Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon controll härå vore ej möjlig, då ingen kunde säga, om det utbjudna Tackjernet verkligen hörde till de, till utförsel tillåtne, 5o,ooo Skepp., eller ej, och torde det icke behöfva omtalas, alt det Svenska jernets redan förut rubbade credit derigenom skulle måhända alldeles undergräfvas. Slutligen skulle det alltid blifva svårt att reglera den föreslagna, både till tid och qvantitet inskränktare exporten så, att den komme de egentliga Bergsmännen i allmänhet lill godo, emedan detta tackjernsbelopp snart vore utfördt af dem, som nu uppköpt Tackjern af Bergsmännen, hvarefter desse troligen ej erhölle af deras förläggare i Bergslags-städerna mera än en ganska ringa andel af den möjligen uppkomna vinsten. Då derföre, på sätt Utskottet sökt bevisa, en tillåtelse att i allmänhet fritt exportera Tackjern ej kan tillstyrkas, och då ett undantag från den allmänna regeln, enligt Utskottets tanka, hvarken af ett oeftergifligt beBih, till R. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande , If:o gS. hof för närvarande påkallas, ej heller kan annat än högst menligt inverka så väl på den för landets bestånd vigtiga stångjernstill verkningen, sorn i längden på flertalet af de tackjernsproducerande orterna i landet, så kan Utskottet ej annat än tillstyrka: att den ifrågavarande motionen, ej måtte leda till någon Rikets Ständers åtgärd. Stockholm den 2 December 1844. Häremot anfördes följande Reservationer af Herr v. Ehrenheim, C. IV., som yttrade: ”Ehuru jag delar Utskottets åsigt i så måtto att jag anser en till tiden obegränsad tackjerns-export ieke böra tillstyrkas, har jag likväl icke kunnat biträda Utskottets beslut alt afstyrka all export af Tackjern äfven för en kortare tid, ulan måste mig deremot reservera.
Förråder skola lämpas efter ändamål och Jocal, Stats-Försvar och Nöd fordra KronoFörråd, Näripgarne fordra en ej ytterlig fluctuation i pris, sopa åter förutsätter förråd för Handet och Handeln, Förrådet för Handet skall vara Districtvis i de Orter, som val producera Säd, men till mindre stort Öfverskott utöfver eget be, hof. — Förråd för Handeln bli Jocala, böra nemligen anläggas der Spannmäls-production långt utöfver eget behof existerar ( i Skåne, Vestergöth]and) och vid större Transporter (Götha Canal, ,Venern, Vettem, Östersjön). 3 §■ Krono-Förråd anläggas der hvarest de för Fikets försvar kunna användas samt äro i säkerhet för Fiende, och vid Vapen-förråd (Fästning samt för nöd skuld) så att de utan Transportförlust kunna disponeras åt nödstälde Orter, hvilkas tillstånd och behof påkallar undsättning *35 Stat s - Uttkottet* Betänkandeu. gcnem Statens forsorg, som blott bor ega rum då all annan utvägar otillräcklig. De förvaltas af Stats-Contoiret (genom ett säl skildt Comrnissariat ) omsattes genom Allmän* na Arbeten, Proviantering för Garnizoner och 2,äger, samt Auctioner å årligen bestämda belopp (de minsta möjliga till exempel ■jr per år). Må hända någon gång genom Export medelst inhemska Köpmän, då Landets tillgång af Säd och andra Länders pris sådant medgifver. Jftono Förråds existence medför oftast förlust, sorn genom Stats anslag måste ersättas. Den bör dock ej bli stor och utan all jemnförelse emot skadan af Krono-Förråds undvarande, Magazins beloppet bör utgöra 100,000 T:r, föidelas på Stockholm, Wanäs, Christiansstad, Gefle, Hernösand elier Jemtland, Vesterås (för Dalarnes nöd-behof). Detta belopp förenas med’ Kronans Afradsoch Tionde Spannmåls Räntor, förvaltas af Stats-Contoiiet, dock så att Spannmål till värdet $ Million inbegripas i lilla Creditivet, hvars
I afseende på verkställigheten, vill jag ej nu vidröra den nära malhematiska omöjligheten att till 18 f r års krono-uppbördstid hafva uppgjort och bestämt ersättningsanspråk, som omfatta icke mindre'än alla militära, civila och ecclesiaslika räntetagare, oberäknadt rusthållare, frälseskatteägare m. fl. Jag inskränker mig nu endast till att begära upplysning, hvilka motionärerne vilja lemna ersättning. Är meningen, att hvar och en, som antingen på lön erhållit någon hemmantalsränta eller fått den sig anslagen för någon åtagen prestation till Kronan (t. ex. rustning), eller köpt eller bytt sig till den, skall derföre erhålla ersättning; så skulle likartade anomalier uppkomma, som vid den allmänna tillämpningen af hemmantalsräntans eftergifvande. Den värde motionären, som deltagit i Skattejemknings-comite'en , torde erinra sig, att vid den undersökning, i afseende på Upland, vi utarbetade, rusthåll funnos, som endast i augmentsränta uppburo hela rustningskostnaden och för hvilka sålunda liela räntan af stammen var en ren besparing, Skulle dessa nu för den del af rustningsräntan, (i Upland 80 daler silfv:m:t efter kronovärdi), hvilken bestod af stammens hemmantalsränta, erhålla ersättning, kommo de i det lyckliga förhållande, alt icke endast i verkligheten vara både ränteoch roleringsfrie, utan att derjemte af Kronan uppbära ersättning för en utgift, som de icke utgjorde. Ehuru i mindre män, förekomma mångfalldiga dylika förhållanden; och i Södra Möre t. ex. är indelningen af båtsmansrustningen så fördelaktig, alt i allmänhet augmentsräntorna anses tillräckliga att beläcka kostnaden, hvarföre för några år sedan ägarne af augmentshemmanen yrkade att pro rata parte få dela förmånen. I afseende på sättet för ersättningen, förekomma också frågor, som fordra besvarande. Skola t. ex. de förlorade räntorna al Kronan ersättas in natura, eller efter någon viss markegång eller capitaliseras , och, i sednare begge fallen, skall grunden göras beroende af frivillig öfverenskommelse eller af R. St. bestämmas? Det stöd, Gr.
Mycket goda visa sig n2gra längre fram i artikeln meddelade sinledningssanningars: Om skilnaden mellan politisk och social omdaning (hvarvid Mejdels värdefulla uppsats om Framtidens Aristokrati åberopas); om att qvinnofrigan ej bör anses som något, af flera till naturen skilda frågor hoplappadt, utan som en enda, ' organiskt sammanhängande fråga; om samfundsformationens Kjaerne, Samfundsorganismens Moder-Cell, det kristelige Egteskab o g Familieforholds; om att liberalismens nu höga temperatur, som håller samhallsämnena i svarmtflydende, smeltet Tilstands, tiiåste förr eller senare efterträdas af vanlig temperatur, men att då stelnandet kommer att framvisa ett helt olika samhaile, i fall alla grundämnena sammanlupit till en ensartadt kommunistiskt-socialistisk massa, an om de verkligen ~kristalliserats, d. v. s. ordnat sig i adla, rika former, stilsvarende Udtrylz for Menneskelivets mangesidige Anlaeg og Retningerw. Författaren vet visserligen intet om, hvarför vi nu hotas af socialist-staten eller hur vi genom många mansåldrars ekonomiska förbrytelser förtjent den, eller att den ar en pi-otektionistisk yttersta dom och icke - så som han gång på gång later påskina - en yttring af tidens öfverdrifna frihetslust, ett uttryck af liberal is mr, sindividualisms och en hel hop andra i samma teologiska påse sammanskrapade, ismers. Så mycket kan man emellertid se, att han för sin del alldeles icke vill ha någon socialist-stat, utan vill ha i stället motsatsen: ett uttrycksfullt och mångsidigt samhallslif, der srni-. ningom hvarje inneboende anlag kommer till verkligen fulldanad form. Då måste äfven har ko~zseqveizse~t med naturnödvändighet innebära: qvinnans ohämmade utveckling. Men konseqvensen ar - som vanligt - utelemnad.
Dea, sorn bifaller StatS-Ulskottets förslag till 2'dra momentet af usta puncten i Grunderne för utlåningen från R:gds-Contoiret emot inteckning i jordegendom, voterar ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; skola, i stället för ordén i 3idje raden af samma moment: "de handlingar samt bevisf införas "de säker hets handlingar samt bevis.” -j. dc Puhcteh. Utskottets förslag i samma Punct, att ”larl af denna fond meddelas icke under 200 R.dr B.-co.” —, har blifvit gilladt äf V. BorgarcSiändet samt H. BondeStändetj men i så måtto ändradt af de 2:ne andre RiksStåndén, ott H. R. o. A. beslutat: att lån icke under 5oo R:dr B:co borde af denna fond meddelas, samt II. PresteStdndet ansett minsta lånebeloppet böra bestämmas till 3oö R:dr Bico. Enär a:ne RiksStånd gödkänt det belopp af aod R:dr B:co, som Utskottet i detta afseende föreslagit, samt Högv. PresteStåndets beslut mera närmar sig till berörde Förslag, än R. o. A./ här Utskottet ansett sig böra inbjuda Högv. PresteStåndet, att med V. Bor5 B. 5gS Stats-Utskottets^ sareStåndct och H. BondeStåndet förena sig om 200 R:dr Banco, såsom minimum för lån af ifrågavarande fond; då genom 3 RiksStånds beslut frågan derom carder afgjord. Skulle åter Högv. PrästeStåndet icke finna godt, att denna inbjudning antaga; anser Utskottet omröstning i ämnet böra af Förstärkt Stats-Utskott verkställas, efter följande propositioner. 2:0 Den som godkänner Stats-Utskottets Förslag, i 7 Punden 1 momentet, af Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i jordegendom, att ”lån af denna fond meddelas icke under 200 R.dr B:co” voterar Ja.
Föredrogos å nyo och gillades följande Stats-Utskottets den 3o sistledne October och den i dennes afgifne , samt den 7 der {>å följde eftermiddagen på bordet lagde, Utåtanden: N:o 58r. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle Betänkande, rörande sökt anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättningssäd från Allmänna Magasins-Inrättningens förråd. Deri 10 November e. m. 390 N:o 584- I anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående fortfarande af det Convoy-Commissariatet beviljade Crediliv. Företogs till pröfning Allmänna Besvärsocli Oeconomie-tJtskottets den 18 sistledne October under N:o 200 afgifne, samt den 27 i samma Månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om inrättning af Porto Franco, samt åtföljande Nederlagsrättigbeter för Ön Gottland. Herr Rosenblad , Bernhard: Med min net uppfyldt af livad Gottland fordom varit den tid , då Wisby intog en hedrande plats i Hanseförbundet, då på denna medelpunkt af Östra och Vestra Europas bandel stora rikedomar hopades, hvaraf spåren ännu finnas i präktiga ruiner, då dess anseende i Europa var så stort, att Wisby Sjörätt blifvit grunden för de flesta länders, kan jag icke neka mig uttrycket af den lifliga önskan, att om icke närvarande förhållande tillåta Gottland återblifva, hvad det en gång varit, det åtminstone måtte blifva hvad tidsomständigheterna medgifva. Och då denna fruktbara Ös läge, förträffeliga hamnar m. m., just tyckes hafva danat den till en nederlagsort, i synnerhet vigtig, då krig eller 4oo Den 10 November e. m. andra orsaker försvåra våra Östra grannars direkta handelsförbindelser, så får jag vördsamt anhålla om afslag på Utskottets Betänkande, och bifall till hvad Friherre Cederström föreslagit. Friherre Cederström: Jag bar uti min vid ifrågavarande
Förb. Förb. 33$ % andra slag Förb. Förb. Förb. 33$ % Jern: gjutet: tackoch barlastjern Förb. FörbFörb. Förb. kasserade kanoner och bomber Förb. Förb. Förb. 320 15? 3: 75 kasserade mörsare och kulor Förb. Förb. Förb. 33$ % bomber och kulor, champlunerade till visst mått och renfilade, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, stämplade och borrade, samt finare och gröfre lavetter Förb. Förb. Förb. 320 15? 12 R;dr kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade Förb. Förb. Förb. 320 U 6 Fidr hällar öfver tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver 320 skålpunds vigt stycket Förb. Förb. Förb. 320 U 6 R:dr hällar af 1^- tums tjocklek och derunder till och med 1 tum samt lod och lödjor till vigter af 320 skålpunds vigt stycket och derunder Förb. Förb. Förb. 320 15? 12 R:dr grytor, kittlar, kakelugnar samt stolpar och ledstänger till gallerverk Förb. Förb. Förb. Förb. ’) slussportar 25 % Förb. Förb. 2) 32015? 9 R:dr pannor Förb. Förb. Förb. ’) spisar och kabysser Förb. Förb. Förb. ') allt annat gjutet arbete, ej specificeradt: gröfre, såsom axlar, balanser, mortlar, pressjern, strykjern, tappar m. m. Förb. Förb. Förb. CO CO finare, såsom basreliefs, blomstervaser, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presenterbrickor, rökelsekar, urställningar, m. m. med eller utan målning eller / lackering Förb. Förb. Förb. 33$ % knappar 25 »/o Förb.
Denna §, hvari af misstag influtit ordet “inköpspris“, har emellertid blifvit af Presteoch Bonde-stånden godkänd; hvaremot Ridderskapet och Adeln, med uteslutande af nämnde ord, rättat §:n och Borgare-ståndet, för vinnande af dylik rättelse, densamma återremitterat', och då Utskottet destomindre afselt att bland grunderne för uppskattning af städernas fastigheter jemväl upptaga inköpspriset, som en dylik uppskattningsgrund icke blifvit för landet föreslagen, hemställes, alt ordet “inköpspris“ må ur §:n utgå. §§ 121 B■evilinings-Utskottets Utlåtande, N:o 15. 17 §§ 121 och 125. Enär Utskottet hufvudsakligast med hänsigt till den ersättning, sorn borde tillkomma de i den återremitterade 103 § föreslagna krono-ombud, förhöjt den i 121 § omnämnda, till arfvoden anslagna, bevillnings-procenten samt jemväl vid 125 § opptagit bemälde krono-ombud bland de i §:ns 2:dra mom. uppräknade personer, hafva ifrågavarande 121 och 125 §§ äfven blifvit af vällofl. Borgareståndet återremitterade. Då emellertid de af Utskottet föreslagne förändringar vid ifrågavarande §§ tillkommit med anledning af tillstyrkandet vid den 103, och sistnämnde §, på sätt Utskottet här ofvan tillkännagifvit, är genom tre Stånds beslut godkänd, hvilket äfven är förhållandet med förevarande §§, de der icke heller angå bevillningens belopp, lärer återremissen af dessa §§ icke påkalla något vidare yttrande. §§ 144 och 145. Uti en från högv. Preste-ståndet serskildt öfverlemnad, af prosten Arosenius afgifven, promemoria, äfvensom genom återremiss från vällofl.
"Vid första punkten af Utskottets Betänkande, har inom 3:ne respectiva Stånd blifvit anmärkt: att en så odeterminerad föreskrift skulle kunna bereda den största osäkerhet för Actie-ägarne, tillintetgöra verkan af Riksens Ständers redan tagna Beslut, och i sin tillämpning möjligtvis rubba de grunder, hvarpå verkställigheten af CanaRar betet är beräknad; att ett öfver.låtande af någon Riksens .Ständers magt eller rätt till en interims Corporation, imellan Riksdagarna , aldrig bör med gifvas ; att Riksens Ständer böra besluta, deras Fullnjägtige verkställa, och deras Revisorer endast eftersé att det föréskrifna -blifvit rätt och no grannt, iakttaget; att förlusten af hela Bolagets Disconträttighet vöre för liårdt straff för felande verkställighet af föreskrifter , som möjligen kunde biifva hvarandra motstridiga m. in. Banco-Utskottet har för ingen del åsyftat någon rubbning af den fastställda gränsen för Riksens Ständers Banco-Utskotts, deras Revisorers, oca deras Fa 11 magt i ges ägande befattningar: och får Utskottet ej lemna obemäldt, att rättigheten för Riksens Ständers Revisorer, att för Banco-Forvaltrtingen under vissa vilkor meddela föreskrifter med Riksens Ständers rätt, är T)en 4 Augusti 439 iir uti 7. §. af deras den 10 Juni 1812 utfärdade Instruction iydelfgen för beha 1 leri.
M. nu villfarit, så skulle man nu undanskjuta frågan till en obestämd framtid. Flera skäl derför hafva blifvit anförda; sålunda har man sagt att man icke hade tid pröfva förslaget. Jag får då fästa uppmärksamheten på att Komiténs förslag, på hvilket Utsk:ts Betänk, är grundadt, i flera månader hållits BiksStånden tillhanda. Man har äfven anfört behofvet af Landsh:geEmbetenas hörande. Jag har bläddrat i Grundlagen, men ingenstädes funnit, det denne afser att göra stadgandet och tillämpningen af bevilln:sgrunderna beroende på embetsmyndigheters omdöme. Deremot har jag sett att Grundlagen ovillkorligen ålägger Bevilln:sTJtsk:t att framlägga grunderna för bevilln:s rättvisa utgörande, hvilka B. St:r sedermera pröfva och antaga. Det har äfven af en Landshöfding på f. m. blifvit yttradt att ett sådant hänskjutande skulle vara af föga nytta, emedan de icke på någon praktisk erfarenhet kunde bygga ett utlåtande, som kunde tjena till ledning för kommande B. Skr. Jag vill icke längre uppehålla mig vid denna fråga, i synnerhet derföre, att, sedan det en gång blifvit beslutadt det Betänk:t skall punktvis föredragas, det är klart och gifvet, att någon sådan å priori uttalad tanke rörande en mängd punkter, som ännu icke blifvit föredragne, ej bör ifrågakomma. Vidare har man under förmiddagens plenum sysselsatt sig med åtskilliga andra §§ i Författningen, hvilka man ansett med denna stå i temligen oskiljaktigt sammanhang. Man har talat om beredningen, om uppgifterna o. s. v.; jag får fästa uppmärksamheten på att, när B. o. Ad:n med sin pröfning af Utsk:ts förslag kommer derhän, torde vara tid att tillse, huruvida dessa uppgifter äro sådana, att Författningen derigenom blir ledd något utom det syfte, som Komiterade afsett, eller icke.
ÄI:ts Nådiga Cirkulär-Bref den 6 Juli 1849, fråga uppstått om dervarande Gymnasii förenande med stadens Lärdomsoch Apologist-skolor till ett gemensamt läroverk, och Stiftets Konsistorium i underdånighet anmält, att ingendera af de för undervisningen begagnade byggnader, såsom dels till utrymmet inskränkta, dels förfallna, vore lill Jokal för det gemensamma läroverket användbar, samt att, lill följd häraf, en ny läroverks-bvggnad af behofvet högligen påkallades, hade, dä Wisby stad vägrat åtaga sig den af Konsistorium yrkade skyldighet för staden att för ändamålet tillhandahålla lämplig tomtplats, Slifts-slyrelsen, uppå Nådig befallning att i underdånighet föreslå anskaffande så väl af plats för uppförande af ett nytt hus för Élementar-läroverket i Wisby, som ock af nödiga medel för berörda nybyggnad, hos E. K. M:t i underdånighet dels uppgifvit, att för läroverkets omförmälda behof kunde få inköpas 3:ne i midten af staden och inom samma qvarter för sådant ändamål särdeles väl belägna tomter, dels anfört, att, då lärjungarnes antal vid läroverket nu utgjorde 165, och i en icke aflägsen framtid troligen komme att uppgå till 200, borde, efter Konsistorii åsigt, utrymme för detta antal lärjungar, äfvensom för Bibliolbek och samlingar, beräknas, i öfverensstämmelse hvarmed ritning till byggnaden jemväl blifvit uppgjord; och skulle kostnaden för inköp af tomt och byggnadens uppförande komma att erfordra en sammanlagd summa af 66,333 R:dr 16 sk., för betäckande af hvilken utgift annan tillgång saknades än den i Stiftets byggnads-kassa befintliga behållningen af omkring 13,000 R:dr, hvadan Konsistorium anhölle att det bristande beloppet måtte varda åt Wisby läroverk af allmänna medel anvisadt. Vidkommande frågan om utvidgad lokal för Carolinska skolan i Orebro, hade Biskopen i Strengnäs stift hos E. K.
Yid öfvervägande häraf har Utskottet, angående först Herr Friherre Ludvig Poijes ofvannämnde motion, i hvad den rörer Herr Friherrens 8 BevillningsUtskottets Betänkande N:o 5. yrkande, att 1810 års Bevillningssystem måtte åter upplifvas, ej trott sig böra ingå i någon egentlig vederläggning om olämpligheten af ett system, som, redan år 1812 förkastadt, Rikets Ständer sedermera, oaktadt fråga derom vid senare Riksdagar blifvit väckt, icke vidare funnit antagligt, hvadan Utskottet, som ej heller förbisett de dervid anmärkte och af Motionairen sjelf till en del erkände olägenheter, samt med kännedom af de felslagne resultat detta system under tillämpningen frambragt, äfvensom med föreseende af svårigheten, om ej omöjligheten, att stadga controler emot missbruken af hvarje sådan, på en mera arbitraire pröfning beroende beska ttnings-method, icke kunnat Fästa afseende å Herr Friherrens förenämnde förslag tili Bevillningsgrunder, utan afstyrker härmed dess antagande.
Dito' dito år 1876 .. Dito dito år 1877 .. Ränteoch Amortissements-fond å skulden, R:dr 100,000 KambBanco, å 131 sk. Sv. B:co Förvaltnings-kostnad . Saldo, ökande Cassa-behållningen ... Summa B:co R:dr Utgift. Ränteoch Amortissements-fond a skulden1 sorn ofvan, Banco R:dr Förvaltnings-kostnad . Saldov återstående Cassa-behållning .. Summa B:co R:dr Utgift. Sistaårets Ränteoch Amortissements-fond å skulden, 59,000* R:dr Harn b. B:co, å i3i sk. Förvaltnings-kostnad .• Öfverskott vid fondens slutliga* utredning: Summa B:co R:dr U t g i f t. Ränteoch Amortissements-fond å skulden sorn ofvan . . * Förvaltnings-kostnad • Saldo, återstående Cassa-behållning ..
Den i:sla innehöll tacksägelser för Norriges förening med Sverige, och ogillande af f. d. Konung Gustaf Adolphs i Tyskland utspridda protestation emot Sveriges nya Konungaätt. Frågorna derom väcktes på detta rum, ibland andra, af den 83-årige Hr von Schulzenheim, David, som ”med hjertats fu11— ”het yttrade sin glädje alt ändtligen hafva hunnit belefva den ”tidpunkt, då Sverige och dess innebyggare åter blifvit upp”lyftade till deras fordna ära bland folken.” Samtidigt fattade Presteoch BondeSCn samma beslut, och BorgareSt. förklarade sig vara förekommet af Adeln och BondeSCs deputationer. — Den 2tdra adressen innebar tacksägelser för det ali K. M. till Sveriges omedelbara nytta användt betydande summor af inkomsterna från S:t Barthelemy. Frågan derom väcktes af BorgareSt., under förklaring d. 7 Juli, att det, med anleda, af K. M:s nåd. skrifvelse i ämnet, fann sig så intaget af den varmaste undersålligä erkänsla, alt det Ville genom prot.utdr. betyga sådant för siria MedSländer. — Den 3:dje adressen innehar tacksägelser till Konungen och Kronprinsen gemensamt för deras visa åtgärder och egna betydande försakelser lill afbördande af Rikets utländska gäld. Frågan derom väcktes först och bifölls i BondeSt. den 21 Juli; i de Öfriga, påföljande dagen. Vid deri riksdag, som börjades i817, afgåfvos 2tne adresser. Den itstn till Konung Carl XIII, med und. (acksägelgelser, ”så väl för Sin landsfaderlig:! omvårdnad i allmänhet ”för Riket,” sorn särskildt för spanmålsundsättningarna och Stän - D e n 26 F e b r 11 a r i f. m. Sländernas sammankallande i anseende till penningeslällningen. I samma lind. skrifvelse omförmäldes äfven Kronprinsens ädla uppoffringar och outtröttliga bemödanden alt under stödja och främja Konungens välviljande afsigter, samt Arfprinsens uppbrinna myndighetsålder.
N:o 137, i anledn. af väckt motion om utbyte af åtskilliga Häradshöfdingeboställen inom Elfsborgs län; och N:o 138, i anledn. af K. Propos., ang:de Landshöfdingarne Erih. E. E. von Krsemers, Gr. G. E. Erölichs och Gr. P. A. Levvenhaupts bibehållande vid deras rätt till framtida pension från Arméns Pensions-kassa. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s den 10 d:s på bordet lagda Utlåt. N:o 139, i anledn. af väckt motion om anställande af en fullständig inventering å Flottans förråder i Carlskrona. Föredrogs och bifölls StatsUtsbs den 10 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 140, i anledn. af väckte motioner, ang:de den åtskilliga hemman åliggande dagsverksskyldighet till kungsgårdar och andra kronolägenheter. Föredrogs StatsUtskis den 10 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 141, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om anslag till bestridande af kostnaderne för Sveriges deltagande i en blifvande exposition i Paris af race-djur och landtmanna-produkter. Hr Hjerta, Lars: Jag vill icke bestrida att ju någon nytta kan vinnas genom den upoffring som E. St:r skulle göra för enskilda personer genom att bereda dem tillfälle att bevista landtbruksexpositionen i Paris och att låta ditföra åtskilligt af våra åkerredskap och produkter, oaktadt jag, hvad det sednare beträffar, är öfvertygad att någon egentlig nytta för detta land icke derigenom skulle upstå; — men min tro är, att en vida större frukt kunde vinnas af ett anslag på 50,000 Edr för andra ändamål som angå jordbruket. Jag tar mig i detta afseende friheten såsom exempel nämna att ehuru onekligen ganska stora framsteg gjorts på sednare åren i landtbruket inom vårt land, står detsamma dock mycket efter flere andra länder i hvad som rörer ladugårdsafvelns uphjelpande till förökande samt förädlande af dess produkter.