Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
silfverbrud all kärleks Gud V i kvinnor oss nästan som mormödrar k ä n d e. V å r tanke i innerlig bön sig smöge? Så) \ ck jo! din lyckas spår, rjon yar din — hon yar på yida kring landet) \ tt pu som i ett stod för tempel, det ryktet for, Visst höras otaliga) \ f exempel. och små utrop som dessa: jVtå lifvet skänka sin rikaste lott som maka och mor ditt kön som ett högt S å långt Sveriges bygder gå,] 31and stora vår. $t bo, och tro rikare vecklades ut med åren. skulle då Yara, om icke i dag jVted dubbel yärme yände. tåg kring ditt värnade pär) \ llt smärta. V å r a hjärtans pu kretsade klar: med dess tysta Xätt ofta ju V i kände oss rörda band, prog hän som en flock af syanor om hjärta. som då du bar, V å r saknads tår följde vi ständigt grand tidt öfver Sundets glittrande våg som maka blef hans, Xåg på och tvång ett Och 3 blanda. det knutna en furstedotter, Se ' n drag: lyckligt kan endast naturen 3 — P e n trofaste furstens, som yann ditt ditt anlete, ljust som en nordens dag, ej af beräkning Som gaf dig den högsta af kvinnans lotter. j) u faders, den folkkäre kungens, anda, trots det du yar fanns ord, själ, vi yisste så yäl Som / tyger ännu, och som sent skall glömmas. jMed fröjd man såg Pin) \ tt, gömmas, så sätt blef " S e s s a n " ett Yingadt V a r odeladt Y å r, jVIen glädje fyllde ändå vår stig, dig, skönt och godt allas yår älskling, " yår egen Sessa! " L e a. yåren. IDUN 234] \ [ågra d r a g ur kronprinsessan irovisas lif. — Midt under de kulna höstdagarne, den 31 oktober 1851, förkunnade saluten från Skeppsholmsbatteriet, a t t en kunglig prinsessa skådat dagen.
Tillökning i Intendentens nuvarande lön 900: — Tillökning i Agrikultur-kemistens lön och hushyre-ersättning 1,400: — Till laboratoriets underhåll, anskaffande af kärl, reagentier, kol m. m 1,500: — Aflöning åt Agrikultur-kemistens Assistent 1,200: — Till handräckning vid laboratoriet 300: — ^ Löneförhöjning åt Landtbruks-akademiens Sekreterare 500: — 5,800 Undervisning s-anstalter för Slöjderna. Tillökning i års-anslaget för Teknologiska institutet 6,000 — Transport 18,300 6 Tillhör ExpeditionsUts/coltets Förslag (ill unden!. Skrifvelse N:o 149. Riksmynt Befrämjande i allmänhet af Slöjden Transport Till rese-understöd åt fabriksoch handtverks-arbetare, hvilka önska att genom i-esor till främmande länder, samt någon tids arbete på dervarande verkstäder, öka sina insigter och sin konstfärdighet 3,000: — Till Slöjd-expositioners befrämjande 1,500: — Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart. Navigationsskolan uti Stockholm: Löneförhöjning åt ordinarie Läraren 500: — Arfvodes-förhöjning: åt l:ste Underläraren 350: — åt 2:dre dito 375: — Till materiela behof . 300: — 1,525: Göteborg: Ordinarie Läraren; löneförhöjning 750: — Under-läraren; arfvodesdito 450: — Till materiela behof . 300: — 1,500: Gefle: Ordinarie Läraren; löneförhöjning 258: 75 Under-läraren; arfvodesdito 375: — Till materiela behof . 300: — 933: Malmö: Ordinarie läraren; löneförhöjning 630: — Under-läraren; arfvodesdito 375: — Till materiela behof 300: — 1,305: Calmar: Ordinarie
Preste-Ståndet har ansett orden; ”fattade beslut” i sista punkten höra utbytas emot ”utfärdade beslut,” och för öfrigt hela denna punkt uppflyttas näst efter den första, hvaremot den följande lämpligast kunde utgöra ett senare moment af §:n. Constitutions-Utskottet tillstyrker vördsamligen godkännandet af den» na förändrade redaction, i ett sammanhang, så lydande: ”Alla ifrån Konungen — blifva gällande, vara försedda med Konungens underskrift och contrasignation af vederbörande Föredragande} sorn vare - torda Protocoll. Ada föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade beslut må af Departements Chef eli omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras.” "Skulle den Föredragande — •—• inkomster bibehållen.” Likväl, och i händelse af påkallad omröstning, uppgifves nedanstående proposition: ”Den, som godkänner Preste-Ståndets redactions-jemkning vid 38 Regerings-Formen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej,” ”Vinner Nej, godkännes Constitutions-Utskottets förra redactions 43 §. Ridderskapet och Adeln har uppställt denna §. sålunda: "Går Ko - Cunttitutions-Utskottets Memorial IV:o 48. minsen i fiilt eller — förordne flan Tre Ledamöter af Stats Rådet, under den Ordförande, som Konungen serskildt nämner, alt föra — • sorn 8 §. stadgar. Departements-Chef som är Ledamot af Regeringen, upphöre under tiden att■ vara Föredragande.” PreSte*Ståndet liar ansett en större latitud böra lenjnas för Konungens val, i händelse Jusli lias-Sla Is-Ministern eller de icke Föredragande StatsRåden egde laga förfall; och Borgare-Ståndet har anmodat ConslilulionsUtskotlet att omredigera denna i öfverensstämmelse med Ståndets vid 6 §. fattade beslut!
Deremot får jag, med hänsigt till 2:ne föregide talares skildring af ifrågavide förhållanden, förklara, att, om jag verkligen sage saken så mörkt, som densamma af dem blifvit framställd, så skulle jag icke våga tillstyrka upta gande af ett lån, så stort som det i fråga ställda. Jag tror dock att deras förespeglingar uti detta fall gå något för långt. — Hr Bildt har här afgifvit ett ganska uplysande föredrag röride våra jernvägars dyrhet; meri dä slitningskostuaden derå måste i beräkningen ingå såsom en hufvudsak och denna nu är omöjlig att bedöma, kan man icke, förrän några år förflutit, med någon visshet ens ana, hvad det slutliga resultatet skall blifva. Frih. Åkerhjelm har ganska riktigt anmärkt, att man icke kan eller får beräkna inkomsten af jernvägarne efter de sträckor, som nu äro färdigbyggda, enär denna inkomst relativt ökar sig dels i och med jernvägarnes utsträckning i längd, dels med alside å den tid de verkat och bi dragit såväl till ökad industri som att gifva rörelsen riktning åt sig. Af samme talare är äfven upgifvet, huruledes inkomsten å banan mellan Orebro och Arboga på sednare år stigit. Enahanda upgift har ock Hr v. Troil meddelat röride förhållandet med södra stambanan; och likväl äro båda dessa banor ännu ganska korta samt kunna icke gifva något afgörande resultat. — I sammanhang härmed ber jag att få yttra några ord om de utländska jernvägarne, icke för att jemnföra inkomsten derå med det belopp, hvartill densamma å våra banor kan upgå, utan för att i största korthet visa, huru förhållanderna relativt gestalta sig. Uti Belgien t. ex. gåfvo statsbanorna till en början endast 1 %. Inkomsten derå har sedermera stigit så betydligt, att nettobehållningen på sednare åren upgått till ganska nära 6 proc., d. v. s. 59/10 proc. Derigenom att banan verkat en längre tid, har den sålunda sexdubblat sin nettobehållning.
Denna motion, som först blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, men af bemälda Utskott ansetts icke tillhöra dess behandling, utan till Bonde-Ståndet återlemnats, är sedermera af samtliga Stånden, enligt protokollsutdrag den 28 December nästlidet år, lill Banko-Utskottets utlåtande hänvisad; och anser Banko-Utskottet i anledning deraf sig endast böra anföra, att då Hvpoteksföreningarnes ändamål är att för jordegare bereda tillfälle att mot inteckning i deras egendomar på så fördelaktiga vilkor som möjligt erhålla lån, ställda att först under längre tid så småningom återbetalas, men med detta ändamål ingalunda kan öfverensstämma att Hypoteksförenirigarne, på sätt föreslaget blifvit, få utgifva vid anfordran betalbara förbindelser eller tillåtas att bedrifva bankrörelse, hvilken, fremmande för dessa föreningars verksamhet, kunde inleda dem i företag, som möjligen komme att ofördelaktigt inverka på förtroendet till ifrågavarande föreningar och sålunda förringa det gagn desamma, rätt förvaltade, kunna bereda sina delegare; så och enär motionen för öfrigt icke antyder huru Hypoteksföreningarne, i händelse af dem beviljad sedelutgifningsrätt, skulle fullgöra skyldigheten att sina sedlar inlösa, hemställer Utskottet vördsamt, att motionen ej måtte till något afseende föranleda. Stockholm den 15 Januari 1860. Bik. till II. St. Ban!;o-Utskottets Memorial N:o Ii. 1 ]¥:« 14. Ank. till Exp.-Utsk. elen 21 Jan. 1860, kl. 10 f. m. Memorial, angående sättet för behandling af frågan om Banko-vinstens användande. Kongl. Majits den 17 November 1859 till Rikets Stander allåtna nådiga Proposition örn anskaffande af medel för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, jemte andra dermed sammanhang egande ämnen, har af samtlige Riks-stånden blifvit till Ilöglofliga Stats-Utskottet remitterad; hvarvid likväl Högv. Preste-Ståndet och Hederv.
Under erkännande af hvad sålunda blifvit gjordt för post-förbindelsens lättande1 med utlandet, har det icke kunnat undgå fästa Revisorernes synnerliga uppmärksamhet, att ännu ingen närmare post-konvention blifvit afslutad med Norrige. Sverige befinner sig således fortfarande i denna fråga på en mera främmande ståndpunkt till brödralandet än till åtskilliga utländska makter. § 2. Vid jemförelse emellan porto-uppbörden under åren 1853, 1854 och 1855 visar sig, att denna uppbörd, som utgjort: För inrikes brefvexlingen (deribland äfven enskildes bref För utrikesoch vexling med optiska transito-brefvexlin telegrafen. ) gen. 4. samt år 1855 480,116: 23. 2. 250,724: 35. 3. 730,841: 10. -5. — 46 — och således för år 1854 öfverstigit föregående årets med 41,016 Rdr 22 sk., under år 1855, oaktadt den för samma års sednare hälft, på sätt här ofvan redan blifvit omförmäldt, inträdda nedsättning i portotaxan, nedgått för inrikes brefvexlingen med endast'26,251 Rdr 23 sk. 11 rst. oeh för hela brefvexlingen med blott 1,080 11 dr 12 sk. 11 rst< Jemföress åter sammanlagda.brutto-uppbörden vid Postverket för berörda 3:ne år med hvarandra, framstår det resultat, att då denna uppbörd uppgick: för år 1853 till 840,389: — 8. „ „ 1854 » 895,521: 47. 5. hvilket uppkommit genom, postförings-legans stegring samt post-kommunikationernas och postiljons-beskiokningarnes utvidgning, enligt hvad här förut blifvit' närmare omförmäldt. § 3.
Imedlertid får jag fästa Utskottets upmärksamhet derpå, att här äro 2 nie särskildta ämnen i fråga, hvaröfver vi skola särskildt besluta.2 1 Stycket fr. o. m. orden Upplästes utdrag ... t. o. m. orden ... genast justerades, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 410 ff. 2 Här har protokollet först haft följande fortsättning, som därpå öfverkorsats, men som torde förtjäna återgifvas såsom belysande debatten i utskottet: Herr Doctor Wijkman: Riksdags-Ordningens andemening måtte vara, att, i händelse alla Stånden remittera frågor till olika Utskott, så att 2 Stånd stadna emot 2, skall Constitutions Utskottet afgöra hvad som är rätt. Men nu hafva ej mera än 2 Stånd remitterat? Herr Lagmannen Sandberg: Om jag rätteligen fattat saken, så hafva 270 Den 10 Juli 1812 Hvilken proposition efter någon öfverläggning af Utskottet de 2ne Stånden allenast underlåtit att remittera, och ej sagt att de intet vilja hafva remissen dit, som de andra bägge Stånden. Herr Kammarherren Silverstolpe: erhindrade, att (orden erhindrade att äro tillskrivne i marginalen) De måste remittera allmänna frågor, och kunna ej underlåta det, enligt Grundlagarnes ovillkorliga föreskrift. Herr Biskopp Tingstadius: Preste Ståndet tvekade om ej detta mål, såsom nytt borde af ett särskildt Utskott behandlas, enl. 36 § Riksdags Ordningen. Herr Kammarherren Silverstolpe: Det torde väl så vara; men saken är i alla fall sådan att Riks. Ständer ej kunna dervid taga någon definitiv åtgärd, utan Konungens sanction. Härutinnan instämde Herr Grefven och Ordföranden, Herr Friherre Adlerberg m. fl. Ledamöter. Herr Borgmästaren Nordström yrkade, att som den första frågan ägde tydligt sammanhang med Passevolance Utskottets göromål, hon måtte dit remitteras. Herr Grefven och Ordföranden:
Då vi nu stå precist på samma punkt som sist, när fråga var om oarbetade ben, linner jag för min del bäst att förena mig med BorgareSlåudet, som bestämt 8 R:drs tull å tackjern. Herr Lefre'n: Jag hoppas, att Regeringen låter förbudet fortfara, och tror, att bland dem, som nu bestrida det, många finnas, hvilka med hjertlig tillfredsställelse skola erkänna nyttan deraf, att Konungen äger denna magt. Herr Tham: Jag skulle gerna hoja tullen å tackjern, om det vore behöfligt — men då det vanligen gäller 8 R:dr, och endast kan utskeppas från Stockholms och kanske något från Gefle våg, torde 4 Rtdrs tull vara tillräcklig. Man har sagt, att tackjern kunde utföras såsom barlast, men då man besinnar Sundska tullen, och att det ännu icke blifvit uppfunnit att af tackjern directe tillverka stål, utan, att man först måste skaffa sig stångjern, och det ordinaira stångjernet i England nu icke gäller mera än 9 R:dr, tror jag, att vinsten af tackjernsutförseln ej blir betydlig. Herr Munck af Rosenschöld: Då Herr Tham, såsom sjelf Bruksägare och köpare af tackjern, finner 4 R:drs tull tillräcklig, hoppas jag ingen tviflar på, att så verkligen förhåller sig; men fastän jag ej har något emot denna höga tull derå, emedan 446 Den 3o October f. nu jag önskar, att en inhemsk rudimateria måtte förädlas inom landet, vill jag dock icke, att tackjernstillverkare genom för hög utförseltull eller genom förbud mot utförsel skola göras till slafvar eller på discretion öfverlemnas åt Bruksägare. Friherre Åkerhjelm: Äfven jag är af den tanka, att, om förbud skola existera, tackjernet är bland de få artiklar, på hvilka det bör tillämpas i afseende på dess utförande, eller åtminstone en så hög skyddstull derå sättas, att den hindrar detta handelsföretag. Att tackjernstillverkarne ej förlora derpå, bevisar det höga pris, hvari tackjernet hållit sig desse senare åren. Om förbudet ändras till skyddstull, tror jag, att 8
St:r förklaras obillig och derföre eftergifvas, så att alla dylika allmänningar, vare sig skiftade eller oskiftade, hädanefter måtte få tillgodonjuta den dem i gällande författmr tillförsäkrade rätt till skattefrihet. K. Förordmn om skogarne i Riket d. 1 Äng. 1805, hvilken, enl. tydliga ordalydelsen i dess 1 §, uphäfver alla dittills om skogarne utkomne föreskrifter, stadgar, bland annat hit tillämpligt, i 9 §: »Att den lott, sorn vid delning af socken-allmänning tillfaller hvarje hemman, ikläder sig samma hemmans och bolstads natur, vare sig frälse-, skatteeller krono-». Således är klart att hvarje lott af en sådan allmänning är ansedd efter delningen utgöra en integrerande del af det hemman, den tillfallit, och att någon särskild skatt derå följaktligen icke bör finnas, enär sjelfva hemmanet förut påförts denna. Det torde väl dessutom icke kunna bestridas, att om vederb:de sockenmenigheters eller hemmansinnehafvares eganderätt till ifrågav:de allmänningar blifvit af dessa behörigen bevakad, Kronan icke eller utan öppet våld kunnat, på sätt nu skett, åt nybyggare uplåta och skattlägga den ringaste del af samma allmänningar. Hade således Kronan icke förmenat sig vara egare, så vore otvifvelaktigt ifrågav:de allmänningar icke betungade med någon särskild grundskatt, utan ännu, såsom lag föreskrifver, alla fullkomligen skattefrie. Det är jemväl klart och torde lika litet af någon skäligen kunna motsägas, att skattläggningen af omförmälde allmänningar, hvilken skett i förutsättning af Kronans eganderätt, hade bordt uphöra att gälia i samma moment, denna förmenta rätt blifvit underkänd. Sedan misstaget om eganderätten blifvit utredt, hade ock skattläggningsåtgärderne ovädersägligt bordt blifva en nullitet. Den omständigheten, att sjelfva förrättningarne skett i behörig ordning, eller med iakttagande af föreskrifne former, kan omöjligen lända desamma till något stöd, då den erforderliga grunden, nemi. laga rättighet att skattlägga, saknats.
Se - Sien 2 7 April i Sedan Utskottet inför Riksens Siandet gjort reda, så val för dess Förfarande att nogi pröfva de delar af den Norrska Regerings-fortoen, som med de Svenska Grundlagarna stå i sammanhang, sorn Utskottets i följe af denna pröfning stadgade tänkesätt, återstår allenast att uppgifva s lio Att Utskottet anser dfe förhållan* den, som till följe af föreningen emellan Sverige och Norrige uppkommit, Val i det afseende constituiionelia, att de bestämma Villkoren för dessa bägge Rikens Förening under en gemensam styrelse, men ej af den egenskap, att de, såsom i något afseende medförande ändring i grunderna för någotderä Rikets inre samhällsförening och Styrelse, till deras bestämning behöfva vära underkastade det behandlingssätt, soni den Svenska GrUndlagen för afgörande af Grundlags - frågor föreskrifver. 2m Att CönstltutionSUtskottet, i sammanhang dermed, tillstyrker, att en särskildt Riks-Akt, tilf bestämmande af dö constitutionella förhallanden, som till följe af Föreningen emellan Sverige och Norrige uppkommit, måtte upprättas, och Riksens Ständer i Sverige och Stortlnnget i Norrige föreläggas, och för hvars hufvudinnehåll Utskottet anser sig i detta sitt Vördsamma betänkande hafva utvecklat de grunder, Riksens Ständer till Hans Kongl. Majit i underdånighet torde böra öfverlemna. Utskottet får här allenast i korthet anmäla , att det hos sig stadgat dessa meningar på de grunder, att, efter en noga pröfning, ingen anledning före» Den 27 April.
StatsContoret, såsom särskild ny Inkomst-Titel; och emedan Restantierne icke blifvit i beräkningarne såsom inkomst ansedde förr än de influtit, då de åter directe såsom Öfverskott tillkommit och i liquiden med RiksgäldsContoret såsom sådane blifvit observerade, anser Utskottet, enär de för de 0 senare åren ingått öfverhufvud med omkring 194,800 R:dr årligen, Restantierne kunna påräknas till 99,997: 24- 6. Summa: StalsVerkets ordinarie inkomster 3,85g,>02: 23. 6. Tillsammans 7,016,600: — - Vid t823 års StatsReglering beräknades de ordinarie Inkomsterna till 3,709,982: 29. 10. eztraordinarie d:o .. 2,757,92.5: — - Til Således Uppkommer, genom den nu af Utskottet föreslagne beräkning af Inkomst-Titlarne, i jemförelse till hvad som 1823 års StatsReglering upptager, en högre summa af 548,742: 18. 2. När härvid observeras, att de bland Inkomsterne upptagna Indelta Räntor, och de till Stat och Utgifter upptagne Summor, hvilka endast uppoch afföras i Räkenskaperne, icke lemna någon ökad Inkomst vid StatsRegleringen, så förekommer, att Indelta Räntorne, som räknades 1823 till Markegångsvärde 1,399,(73:12.6.
Den såsom professor i Basel år 1541 aflidne Theophrastus Paracelsus Bombastus v. Hohenheim stiftade en egen sekt, som med en och samma process ville förskaffa sig både guld och en odödlig tillvaro. De bland hans efterföljare, som berömde sig af att ha uppnått målet, kallade sig “adepter“, och medlet, hvarigenom de trodde sig få sin önskan uppfylld, hette “filosofiska stenen“. Adepter funnos öfverallt, och äfven i vår historia nämnes några märkligare sådana. En stor alkemist var på sin tid öfverstelöjtnant M. Drakenstierna, som i medlet af 1600-talet var kommendant på Frösö skans i Jemtland. I tjugo år vistades derstädes hos honom artillerilöjtnanten Anders Kempe, som med ifver deltog i sin förmans hemlighetsfulla studier och i sex år förestod hans laboratorium. Mest bekant blef dock denne såsom “medicaster“ och tillverkare af medikamenter, särdeles lifselixirer – en konst, som för det mesta var förenad med alkemien. Han dog 1688 i Altona, dit han tagit sin tillflykt, efter att ha blifvit förvisad från Hamburg för en skrift, kallad “Israels erfreulische Botschaft“, som ansågs för kättersk. Hans son, Johan Kempe, är äfven bekant såsom alkemist och medicaster, ej mindre än för sitt skiftesrika och äfventyrliga lefnadslopp. Bland hans medikamenter tillvann sig det för sten mesta förtroendet. Hans dödsår är obekant, men han skall ha lefvat ännu år 1707 i Stockholm. Det berättas äfven, att det rika och mäktiga riksrådet Johan Gabriel Stenbock, som dog den 15 Augusti 1705, haft den svagheten att bråka med guldmakeri och de vises sten, och det påstods att han under sina experimenter härvid råkat intaga af ett farligt ämne, som förkortade hans dagar. Den i Carl XII:s krig tillfångatagna Otto Arnold v.
Vill man gå i de fattiges kojor — och, Mine Hrr! större delen af Svenska folket är fattigt — skall man finna barnens anleten bleka, under det stundom fadrens är behäftadt med en misstänkt rådnad, och att hjelpen häremot vore mera bröd och mindre bränvin. Det hade varit önskligt, att R. o. Ad. i denna fråga fattat samma beslut som PresteSt., detta Stånd, som är allmogen närmast och känner dess behof så väl i andligt som lekamligt hänseende, och det var åtminstone någon tröst, att detta Stånd biföll Betänk. Vi hade gjort bättre att instämma häri, än att vidlyftigt orda om oss sjelfva, om hvilka, som bränt eller icke bränt bränvin, om nödvändigheten att hafva drank åt kreaturen m. m., under glömska af de fattigas behof af föda. Hr Reutersvärd, Pehr Adam: Jag förenar mig med de föreg:de talarne och reserverar mig emot It. o. Ad:s ifrågavar:de beslut. Justerades Pleni-Prot. för d. 21 sisth Januari. Föredrogs Const.Utsk:s d. 28 sisth Januari på bordet lagda Mern. J\s 2, ang:de det fran sistförflutna Riksdag hvilande förslag till ändringar i grundlagen, Detta Mern. bordlädes ånyo, på begäran af Gr.
Fri från till och med hvarje anstötligantydan, är mona » en bok, som ypperligt lämpar sig såsom familjeläsning, och hvilken roar och förströr, men äfven odlar och bildar det för ädla intryck mottagliga sinnet. Vi sätta denna roman obetingadt bland de allra förnämsta, som pa rätt länge flyttats öfver till vårt språk. » » Det är helt enkelt en förtjusande berättelse, som med öfversättandet af detta den amerikanska författarinnans arbete öfverlämnas åt svenska läsare. » Ur pressen: I " den dagliga Stockholmstidningen DAGEN börjar 1 December infö- randet af en bland fru Carléns mest berömda och intressanta romaner: » Ett, år » eller T En äktenskaps » Mrs Jacksons berättelser tillhöra de mest tankedigra, klangfulla och verkhistoria *. ligt fantasirika som skrifvits. Hon är född skald och hennes prosa genomFör December månad kostar DAandas af utomordentlig poetisk flykt och styrka » GEN vid prenumeration på posten endast 10 öre, hvartill kommer post afgiften. Gratis och extra erhålla prenumeranterna för Dec, en ypperlig, prisbelönt svensk originalroman på stort urval hos 232 stora kvartsidor, motsvarande i Erhålles å Apoteken samt 1:sta klassens Parfymerio. Friser-Affärer. vanligt följetongsformat c:a 500 boksidor. Dessutom erhålla samtliga prenumeranter under december gratis ett innehållsrikt, illuttreradt julnummer. Via p o s t l i n i e n S A S S N I T Z - T R E L L E B O R G En hvar bör begagna detta tillirmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och befälle att så godt som gratis dels göra vämt inredda och samt propellerångarne och e k o n o m i s k a — hållbara — billiga. belMntskap med Sveriges trefligaste OBS. 1 Endast tullbehandling I Vidare genom von Essen &amp; Frick, Malmö, ^nänentkontoret, Trelleborg, och Stockholm, genom hvilken sedagliga tidning, dels förskaffa sig are biljetter for resor öfver hela världen tillhandahållas. Svenska rundresebiljetter uten värdefull och rikhaltig läsning. imnas genast utan tillägg af provision.