till fullo utgått, utan jemväl lemnat ett öfverskott , att för Rikets Häglof].
Summa R:dr 64,782 46 257,548;03 Behållen vinst Summa R:dr Skuld vid årets slut Till Rikets Ständers Bank för förlag ! Innestående vinst-medel Utmätta, på rättegång beroende j medel Värdet af Låne-kontorets hus. Inventarier .. ,j Summa R:dr| Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning .. Behållning på räkning i Deposi tions-afdelningen Utestående lån Förskjutna Tagsöknings-kostnader . Förskjutna omkostnader vid post remiss-rörelsen Förskjutna sedelvexlings-kostnaderi För mycket assignerade medel .1 Värdet af Låne-kontorets hus Inventarier . .} Summa R:dr 51 Balance inom kolumn: Osäkra lån lagsökning beroende, men bland säkra lån upptagna fordringar . Fördelning på distrikter, näringar och yrken af de år I8ti0 utgifna nya lån med omsättning sr ätt. Distrikter: ^ockholms Stad ^ockholms Län ^dermanlands „ w a^a ” Vestmanlands „ Orebro Vermlands „ ^•Kopparbergs „ Gefleborgs ester-Norrlands gottlands „ . esterbottens A0rrbottens stergöthlands jököpings Or°nobergs palmar Götheborgs Stad Banko-DiskontVerket. L å ne-Kontoren i Götheborg. i Malmö. i Wisby. 1lnal| E;drAntal 1 -r, j lån. I E:dr‘ Antal; . „ , lån. | E:dr‘ Antal „ , ian. Malmöhus Län Christianstads „ Blekinge „ Gottlands „ I Banko-DiskontV erket. Antal lån. E:dr. i Götheborg. ån eK ontoren i Malmö. Antal lån. Antal lån. Summa Näringar och. yrken: Jordbrukare utom bonde-ståndet. Jordbrukare inom d:o Bergsbruksidkare Fabriksidkare Handlande Handtverkare och andre borgare Embetsoch tjenstemän, ecclesiastike, civileoch militäre
Förklaringen den 14 Maj 1805, att, när lagfart sökes, de handlingar, som styrka förre egarens åtkomst, böra uppvisas samt innehållet deraf i lagfarts-protocollet antecknas, innefatta ett säkerhetsmått, som ansetts nödigt till förekommande deraf, att uppbud uppå olaga åtkomst må meddelas; men, om vigten af det ändamål, lagsliftaren sålunda velat befordra, ej bör misskännas, lärer ej eller den omständighet få förbises, att, då, såsom det understundom inträffar, eganderätts-handlingar, genom vanvård, försummelse eller olyckshändelser, förkommit och köparen vid detta förhållande, emot omförmälde ovilkorliga stadgande, ej kan å köpet erhålla lagfart, stora olägenheter måste för honom uppstå, hvaribland äfven må räknas, att han ej kan pantsätta egendomen eller blifver betryggad emot börds-anspråk, förr änden i omförmälde Kongl. Förklaring utsatta häfd mellankommit. Någon utväg synes derföre höra köpare af fäst egendom beredas alt, oagtadt säljarens åtkomsthandlingar saknas, kunna å köpet undfå lagfait, desto heldre som, i händelse sedermera det klander anföres, att jord blifvit rätter egare afhänd utan dennes öppna bref och fullmagt dertill, Domaren, jemlikt 10 Gap. 1 §. Jorda-fkdken och Kongl. Förklaringen den 17 December 1818, icke är af uppbud och fasta hindrad att sådan talan efter lag och förekommande omständigheter pröfva; och sorn Rikets Ständer funnit, alt, i berörde afseende, den tillförne af Domstolarne brukade, ehuru ej af lagen godkända, åtgärd lämpligen skulle kunna föreskrifva^, att Domaren eger genom offentlig stämning göra köpet allmänt kunnigt och förelägga en 254 Expeditions-Utskoltels Förslag till und.
Jag påminner mig emedlertid hafva hört Smeder i Skåne förklara sig icke kunna begagna dem , emedan de t. ex. ej kunna användas att välla. Om det blifvit genom vettenskaplig undersökning utrönt, att detta hinder för kolens brukbarhet kan häfvas , så mäste jag endast beklaga, att io år förflutit, utan att en sådan underrättelse blifvit allmänheten meddelad. Man har sagt, att verket borde bedrifvas, äfven om det icke lemnar någon vinst. Mig synes deremot hvarje oeconomiskt företag, som är lönlöst för den enskilte, nödvändigt blifva skadligt för det allmänna. Man har påmint om fordna tider, då Riksens Ständer ej voro så njugga som nu, att bevilja allmänna understöd för ceconomiska företag. jag torde derföre få erindra, att man på samma tid understödde plantering af silkesmaskar, till inhemska Siden-fabriquernas upphjelpande , samt vidtog författningar för att uppmuntra Pelterierna genom odjurens friare förkofran. Det är således ej på grund af dylika theorier , som jag tillstyrker understöd för Skånska Stenkols-verket j utah det är fast hellre i hopp, Den 3 November /. m♦ 23 att det framdeles skall lemna det allmänna en verklig vinst, som jag instämmer i hvad Friherre Cederstöm i sin reservation anfört. Men jag anser det vara högst nödigt, att i detta afseende vidtaga erforderliga garantief. Derföre bör för det första, intill dess det nya Bolaget varder bildaclt, 5 procent årligen i ränta erläggas för framlidne Hans Excellerce Herr Grefve Ruuths skuld , hvarigenom jag förmodar, att organisationen af detta Bolag skall påskyndas. Vidare bör man göra sig försäkrad , att de 200,©00 lliksdalerne blifva använda till åtkommande af andra kolflötsen , hvilket kunde ske på det sätt, att två till tre år bestämdes, hvarunder ingen ränta å gamla skulden e-rlades, men att betalandet deraf skulle åter vidtaga i händelse Bolaget ej då arbetat sig igenom till nedra flötsen, och intilldess sådant blifvit verkstäldt.
Det var i härvarande tändsticksfabrik, elden utbrutit, i den s. k. » torken », där lådorna och stickorna torkas. Hela öfre våningen brann ned, den nedre ramponerades illa af hetta o c h vatten. Vid 7 1 2 tiden var elden släckt, o c h genast vidtogos åtgärder för återuppbyggandet. Torra stickor sägas vara eftersända från andra fabriker, ty eljes skulle hela fabriken stanna af, då ingen » tork » finns. Dessa bli nu n o g utan arbete någon tid, då däremot de manliga torde få hjälpa till vid nybyggnaden. » L i ILLUSTRATIONER. representant i Upsala, nyss aflidne professor S. Ribbing, ingick från Lund underrättelsen, att bäraren af sammafilosofiska åskådning vid det sydsvenska universitetet, juris o c h filosofie doktorn Johan A x e l Nyblseus följt sin npsaliensiske stridskamrat i döden. H a n afled nämligen därstä- des den 24 febr. i en ålder af nära 78 år. Professor Axel Nyblaäus har lämnat talrika spår efter sig på det vetenskapliga fält han bearbetat under en A X E L NYBL^EUS. lång följd af år. Han var nämligen en flitig skriftställare o c h har särskildt genom sitt stora verk » Den filosofiska forskningen i Sverige från slutet af adertonde århundradet, framställd i sitt sammanhang med filosofiens allmänna utveckling », hvilket utKör ett af vårt lands mest monumentala verk på den filosofiska forskningens område, bevarat sitt minne åt eftervärlden. Den nyvalde franske presidenten är, som bekant, en man ur det djupa folkets leder, o c h hans 86-åriga gamla moder lefver ännu som en kry och verksam bondhustru på sitt lilla hemman Marsanne i Dröme. Här invid bjuda vi i dag äfven ett porträtt af den b r o r s o n till konungen af Italien, hertig Luigi af Abruzzerna, s o m för närvarande så m y c k e t låter tala o m sig på grund af sin tillämnade polarfärd. Den unge hertigen, s o m är anställd vid italienska marinen, är just nu på resa till Skandinavien o c h Ryssland för att träffa förberedelser för sin långa färd.
Jag skulle kunna anföra de mest gripande exempel på huru man ockrar på denna lagskipningens tröghet, dels derigenom att vissa sakförare, som nogsamt inse, att den sak de förfäkta aldrig kan vinna framgång, dock utlofva, hvad de ofta lyckas hålla, att under någon längre tidrymd uppehålla processen, och dels derigenom att mången fridsam man, hellre än att utsätta sig för allt det obehag detta dröjsmål förorsakar, låter orättvisan förblifva gällande och nöjer sig med att processmaltaren får sitta i orubbad) bo. Ja, jag skulle kunna visa hurusom man, der och hvar, tröttnat på att verkligen ega rätten och billigheten på sin sida, utan att dock kunna komma i åtnjutande deraf, samt våldfört lagen och formerna genom att gå den sena rättvisan i förväg, under det att den allmänna rättskänslan hellre gillat än kunnat fördöma ett sådant handlingssätt; men dessa illustrationer passa måhända bättre att vid ett annat tillfälle framhålla. Någon egentlig förbättring har icke inträdt deri, att målens handläggning genom uppskof oskäligt uttänjes. Här inverkar äfven det täta ombytet af ordförander i underdomstolarne, företrädesvis på landet. “Det '^kan nemligen ej med billighet fordras, att en domare, som måhända endast några dagar före ett häradsting, hvilket han bör förrätta, emottagit sitt domareförordnande, skall vara beredd att fälla dom i en mängd af mål, som från ting till ting, kanske under åratal, varit uppskjutna, och i hvilka protokoll och handlingar vext till digra akter. Han tillgriper derför ganska naturligt den första bästa förevändning att befria sig från ett sådant arbete, hvartill tiden ofta nog är otillräcklig, äfven om han icke skulle sky mödan. Och vid ett följande ting kommer en ny ordförande, som, med eller mot sin vilja, begår samma fel.“ Detta är icke någon anklagelse af mig mot Sveriges aktade domarekorps, det är icke ens mina egna ord jag begagnat, utan de återfinnas i Herr Justitieombudsmannens nyss afgifna embetsberättelse, (pag. 137—8.)
•Vi*Rbp4 proposition af Herr Gref ve&lujtfijn Landi Marskalken, bleF härefter ofvanbti^å^e ...vytpnig‘ proposition godkänd. ’.-ckt?'py Voterin!*“érthot jofes klockan ^ till 9 och slutades klockan ■§■ till 1 t, dä rösterna befunnos hafva pä följande satt utfallit. I anledning hvaraf målet skulla punkt* vis företagas. - Friherre Boye: Hos Eders Excellence H err Grefven och LandtMarskalken samt Höglo fl. R.idderskapet och Adeln fär jag den äran hemställa, huruvida det ;ir öfverensstämmande med värdet af denna fråga, med den uppmärksamhet som i allmänheten dervid fästes, och med vidlyftigheten af de omständigheter som deruti omfattas, att den nattetid a göres. Dä Bidderskapet och Adeln hördes häruppå ej vill Ja göra afseende, yttrade Friherre Boye, det han hade ansett detta ämne äga en allmän sida, men afscode gerna ifrån sin hemställan, om Ridderskapet och Adeln sä behagade. I Ven 29 Juli e» m. *47? Efter uppläsning af ingressen uti Stats» och J3ancoUtskoltets samfäldt» BetänKéhde, af deh( 15 dennes, beslöts att enligt (tedtiare alternativet af d*-n deruti framställda proposition, den föreslagna anäaårkringen ejnot Canal, Direcäonen elle^dess Chef skulle fortalla. j3, *" - Vidare bifölls första punkten af samma Betänkande, angående CanalBolagets förpligtelse i afseende på inrättningen af dess Discontrörtlse. Upplästes följande uti andra punkten af samma Betänkande antagna proposition, öfver hvilken inom Utskotten två Stånd stadnat emot två; Den som bifaller att bidraget till GötbaCanal utsår från och med innevarande år till och med år 1820, eller det år, da nästa Riksdag derefter infaller, skrifver /a’ i_. den det ej vill, skrifver Nej; — vinner "Nej, kommer det ärliga bidraget att fortfara i tio år.