Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lieutenanten J. G. de Laval, Capitainen A. von Löfvenadler och Sadelmakaren Christopher Gerle Martin, P. M., Ryttmästare ,,,, Andersson, S., Hof-Rätts-Commissarie , , Gullander, H., Registrator ,,,, åtskilige tjenstemän vid Götheborgs Läne-Contoir, nemligen Kamereraren E S. Winberg, Bokhållaren N. Winberg och Registratorn A. Lindqvist , , , Maule, J., Kammarherre Printzencreutz v., för Ekman, Crispin Korman, P. E., Inspector, ,,,, Soldin, A. L., Fabrikör ,,,,, 1 bunström, F. D., Handlande , , , , , Schvabitz, A., Regements-Läkare , , , Brunberg, K Gårdsegare Vegesack, E. v. Baron', ,,,,, Henning, C. F., Capitainel, Alsing, G. A., Inspector Lindborg, G., Spanmålsbandlare , , , , hos — V “2 < Ti N:o cr. Utlåtande, Betänkande eller Memorial. Puks-Ständens Beslut. Ridd. o. IPresteBorgareBondeN:o Sid. Adeln. Ståndet. ståndet. C yrc r piu CA “ cr > i i c*: Riks-Ståndens Beslut. H Q2 ■JQ 1 — • "? Ståndet. Ständet. Ståndet. N:o L Eftergift af Banco-Discont-Verkets eller Laneg 57 Conloirens fordi ingar till capital eller räntor: b. V 41 b. V 41 b. V 41 bos Sjöstedt, G. G., Brukspatron ,,,, 6 1 196 1 b. V 41 „ Brundin, A. E , Undervägare ,,,, 6 1 200 3 b. Y 41 b. V 41 b. y 41 b. y 41 Se Afskrifning.
Uti det af den s. k. skogs-kommittéen uppgjorda förslag till förordning om skogarne i Riket är i allmänna drag beskaffenheten och omfånget af denna styrelses verksamhet antydd Grundtanken i detta förslag synes vara att hos Chefen för denna styrelse centralisera all myndighet, såväl i afseende på skogarnes vård och tillsyn, sorn förvaltningen deraf; men uti Sin till Ständerna aflåtna nådiga skrifvelse i ämnet har Kongl. Majit icke täckts tillkännagifva, huruvida Kongl. Majit gillade en sådan organisation af ifrågavarande styrelse, som den kommiltéen föreslagit. Likväl och då Kongl. Majit förklarat, att åt denna skogs-stvrelse borde uppdragas vården och förvaltningen öfver de allmänna skogarne, torde man deraf kunna draga den slutföljd, att den nådiga afsigten vore att alla de bestyr med skogshushållningen, som hittills aleaat Konungens Befallningshafvande och Konell. Kainmar-koilemum, skulle o o o o o komma att upphöra och på skögs-styrelsen öfverflvttas. Om detta antagande är riktigt, skulle den tillämnade skogs-styrelsen få ett verksamhets-område, sorn vida komme, enligt mitt förmenande, att öfverstiga dess förmåga, vare sig med hänsigt till ärendens mängd eller deras olika art, i följd hvaraf styrelsens verksamhet icke bomme att blifva tillfredsställande. Endast detta förhållande utgör för mig ett tillfyllestgörande skäl att motsätta mig inrättandet af ett nytt embetsverk med så omfattande och till sin natur så skiljaktiga åligganden. Men jag anser dessutom ett sådant embetsverk vara både öfverflödigt, onyttigt och kostsamt. Det är öfverflödigt, emedan den ena grenen af skogshushållningen eller den ekonomiska delen, redan, utan några särskilda kostnader, ombesörjes af Konungens samtlige Befallningshafvande i länen med biträde af kronobetjeningen under Kongl. Kammar-kollegii öfverinseende och kontroll.
Bibliotheket då blefve från Nulional-museum uteslutet, hela den dyra inredning, som derstädes för bibliotheket varit nödig, gjordes oamändbar, salarnc i andra våningen lemnades lill sina nya ändamål i ett skick, som genast påkallade en större reparation, och man finge inom en föga aflägsen tid undeikasta sig så väl kostnaden, som de för hvarje framåtgående hinderliga olägenheterna af in-, utoch omflyttningar; — hemställande Komilerade, alt, då olla dessa med flera menliga förhållanden, som i deras betänkande fullständigare utvecklas, kunde genom det andra förslagets antagande undvikas, enär, enligt detsamma, Nalional-museum blefve upplåtet endast åt historiska och artistiska samlingar, skulptur och måleri icke blandades tillsamman, Lifrustkammaren ej lösrycktes från de beslägtade samlingarne, byggnadens praktvåning komme att aktas såsom sådan, anskaffandet af en omfattande och lärorik gipssamling gjordes möjligt, trapphuset blefve på det ulmärktaste sätt dekoreradt, ingen trängsel uppkomme, onödiga kostnader och omflyttningar undsluppes och de inrymda samlingarne kundo under en längre tid i ro få utvidga sig inom de dem lemnade lokaler, — Kongl. Majit täcktes gilla Komiterades åsigt om detta förslogs företräde och detsamma i nåder bifalla; och, då angeläget voro all Nalional-museum så snart som möjligt kunde upplåtas för de samlingar, som der komma att inrymmas; då sådant i synnerhet 12 Kongl. Majds Nåd.
Nauchoff, hvilken, till undvikande af de svårigheter, som med nu varande skjutsningssätt, så väl för de skjutsande, som de resande, äro förknippade , yrkar, att dessa böra afhjelpas genom skjutsnings skyldighetens Utbjudande på entreprenad, till hvilken anstallts befrämjande han föreslår, att icke mindre de skjutsande, än de, hvilka vanligen med Gästgifveri-skjuts färdas, något måtte contribuera. Härmed hafva i öfrigt gemenskap de Memorial, som, angående inrättning af Fragtvagnar eller så kallade deligencer , till välBemälte Stånd blifvit ingifne, öfver hvilka Utskottet dock nu får ett särskildt Betänkande afgifva. Till Vallofl. Borgare-Ståndet bar Herr Handelsmannen Gustaf Stabeck äfven aflåta ett Memorial i samma ämne, deruti, med upptagande af de i ofvannämnda Memorial anförda omständigheter, han yttrar., att fullgörandet af skjutsnings skyl - Den 16 Juli. skyldigheten är odrägligt, och soker bevisa detta sitt yttrande med en uppgjord uträkning, som slutar med det resultat, att hvarje helt hemman genom skjutsnings skyldigheten årligen tillsätter 200 B:dr 30 sk. Banco, och att enär större de» len af de skjutsande ära Skatte-åboer, samt således i öfrigt mycket hetungade, skjutsningsskyldigheten vore fördem så tryckande, att dermed icke kunde uthållas.
Och endast desse – hafva i sitt större snille och sin större ära styrka nog, att härda ut en sträng och offentlig pröfning; äfvensom endast deras verk hafva nog högtidlig vigt, att genom en sådan pröfning gifva åt alla en allvarlig och rätt vördnad för det, som i konsten är sannt och skönt. Våra vanliga granskare göra dock tvärtom: de väpna sig blott mot det Svaga, och förfärligast just emot det, som är mest svagt; deremot kusa de, i en feg mildhet, för alla Mästare eller Pretendenter af någon större styrka. Om så icke vore: huru kunde någon begripa, att vi ännu på ingen enda af våra Mästare haft en rätt granskning; att deras skönheter och fel ännu slumra i samma mörker, hvarest de ena icke gläda och de andra icke varna oss; att Lidners så nya, så sköna, och ofta så vidunderliga poesi förtjent ingen kritisk aktning; att samma lott vederfarits den tragedi, som är vår Theaters högtidliga mästerstycke? Hvem har ännu, om han ock kände sig aldrig så benägen att gengälda vissa granskare deras egen oblidhet, dristat egentligen anmärka någonting vid detta verk; der man finner många skönheter, men än mera Osvenska, och der väl icke Fröknar tala som Pigor, men i stället en Halfgud talar som en Fröken? Ingenting är i Snillets verld så felaktigt, att det icke kan för tusende vara en skatt af hög och dyrbar upplysning, ja en själalust. Men, af den större allmänheten, hvem läser, hvem köper det, som redan är inför alla utskämdt? Så länge laglösheten i Granska underhåller raseriet att se allting i sina fel, så länge är ingenting, som icke af någon kritisk hvalp kan utbjäbbas som odugligt. Och likväl – om, i allmänhet, en viss grad af felaktighet kunde med skäl göra en bok förkastad: hvad på jorden skulle väl läsas? Sjelfva de vidtbeprisade Dramerna ”Gustaf Wasa” och ”Oden”, med alla sina sköna ställen,– skulle de då befinnas läsvärda?
If *;äkare-graderna Medicmal-staten anställde, och åtnjuta f f 66 Ridr 3a sk., vid fattningar utom Läroverket. Institutet hvaraf3™6"1611 efter sarski,ta be ““ Medicini" «Ppl4totGK™“Ttru.^öhTlmTe;ufiT b!fS"ar "V"1'" * Nåder feelionen för Skedens — 73 — visning åt vanligen 5o Gossar och 20 Flickor, De till 4 ordinarie Lärares aflönande erforderliga medel utgå af årliga Stats-anslaget, 2,000 R:dr; och inflytande sportler för privata leclioner fördelas till biträdande extra Lärare och till andra förefallande behof. d) Skogs-Institutet pä Kongl, Djurgården, hvilket år 182g erhållit dess nuvrrande organisation, har till föremål att dana skicklige Förvaltare för så väl Kronans som enskildas skogar. Institutet har en Directör och en Underlärare, den förre med 800 R:dr och den sednare med 600 R:dr i årligt arfvode. Af Eleverna, hvilkas antal hittills varit 8 å 10, åtnjuta 6 stipendier af 175 R:dr hvardera om året, jemte fria boningsrum, värme, ljus och sängar i Institutets hyrda local; de öfriga Eleverna bo utom Institutet och hafva ingen annan förmån, än fri undervisning, lika med Stipendiaterne. Till nämnde utgifter och Inrättningens öfriga underhåll utgå årligen 3,5oo R:dr af de medel, som inflyta till den så kallade Skogs-cassan. e) Veterinaire-Inrättningen, har fortfarit i dess bestämmelse, enligt föreskrifterna i Kongl. Brefvet den 8 Maj 1824; hvarjemte undervisningen derstädes blifvit utvidgad till bibringande af practisk kunskap örn Fårskötseln. Eleveria hafva vanligen utgjort ett antal af 3o å 4°> hvaraf 16 tagit Djurläkare-examen och 8 utgått såsom Hofslagare. Medelst det på Stat bestämda årliga anslag bestridas så val aflöning till 3.*ne
För öfrigt instämmer jag med Gr:ne Lagerbjelke och Sparre i anhållan om propos. på bifall till betänk. Hr von Hartmansdorff: En talare har anmärkt hurusom i en landsort, hvarest flere fabriker anlades, vägarne blefve, genom större nötning förstörda och sålunda delta onus förökadt; men jag anhåller att få fästa Ståndets uppmärksamhet på hvad följden skulle blifva af sådana anläggningar. Utan tvifvel en större afsättning af alla slags landlmannavaror, dera fabriksbefolkningen behöfde förbruka och förtära. Derpå vunne ju landlmannen, emedan han sluppe att föra sina varor lill närmaste stad, och kunde i stället afsätta dem inom samma socken, eller samma härad. På grund af detta skäl. torde talaren och mången annan finna att iftågavar:de nya anläggningar medföra för en landsort så stora fördelar att de vida öfverväga den tillökning i väghållningsbesväret som derigenom kan uppkomma. Frih. Cederström: Jag begärde ordet i anledn. af Frih. Alströmers yttrande att inom Utskm gjorde sig gällande den opinion ali penningar skulle uttaxeras till sådana väganlåggningar och sådana brobyggnader deri menigheterna gemensamt deltaga. Jag ber då att få erinra den värde talaren att om förslaget skulle gå igenom och till följd deraf bruk, qvarnar, sågar och dylika inrättningar komma att blifva taxerade till deltagande i vägunderhållet, så uppstår naturligtvis den frågan: huru skola dessa medel fördelas pä dem som underhålla vägen? Skola de fördelas på hemmansegarne uti del dist rict der inrättningen är belägen?
N:o 311, om lånebidrag för inlösen af landshöfdingeaccorden; Wto 3i2, i anledn. af K. Mrs nåd. framställning om ett särskildt anslag för K. theatern; Wto 3t3, angrde granskning af författningarna ronde krigsmanskaps casserande för begångna brott; Wto 314» angrde tillägg vid 2 cap. 29 §:n krigsartiklarna; Wto 3i5, angrde afskaffandet af slafveriet på ön St. Barthelem v; Wro 3t6, angrde villkor för befordran till länsmanstjenster. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskms den 24 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda betänk. N;o 178, i anledn. af väckta frågor om förändring af och lindring uti beskattningen å qvarnar, m. m. Frill. Cederström, Jacob: Utskm bafva bär gått på ett särdeles besynnerligt sätt till väga för att komma till det förevarande resultatet. Utskm hafva nemi. först hemställt, att, sedan StalsUtsk. uti sina utlåtrn Nris 64, litt. A och N:o 157 afstyrkt förändring uti de hemmanen åtföljande grundskatter, hvilket af R. St. blifvit bifallet, Utskm icke funnit anledn. att till förmån för ägare af qvarn eller sågverk göra undantag från denna grundsats, men deremot trott sig böra tillstyrka R. St. att i underd. begära det K. M. 348 Den a4 April e. »n. vid nästa riksdag villa meddela R. St. en nåd, propos. om upphörande af grundskatt å qvarnar. Det är visserligen väl att Utsk:n icke hafva funnit sig föranlåtne att begära, det alla de öfriga grundskatterne äfven vid nästa riksdag genom propos. från R. M. måtte borttagas. Vare detta förutsändt i afseende å conseqvensen af Utsk:ns förfarande. I afseende på sjelfva frågan, så hafva Utsk:n anhållit, att K.
Till dem kunna nemligen nära nog hvarje i kyrkolagen förekommande hänföras, ty om än icke statskyrkans princip uli alla bestämdt uttalas, utgå likväl alla fråu samma princip, hafva alla det gemensamma ändamålet att stödja denna kyrka, alt bevara densammas fasthet och enhet, att skydda den mot yttre intrång, och att såmedelst i sin renhet upprätthålla den tro, hvilken svenska folket från fäder ärft; hvaraf åter följer, att motionärens framställning om stadganden, hvarigenom det kyrkliga lifvet må erhålla en annan form, går ut på icke mer eller mindre, än en total omarbetning af gällande kyrkolag, den der angifver formen för vårt närvarande kyrkliga lif. Och det synes, sorn skulle denna omständighet innefatta tillräcklig anledning emot bifall af motionen, enär det ingalunda lärer kunna tillhöra Utskottet at t verkställa ett så vidlyftigt arbete, som det omförmälta, hvilket dock, efter hvad motionären jemväl medgifvit, måste ega rum, så vida statskyrkans princip upphäfves. Men ehuru Utskottet följaktligen kunde undgå att yttra sig i sjelfva saken elier derom huruvida statskyrkan må bibehållas, anser likväl Utskottet sig ej böra dölja den öfvertygelse att ett upphäfvande deraf ingalunda vore öfverensstämmande med samhällets “välförstådda intresses.” Att densamma åstadkommit olycka och splittring i samhällets hjerta, bevittnas icke af erfarenheten. Snarare torde den skyddat vårt fädernesland emot de vådor, hvartill en obegränsad religionsfrihet kan leda och hvarpå andra länder lemna vittnesbörd. De religiösa rörelserna äro nemligen de sorn lättast Lag Utskottets Betänkande, N:o 59. 3 leda till söndring och de äro följaktligen för samhällena farliga. Derföre bör ock ett folk skatta sig lyckligt så länge dessa söndrande rörelser kunna undanrödjas. I så måtto verkar statskyrkan välgörande; och den torde alltså böra lemnäs orubbad; hvadan Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad flere ledamöter inom Borgare ståndet vid ifrågaställde motions remitterande yrkat, vördsamt tillstyrker, att densamma matte lemnäs nian afseende. I ordningen förekommer frågan om upphäfvande af Kongl.
Med uppbörden af capital-afbelalningarne och räntorne å de till Riksgälds-Contoret aflemnade låntagares skuldebref förhålles sålunda: alt hvarje år, inom November månads utgång, öfversändes från Riksgälds-Contoret till Konuiigens Befallningshafvande, en fullständig förteckning på hvad sjjfo af hvarje låntagare skall erläggas, vilken förteckningjiérefler från Konungens Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger, alt iR der enahanda jredovisnings-ans\-art sorn för Krono-uppbörden, medlen indrifva och till Riksgäldskontoret kostnadsfritt leverera. 5:o Skulle antingen förste låntagaren, eller den, som, genom köp, arf eller testamente, kommer att inträda uti hans rättigheter och skyldigheter sin egendom till borgenärers förnöjande, eller ock, i anlecT^ng af års-prociamat fatalier skola bevakas, innan ännu det fc^r ]anet utgifne skuldebref till Riksgälds-Contoret inkommit, bäfra Comiterade o^åminc]e, vid ansvar, lill Fullmägtige uppgifya^et uppå länetjutta^g jbelopp, scm skall bevakas. Stats Ut sko Hels Utlåtande IS: o 388. 16:0 Hvarje gång en för Riksgälds-Contorets räkning intecknad Tomt ombyter egare, åligger det Magistraten, att till Commissarierne i Riksgälds-Contoret uppgifva namnet på den nye egaren, på det anteckning härom må kunna göras uti Riksgälds-Contoret; äfvensom skeende ombyten bland Statens Äldste eller Comiterade likaledes Commissarierne tillkännagifvas. På de bär ofvan uppgifne vilkor, anser Utskottet sig böra tillstyrka bifall å Kongl. Majrts ifrågavarande Nådiga Proposition.
Då således blott en mindre del af personalen i Förste Konslapels-graden blifvit, under benämning af Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N-.o 494. 25 Dislinklions-konstaplar, uppförd (ill högre aflöning, men äfven de öfrige synas böra komina i åtnjutande af förbättrade löne-vilkor, hafva Rikets Ständer, sorn icke haft något att erinra vid den föreslagna tillökningen för Andre Konslaplarne, beslutat att, utan särskiljande af Förste Konslaplarne i olika löne-klasser, samtlige nuvarande löntagare i denna grad, tillsammans 94, må erhålla sin aflöning förhöjd lill 120 R:dr Riksmynt, f) Beträffande den för 1 Informations-underofficer vid hvartdera regementet föreslagna förhöjning af nuvarande arfvode, 75 R:dr, till 150 R:dr, hafva Rikets Ständer, som inhemtal att dermed egentligen alsetts, att 2:ne dylika arfvoden vid hvardera regementet skulle anslås, till belopp af 75 R:dr hvartdera, eller tillsammans 150 R:dr Rmt, anvisat detta belopp till arfvoden åt det vid undervisningen biträdande under-befäl. I öfrigt hafva Rikets Ständer icke funnit skäl att vidtaga någon förändrin» i staten, vare sig i afseende å Artilleriet och dess Tvg-slat, eller å Fyrverkare-korpsen, i annan måtto, än att Förste Konslaplarne vid Tyg-staten, 3 tili antalet, erhållit sin nuvarande aflöning, 90 R:dr, förhöjd lill 120 R:dr Riksmynt; äfvensom den belöpande rations-ersättningen för det af Eders Kongl. Majit föreslagna, från 44 till 41 nedsatta antal tjensle-häslar, samt ersättning för stall-hyra m. m. för dessa hästar, blifvit å staten uppförda.
Enligt ursprungliga lydelsen af Riksdags-Ordningens 68 §, skulle den Rikets Ständers Revisorer åliggande granskning af Statsverkets, Bankens oell Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning ega rum emellan riksdagarne, och borde Revisorerne sammanträda så ofta, att hvarje revision kunde omfatta två års afslutade räkenskaper. Dessa föreskrifter stodo i full öfverensstämmelse med Riksdags-Ordningens stadgande om tiden för riksdags hållande; men Jå vid 1844 och 1845 årens riksdag denna tidsbestämmelse ändrades, uppkom derigenom rubbning i Stats-revisionernas förhållande till riksdagsperioden, och måste det derefter inträffa, att riksdag komnie att hållas å tid, då Stats-revision bort ega rum. Vid sådana tillfällen nödgades Statsoch Banko-Utskotten öfvertaga Revisorernes åligganden. Då detta medförde åtskilliga olägenheter, blef vid nästlidne riksdag i ofvannämnda lagrum införd den förändrade föreskrift, att Revisorerne skulle sammanträda hvärje år den 15 Augusti, ehvad riksdag då hölles eller icke. Nu mera måste således under hvarje riksdag, som fortfar utöfver tio månader, inträffa en revision. Häraf åter har framställt sig en fråga, hvartill anledning icke förefanns, så länge Riksdags-Ordningen gällde i sitt ursprungliga skick, — den nemligen huruvida det vore lämpligt, att revisors-befattningen bestredes af personer, som derjemte vore riksdagsmän. 1 detta afseende förekom väl, å ena sidan, att. den erfarenhet och den kännedom om allmänna ärenden, som förvärfvades under utöfningen af riksdagsmanna-kallet, lände Revisorn tili stort gagn och underlättade i hög grad hans arbete, hvilket derigenom borde vinna i skärpa och noggranhet; men å andra sidan kunde deremot icke förnekas, att dessa befattningar, så väl riksdagsmannens, som Revisorns, vore af den vigt och omfattning, att den hvar för sig toge en mans hela tid och uppmärksamhet i anspråk; hvadan ock dessa befattningar icke gerna kunde samtidigt bestridas af en och samma person, utan att åt endera egnades ringare omsorg, än dess vigt för det allmänna kräfde. liih. lill II. Si Haft. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 68.
Jag medgifver visserligen, att så länge fråga icke kan väckas eller förekommit i motionsväg, kan icke rättelse i det nuvar. förhållandet vinnas; men jag kan ej undgå att begagna tillfället att yttra mitt deltagande deröfver att Ständerne tillåtit sig alt tillegna sig och bland Statens inkomster beräkna en enskild tillhörighet, som Lappmarks ecklesiastikfond verkligen är, under förhoppning att sådant ej måtte komma alt ega rum för framtiden. R. o. Ad. biföll den ifråvar. 26:te punkten. 240 Den 8 Mars f. m. Restantier. Äfven denna punkt blef af 11. o. Ad. bifallen. Extr a-ordinarie inkomster. Hr Rosenblad: Som något difinitift beslut om beräkningen af dessa inkomster icke lärer kunna fattas, innan grunderna blifvit bestämda för det framtida utgörandet af dessa skatter och vederbör. Utsk. deröfver afgifvit sitt yttrande, så torde hela denna del af Utsk:s betänk, icke f. n. föranleda tili annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Uppå härefter framställd propos., ansåg R. o. Ad. Ulsk:s framställning om beloppet af de extra ordinarie inkomsterne icke f. n. erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 2G sisth Febr. och d. 1 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 51 Litt. A, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot Stats-anslag. Detta utlåt, föredrogs punktvis till pröfning, dervid först förekom Utsk:s uti inledningen lill utlåt, gjorda hemställan, att, i händelse R. St. skulle bifalla hvad Ii. M. i nåder föreslagit, dervid tillika lemnäs det medgifvande, alt, derest vid en blifvande riksdag de ersältningsans/ag, hvilka nu kunna varda anvisade, utan R. M:s nåd. samtycke borttagas eller förändras, det då må ankomma •på K.
Biföllos följande Särskildta Utskottets den 30 Juni afgifna och den 5 Juli på bordet lagda .Memorial. 1:0 I anledning af Friherre Koskulls Memorial, innehållande förslag att, intilldess vexelcoursen hunnit falla till alpari, och Rikets importer och exporter blifvit återstälda uti jemnvigt, all sjöhandel må upphöra, m. m. 2:0 I anledning af Herr Tornerhjelms Memorial om fri utförsel af Skånes naturoch konst-alster. 3:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid XJtskottets Betänkande om nytt Reglemente för härvarande Judar. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Följande Stats-Ufskottets den 3 och 3 Juli på bordet lagda Betäukanden och. Memorial af föregående dag, blefvo af Riddetskapet och Adeln bifallne, nemligen: iso I Den 7 Juli. 1:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Stats-Verkets inkomster och deras beräkning i Riks-Staten ifrån nästkomman» de års början och påföljande år intill nästa Riksdag. 2:0 Angående sättet att controllera de till Riksgälds-Contoiret från Ränen inkommande sum* maliska redogörelser för Allmänna Bevillningen och öfriga Riksgälds-Contoirets Fonder. 3:0 I anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande angående Slottsbyggnader» na på Kungsör. / 4:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om lösens erläggande till Kronofogdarna för påskrifter å utmätningsresolutioner. 5:0 I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remisser om JLön.förbättring för Rands StatsBetjeningen. 6:0 Angående några begärdta nya Rön-anslag å Kongl. Sundhets Collega Stat. Ut supra. Ex Protocollo A. G, Silverstolpe. t S. D.