Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En afton råkade han ut för ett par kända spelare, som lockade honom med sig och vunno af honom icke blott alla hans nyss från hemmet bekomna penningar, utan togo äfven i sjelfpantning hans byrå jemte ett par andra af hans egna möbler; och som han just den dagen skulle ha köpt ved, låg han under detta utplundrade tillstånd till sängs, frös, rökte cigarrer, läste Balzac och grubblade på hur han skulle ge sin moder del af sin obehagliga belägenhet. Emellertid kom just under detta från henne ett bref, hvari hon uttryckte sitt hjertas glädje öfver att hon af andra hört det han ”så flitigt läste på sin grad.” Slagen och rörd, föresatte han sig att hon ej skulle hafva så gladt sig förgäfves. Spelbordet förvistes, affärerna blefvo snart rangerade, och från den stunden stormläste han för att efter de två återstående terminerna taga sin filosofie kandidat-examen. Han syntes ofta ute bland studenterna, men läste hemma mera än han ville låta påskina. Han hade alltid böcker med sig, läste hvart han kom, till och med på biljarden, der han mellan stötarna forskade i Thucydides. År 1849, då han exercerade bland de frivillige Upsala-studenterna, upptändes han af en sådan krigisk ifver, att han beslöt fara till Danmark för att kämpa mot tyskarne, men lägerlifvet inverkade så på hans helsa att han måste öfverge detta beslut. Doktor Winberg i Strömstad hade i Edvards barndom förutsagt att han ej skulle upplefva sjutton år. Nu var han dock nitton. Han fortsatte ifrigt sina studier, började tentera, exercerade tillika för andra gången (beväring) 1851, stod på post på Polacksbacken och läste Homerus samt vände bladen med bajonetten, blef för exercistiden af kamraterna vald till beväringens prest och lagerkröntes den 16 Juni 1851, vid 21 års ålder, efter tre års vistande vid akademien.
Nu tror jag, att det kan vara nog m e d recept, ty o m jag icke misstager mig, har n o g litet hvar några stycken sådana att framvisa, kanske lika bra o c h lika goda, o m icke bättre. Jag önskar endast få upplysa — för d e m som icke ha 2 2 5 * 2 kilo 550 gram till satsen, således 1, 2 7 5 kg. * * För att burkarna icke skola spricka, då man häller varmt sylt uti dem, skola de stå på fyrdubbelt linne. 1895 reda därpå — att lingon duger utmärkt till soppor. Det är bara att försöka o c h hitta på göra utbyte mot något annat. Passera färska lingon s o m nypon, använd detsamma s o m till nyponsoppa o c h utbyt nyponen m o t lingon. Blir utmärkt soppa. Likaså med krämer. Som dryck är lingon o c h vatten utmärkt på sommarn, då det är varmt o c h man törstar mycket. Ett par skedar söta lingon i ett vanligt dricksglas vatten är både nyttigt och behagligt, släcker törsten ganska bra och lugnar samtidigt. Ja, nu tror jag, jag gör slut på min bärstudie o c h tackar för lånet af pennan. Adjö och tack, s o m de säga på » bondlandet », för samvaron! Kanske kan jag en gång få komma äter och då få hälsa på Iduns älskvärda läsekrets m e d: » Tack för förr en gång! » Sist ett varmt tack från redaktionen till alla insändarne, bland hvilka » Tante Alfhilda », » .1. S. » och » Bärvän » särskildt förtjäna loford för sina trefliga uppsatser, hvilka dock ej nu hinna användas. % Stackars örat! Men » Saligheter, s o m förlängas, Härda endast gudar ut. (Forts.) Teater. Djurgårdsteatern b j ö d i måndags på ett nytt stycke, nämligen » Herr kalfaktorn », lustspel i tre akter af Ch. Bossus o c h Edv. Délavigne. D e t är ett lustspel i den farsartade stilen, som alldeles gifvet k o m m e r att locka en rad af fulla hus.
Elter det Utskotten sålunda yttrat sig öfver de för stängseldelningen uti Kongl, förordningen den 9 Februari 1802 i allmänhet lagda grunder, uti hvilka någon så genomgripande ändring, som sistnämnde motionär yrkat, icke kunnat af Utskotten förordas, hafva Utskotten att tillse, i hvad mån de afgifna motionerna i öfrigt kunna föranleda till vidtagande af partiella jemkningar och rättelser uti de bestämmelser i afseende på hägnadsskyldigheten, som nämnde Kongl, förordning vidare innehåller. Derförinnan torde dock Utskotten böra sig utlåta i fråga om den af Christen Pehrsson, serskildt för Gottland, yrkade ändring uti nu gällande grund för stängselfördelningen. Till följd af det förhållande, att, å nämnde ö, liemmansegor i allmänhet hafva ett spridt läge, samt flerstädes äro sammanblandade med andra liemmansegor, skall nemligen, såsom motionären anmärkt, den uti 1 § af nu gällande stängselförordning utstakade grund — eller att, då by eller enstaka hemman gränsar hvarannan till med sina egor, hägnadsskyldigheten utgöres efter oförmedladt hemmantal, — föranleda till en stor orättvisa i så måtto, att ett helt hemman med en mindre egovidd, såmedelst får, då det möter ett mindre, äfven om detta senare till areal vore lika stort som det förra, vidkännas ett mångdubbelt större hägnadsbesvär.
Undertecknad, som varit be' ef ' ' ' iifL ' fld ' niesYUr * d af en m h g d vl \, rtor har del mot liktornar, genom anvlndandct af D ~ o l l ó d i ~. vartor, hudhAi.dnad f r h. Apotekaren He1: r Azei Litström I Falun, blifvit frxn dem nageitrdng. helt och h a l a t befrind; hvarföre Obs. denna injag omniiinnda medel hos enhvar registrerade etikettsom till det biista rekomnienderur. tarant1 för varans aktMot.ala JU Nykjrrlw d. het. August Azdn. Handlande. S5ljes hos parfymoch Bokhandlare i flaskor h 60 öre och 1 krona. Franko mot 1 kr. ?O öre. A X E L LITS TR6M ' ' FaZzclz. Kart. ; klotb. 1: 75, Boriittelse af BEBTHA SAGER. Haft. 50 öre; kart. TVA SLAGS VARDE LJUS ' ' LIF Missio~~skaleniler för 1895 af Doc. A. KOLMODIK. Haft. 75 öre; kart. i kr. $n beriittelse u r verkligheten för ung och gammal af A. B. BUXTORF. HiLft. 75 öre; kart. GUSTAF 11 ADOLF ' LITEN OCH VARNLOS Hans person och betydelse. Kagra minnesord ined illustrationer. till jubelfesten, för menige man af KILS LOVGICXN, kyrkoh. i Giifle. Pris: l kr. Beriittelse af 35. LIEBRECHT. Hiift. 75 öre; kart. Af ERNST EVERS. Haft. 75 öre; kart. eiior 1 % Iienilign viignr. Xn berattelso frrln kriste~idomens första 3rliiinilrade af E. S. HOLT. Hlift. i: 25; kart. 1: 50, Ur svenska folklifvet.
Inga ofrankerade försändelser lösas. Till våra husmödrar! Utom de rubriker, som kunnat inrymmas i detta nummer, skola sålunda samt i d i g t eller efter h a n d förekomma rubrikerna: Barnens vård; Handarbeten; Helsovård; Husdjuren; Tvätt; Brygd; S l a g t m. fl. Ingen annons införes under I krona. tigheten får utdunsta, bör hon endast vattnas sparsamt. Denna regel gäller för öfrigt hvarje växt. det samma med 4 delar vatten och 1 del svafvelsyra. Sedan fläcken försvunnit, skurar man med rent vatten, men får i intet fall använda såpa, enär eljes en flottfläck skulle uppstå. Finnes ännu något syra i träet, kan denna göras oskadlig genom något lut eller aska. rum bör man dock helst använda ett par ämbar vatten och en större qvantitet lök. Billiga släckningsapparater. F ö r icke länge sedan kommo engelska och sedan danska eldsläckningsbomber i handeln. De bestå af en glasbehållare fyld med en vätska, som hastigt bortdunstar, då hon kommer i beröring med elden och bildar luftlager, som hämma förbränningen. Vid försök har visat sig, att bomberna förträffligt bidraga till att släcka en nyligen utbruten eldsvåda; de borde derför icke saknas i något hus. De, som finnas i handeln, hafva emellertid det felet, att de äro dyra, men denna vansklighet kan man lätt undgå, om man tillreder dem sjelf. En vigtdel salmiak och 2 vigtdelar För blomsterälskare. H a r man fått koksalt lösas i 7 vigtdelar vatten och en riktigt vacker bukett, vill man ju fylles på vanliga buteljer. På detta gerna, att den skall hålla sig så länge sätt får man kraftigt verkande eldsom möjligt. Detta kan ske på fölsläckningsbomber, som, då de skola anjande sätt. Man köper något salpetervändas, med all kraft böra kastas mot syradt natron, upplöser det i litet vatten det antända stället, så att de B ö n d e r - samt tillsätter häraf ett par teskedar springa. till det vatten, hvari blommorna ställas. Vidare öfvertäcker man blommorna unVarning-ar.
M:t täcktes med det snaraste organisera styrelsen för jernvägarne, så vidt möjligt är, efter system, som är i öfverensstämmelse med hvad å jernvägar i andra länder är brukligt och der anses praktiskt nyttigt och användbart. Hr Bildt: Det är visserligen ganska svårt, att när man hör ett förslag första gången upläsas, genast kun-na yttra sig derom ; likvisst ber jag få förklara, att jag ingalunda kan inse, hvaruti det af Gr. Taube nyss framstälda skulle ega något företräde framför det af Utskrt afgifna. Den värde Gral önskade, att man, med anledning af chefens för statens jernvägsbvggnader vid föreg:de tillfällen yttrade åsigt att en trafik-öfverstyrelse borde bildas, med bestämdare ordalag, än Utsk:t valt, måtte uttala sig för cn sådan ötverstyrelses införande. Det tror jag för min del ej vore riktigt. Jag anser, att Ständerna ingalunda böra operera i en riktning, hvarigenom man skulle påskynda, att den nuv:de chefen för statens jernvägsbyggnader skulle lemna sin befattning. Det sätt, på hvilket han upfyllt detta sitt åliggande, lur i sanning varit så lysande, så utmärkt, att man i stället borde göra allt för att få bibehålla honom vid denna plats. En annan fråga blir den, att, då trafiken blifvit öpnad på södra delen af stambanan och snarligen kommer att öpnas på flera andra ställen, och till toije deraf en utvidgad styrelseförvaltuing är af behofvet påkallad, söka åstadkomma en sådan förändring i densamma, att trafikoch byggnadsstyrelserna blifva tvänne särskilda förvaltningsgrenar, antingen under öfverinseende af dess nuv:de chef, eller ock att de blifva helt, och hållet hvarandra frånskiljda. Man finner ju tydligen, att, enär jernvägarne med hvarje dag skrida till sitt fullbordande, till följe hvaraf en större arbetsoch tjenstemanna-personal erfordras så väl för den trafikerande allmänhetens beqvämlighet, som ock för inkasserande och förvaltande af de deraf inflytande inkomst medlen, det. är nödvändigt att en från jernvägsbyggnads förvaltningen afskiljd styrelse blifver organiserad.
Gördelmakare-arbeten; hänföras under Metaller, sammansatta, arbetade. Hammarfilt; tullbehandlas såsom Filtar af Ylle. Handtverkeri-varor, ej specificerade; se Slöjdvaror. Harpoes; tullbehandlas såsom Hartz. Hallfoder Förslag till Tull-taxa. 17 Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäkningen. Riksmynt. Hallfoder och Kullar af siden eller annan väfnad, i förening med annat material 1 skålp. R:dr l öre. 50 Hallformar och Haltstommar, med eller utan styfning, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvartill de närmast kunna hänföras. Honung -1 skålp. 4 Horn: oarbetad! eller raspadt i Fritt. arbetadt: platter .. Fria. skifvor till lyktor, m. m. 1 skålp. — 20 knappar, med eller utan fernissning 1 skålp. — 40 andra slag . 1 skålp. 1 — Hudar och Skinn: ej hänförliga till pelsverk: oberedda: torra, osaltade och obestrukna I centner 1 50 saltade eller bestrukna 1 centner 25 våtsaltadé och andra slag Fria. beredda: Sulläder och Bindsule-läder samt hvitgarfvade (alunerade), äfvensom sämskade Hudar och Skinn .. '1 skålp. 25 Pergaments-, färgade, pressade och tryckta skinn, saffian alla slag, äfvensom finare skinn för tillverkning af handskar samt Etuis-arbeten 1 skålp. 75 andra slag, derunder inbegripna lackerade hudar och skinn 1 skålp. — 40 Rik. till n. St. Qvantitet för Införsels-tull. Tull beräkningen. Riksmynt. Hudar och Skinn: R-.dr öre. Pelsverk: beredda och oberedda: Get-, Renoch Skjäl-skinn .. .. \ skålp. JO Fåroch Lammskinn: grå Krimska samt äkta svarta Kalmuck ■i skålp. 40 andra slag . t skålp. — 15 Björn-, Jerfeller Filfras-, Kanin-, Lo-, Räf-, Sjuppoch Vargskinn
» Friherre von Schulzenheim, David, om upphäfvande af lagens stadganden, rörande proprieborgen 50. » Herr Charpentier, Gustaf Reinhold, ang. pension åt aflidne Kammarrätts rådet Paul Roland Ferlins tre döttrar. 51. » Densamme, ang. åtgärd till underlättande af jernvägsanläggning från Calmar till Lamhult. 52. » Herr von Knorring, Erik Oscar, om pension åt Öfverstelöjtnanten, Friherre Ulf Carlsson Sparres enka, Friherrinnan Kerstin Sparre, född Vult von Steijern. 4 Förteckning å Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. 53. Af Herr von Knorring, Erik Oscar, om pension åt Protokollssekreteraren Anton Ekmans enka, Magdalena Sofia Ekman, fodd Nauckhoff. 54. » Friherre Cederström, Rudolf, ang. organiserandet af en representation för häradet. 55. » Grefve Lewenhaupt, Claes Magnus, om nedsättande af en komité för gransk ning af alla privilegii-bref å stockfångst från Statens skogar i Norrland, m. m. 56. » Densamme, om vidtagande af åtgärd till förekommande af åverkan på Sta tens skogar i Norrland. 57. » Herr Cederschiöld, Fredrik August, om beviljande af ett årligt anslag å 2.000 R:dr till löner åt biträdande lärare vid undervisnings-anstalterna för barnmorskor i Stockholm och Göteborg. 58. » Densamme, om beviljande af 250,000 R:dr till påbörjande af en kasern byggnad för Svea Artilleri-regemente, med vilkor att den förlägges på en af motionären uppgifven tomtplats. 59. » Herr von Axelson, Johan Fredrik, om ändring i 27 § af gällande Förord ning, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. 60. » Herr Nordenfelt, Enar Wilhelm, om beviljande af ett låneunderstöd å 933,000
Se von Ehrenclou. Banco Reglementet, äng:de ett förtydligande och tillägg uti 110 § . , % .» , * .. * „ om åtskilliga förändringar i lista Art» „ om förändrade föreskrifter i 3:dje art. Svar på återremiss .» ,.» » * , „ om förändringar i 4:de Art. * . » » , med förslag till föreskrifter i 5 te Art. „ om förändrade föreskrifter i 6:te Art., lista Afd» , dito dito „ d:o d:o „ d:o d:o , d:o d:o „ angide den slutmening, denna Riksdagens Reglemente Banco-Utskott, om Instruction för nästkommande Riksdags, Banco-Ver ket, dess tillstånd, styrelse och förvaltning. Se Berättelse. om förändringav i organisationen deraf Svar på återremiss ..»*-»* Banco-Vinslom densammas erfordrande för Bankens consoliderande .*»*,♦. Bankens beli cili na vinst för åren 1845, 1846 och 1847, om sättet för dess användande , Bankens capitalöfverskott eller grundfond, samt räntevinstens användande, angide , » Svar på återremiss * » „ » . Sammanjemkningsförslag och voteringsproposition »».*.» Voteringsresultat »♦***♦♦ Bankens förvaltning, om förändring i grunderna derför *♦♦* .».».,♦*» Bdnkens lånerörelse, förslag till en förändrad reglering deraf Svar på återremiss ..♦♦♦♦ Förslag till sammanjemkning och Voteringspropositioner Svar på återremiss , Voteringsresultat * » Bankens metalliska Cassaj om åtgärder till dess bibehållande och förstärknin Svar på återremiss . o" g ^ C/Q crdr </. u > o5 cd g “S S2-g!E 2 Ri ts-Ståndens Beslut. o < *0 CD o 5 'JQ B‘ S.n U S p, (— a> C/Q o - Q pRidd. o. PresteRorgareB ondeINio N:o Sid. Adeln, Ståndet.. Ståudet.
Och då anledning icke saknades, att Kiiselska arfvingarne genom bägge Egendomarnes gemensamma försäljning , hvarmedelst det större huset vunne ett ökadt värde, kunde af annan köpare erhålla den summa, som åstundades, i hvilken händelse denna angelägna Egendom, lätteligen komme att för alltid frångå Ban. quen; förenade sig Herrar Fullmägtige, efter öfvervägande af alla särskilda omständigheter, uti det beslut, att, derest Sterbhus-Interessenterne skulle vilja åtnöjas med 15,000 Rdr för den ifrågavarande mindre Fastigheten , densamma då för Eanquens räkning inköpa.” Till Herrar Fullmägtiges Protocoll den 4 Februarii ornförmäles ett skriftligt tillkännagifvande , af Assessoren von , Schantz, såsom Sterbhusets gode man, att med afseende på den minskning i större husets värde och flere ^lägenheter, som blifva en följd af den mindre fastighetens separata försäljning, den å Banquens sida erbjudna ^Summa 15,000 R:dr ej kunde antagas, så vida icke derutaf åtminstone 1000 R:dr utgåfvos i^myntade SilfverRiksdaler. Fullmägtige funno något afseende härå ej kunna ega rum, utan beslöto, att tills vidare låta bero med det gjorda anbudet. Sa 6 Banco-^Uteiottets BetHniändem Den 18 Martil anmäldes hos Herrar FuIIj mägtige, att bemälde Herr Assessor, på Kuselska arfvingarnes vägnar, då förklarat sig beredd , att till Banquen försälja mindre Kiiseiska huset, i det skick det för ögonen funnes, att tillträda den 1 påföljande April, emot en summa af 15,500 R dr Bancosedlar.
Ridderskapet och Adéin samt Kögvördige PrästStåndet hafva, i anseende till derstädes gjorde anmärkningar vid StätsUtskottets den 17 sistlednö Januarii afgifne Utlåtande; angående föreslagen indragning af TälrriänsTafFiarne, återremitterat detta ämne till Utskottets ytterligare åtgärd. Emot Utskottets tillstyrkande att berörde T affi ar, till besparing i StatsUtgifterne vid denice Riksdag och för att gifva exempel i denria! 6i2 StatstTtsJioUets Betäniiandein del åt kotnmande Riksens Stander, måtte så snart beslut derom nu hunne fattas, uphöra, liar blifvit anmärkt utaf åtskillige Ledamöter inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln: Att ehuru sparsamhet och hushållning med Statens tillgångar må böra iakttagas, vore likväl den ifrågavarande icke af sådan beskaffenhet, att den kan anses äga rum: Att Rikets heder och anseende icke medgåfvo, att Herr jLandtMarskalken och Talmännen, sorn innehafva det dyrbara och vigtiga förtroende att Vara NationalRepresentationens högsta Värdigheter och Chefer, skulle sättas utur tillfälle att iagttaga ett deremot svarande lefnadssätt, hvartill hörer, att T)e böra kunna hos sig se och undfägna både Ledamöter af RiksStånden och Statens Embetsman t Att då från uråldriga tider sådant varit brukligt samt ehuru fråga upstått om förändring deruti vid 1809 och 1810 arens Riksdag, då Riket befann sig i vida svårare belägenhet, likväl blifvit bibehållit, det nu så mycket mindre kunde finnas lämpligt att indraga desse Tafflar, sorn Riksens Ständer vid berörde Riksdag på Stat npfört Taffelpenningar för visse Statens Ernbetsmän:
Slutligen lära, på grund af beslutet om arbetsfolks befriande från bevillning efter 2:dra Art., orden ”och Arbetsfolk” i Formulärerna N:ris 15 och 20, orden ”Af Arbetsklassen” i formuläret N:o 27 samt de serskilda kolummerna för ”Arbetsklassen” i formulärerna N:ris 28, 34 och 36 böra utgå. Och torde, med iakttagande af dessa rättelser, Formulärerna till nu gällande Bevillnings-Stadga böra i öfrigt oförändrade bibehållas. Stockholm den 14 Augusti 1851. STOCKHOLM, TRYCKT HOS K. MARCUS, 1851. BevillningsUtskottets Betänkande, IV.-o 31. 1 N:o 51. Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Aug. 1851, kl. 5 e. m. Betänkande, med förslag till bevillnings-summans fördelning. Med bifall till Stats-utskottels memorial N:o 333, hafva Rikets Ständer fastställt summan af den bevillning, som, till fyllande af Statsoch Riksgäldsverkens behof från och med år 1852 till dess nästa statsreglering vidtager, skall årligen utgå, till 1,900,000: Och åligger det alltså Revillnings-utskottet att nu afgifva förslag till denna bevillnings-summas fördelning. Enligt från Riksgälds-kontoret erhållen uppgift å den allmänna bevillning, som intill sistlidne Juni månads utgång för åren 1849 och 1850 till kontoret influtit eller derstädes vid ränteliqvider innehållits, har samma bevillning, med tillägg af den under nämnda år levererade arfsoch testaments-bevillning, uppgått: för år 1849 till 1,969,271 R:dr 44 sk. 2 r:st, och flir år 1850 till 1,881,608 R:dr 29 sk. 9 r:st. Då härvid tages i betraktande, å ena sidan, att i nyssnämnda inkomstbelopp för år 1849 ingått i lestaments-bevillning från ett enda sterbhus en 'summa af icke mindre än 80,000
Vi hafva dessutom, enl. vår statsförfattning, ett grundlagsenligt stadgande ornen ostracism, sorn lemnar åt den lagstiftande makten rätt, att på det mest eclatanta sätt ådagalägga sitt klander och sin missbelåtenhet med högsta Jagskipningen. Vid sådant förhållande, och med den offentlighet, som äger rum i allmänna ärenden, finner jag det vara högst vådligt, om den okunniga delen af allmänheten skulle tro, att Konungens röster vore inblandade i sådana domslut, sam blifvit underkastade ett sådant allmänt ogillande af Representationen , som lagstiftaren förutsatt kunna inträffa. Det är på grund af dessa förhållanden, samt på alla de skäl, som i öfrigt blifvit anförda, som jag på det högsta tillstyrker, alt Konungens ifrågavar. propos. nu måtte af R. o. Ad. bifallas. Ilr Stuart, Carl Gust.: Det är icke särdeles ofta, som jag äger den tillfredsställelsen att kunna med min röst understödja de propos:r, som vid denna riksdag ifrån Regeringen blifvit framställda; men då denna sällsynta tillfällighet inträffar, anser jag det vara en skyldighet att sådant uttryckligen tillkännagifva. Jag tillstyrker för min del bifall till Konungens propos. i della ämne, emedan jag anser de skäl, hvarpå denna propos. hvilar, vida öfverväga de betänkligheter, som emot densamma kunna framställas. En värd talare har visserligen uppgifvit, att icke någon olägenhet försports genom den domsrätt, som Reg.F:n tillerkänner Konungen: och äfven jag medgifver , att förhållandet hitintills verkligen varit sådant; men detta förhållande mäste endast tiliskrifvas den omständigheten, att Konungen icke begagnat sig af sin grundlagsenliga rätt uti ifrågavar. afseende; ty hade Konungen, särdeles vid vissa lillfal - Den 18 November e. jn. len, bevistat Högsta Domstolens öfverläggningar och då möjligtvis föranled t resultatet vid afgörandet af derstädes förekomna frågor, deruti ledamöternes meningar varit delade; så tviflar jag icke, att ju olämpligheten och oriktigbeten af Konungens inblandning i lagskipningen skulle allmänt hafva erkänts och klandrats.
Utdikning af Hallbros myr i Westerheide socken 30. 025: — Dito af Westöös myr i Halls socken.-. lil. — *— 2,200: — Summa ungefärlig jordyta som vinnes eller förbättras 10,627 tunnland. Hamnar, dockor, kanaler, farleders upprensning jernväqar för hästkraft. Statsbidrag, Dockbyggnads fullbordande och framtida anslag: lån underhall i staden Norrköping. (Bidraget utgår från handelsoch sjöfarts-fon tlen) 33,333: 16. Slussanläggning vid Knappforssen till sammanbindande af sjöarne Alqvittern och Låån i Carlskoga bergslag af Orebro län. Bidraget utgår från riksstatens 6:te hufvud-titel och utgör tillsammans med ytterligare beviljadt bidrag från samma hufvud-titel - 11,333: 16. Hamnbyggnad vid Wadstena. (Bidrag med deladt af Bikets Ständer) 32,000: — Upprensning och fördjupning af farleden till Gelle. (Bidrag fran handelsoch sjöfartsfonden) 38,210: Jernväg för hästkraft mellan sjöarne Långhäll och Yngen i Filipstads bergslag. (Bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) 12,000: — Muddring lill farledens fördjupande i sjön Fryken inom Carlstads län. (Bidrag från 6:te hufvudtiteln samt från handels och sjöfartsfonden) 4,110: 3,000: — - 83 — Uppmuddring af farleden till Norrköpings stad. (Bidrag fran handels-och sjöfartsfonden) — 69,310: Anläggning af kanaleller båtled mellan sjö arne Södra och Norra Hörken i Orebro län. (Bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) - 16,666: Jernväg för hästkraft från Grängesbergets grufvor till Södra Hörken i Fahlu län. (Bidrag frän handelsoch sjöfartsfonden) — 20,000: Anläggning af slipeller upphalningsbädd för fartyg å Lindholmens varf vid Götheborg. (Bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) 80,000: Uppmuddring af inre hamnen vid Wisby.