Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmärkningar vid luckorna i U t s k: s förslag. Min motion afsåg endast 1 § utaf nu gällande bancoreglementes 4 a,‘h 2 afd. Utskts förslag (einnar oafgjordt, om detta ej sträcker sig längre. Bedactionen af 1 och 9 §§ tvekes antyda, att det ar äinnadt att äfven ersätta 2 § i förutnämnda afd. Är det så, är förslaget otvifvelaktig! ofullständigt; är det icke så, torde dock frågan böra upptagas, 0111 tillfället behöfver begagnas alt lämpa föreskrifterna i denna 2 § efter nu blifvande förhållanden, Den lyder nu, som följer: "I texten å de nya sedelvalörer, som enligt föregående i §:s 1 punkt lif. a komma att ulgifvas, och hvaraf redactionen öfverlemnas åt Bancofullinägtige, skall bestämdt utsättas det quantum silfver, som nå hvarje r:dr, efter vid denna riksdag fattade beslut, innchålles; börande derjemte i livar och en sedel uttryckas, att sedeln vid anfordran beta - Den aB Mars. S09 Jas, äfvensom lagen mot efterapning oell förfalskning, jemte den deri tillika stadgade belöning för upptäckandet, skall åberopas.” Orsaken till detta förra Ständers beslut var önskan att, på sätt i flera lander i afseende på både metalliskt och sedelmynt i sednare tider ägt rum, genom bestämda uttrycket af det quanturn silfver, hvarmed sedeln skulle inlösas, lemna en ökad moralisk garanti mot framtida rubbning. Enligt det uppdrag, denna § lemnade Bancofullmägtige, fastställde de följande redaction för texten å de nya sedlarna: ”Sveriges It. St:s Bank inlöser denna sedel vid anfordran med r:dr b:co, riksdalern innehållande i fint silfver skÄ vict. vigt.” Det är bekant, att Fl. BancoUlsk. vid denna redaction anmärkt, att man icke afsett de tillåtna remedier.
Qfverstyrelsen för Magazinsverket i hela Riket, har Kongl, Majtt, uti Dess Nådiga Bref af den 7 November ign, redan förordnat, och lärer vidare i Nåder förordna, sålunda som Kongl, Maja bäst pröfvar, men Oeconomie-Utskottet tror, för sin del, att följande underdåniga önskningar kunde, i detta afseende, af Riksens Ständer framställas, nemligen: 1:0 Att denna styrelse matte anförtros åt en Chef, af Konungens högre Embetsman, som borde uti denna sin förvaltning vara biträdd. af Den 2 5 Juli. 2 41 : % af ett så inskränkt antal Ledamöter, söm med Verkets drift och omfattning kan förenas, hvilke personer .för skicklighet och oväld gjort sig kände. 2:0 Att så mycken betjening vid Magazinsverket måtte antagas, sorn Kongl. Maj:t pröfvar göromålens mängd och angelägenhet fordra, och alt, i allmänhet, aflörhngen för dem måtte blifva så tillräcklig, att de måtte deraf kunna hafva sin bergning, och således helt och hållet öfverlemna sig åt sin tjenstbe-; fattning vid detta Verk. 3:0 Att, järnte det Utskottet gör sig försäkradt, att alla de reglementariska föreskrifter, som, i afseende på Allmänna MagazinsStyrelsens förvaltnings-sätt, kunna af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvas nödiga och lämpliga, skola af Kongl. Maj:t varda bemäldte styrelse till underdånig efterrättelse meddelte, torde den Nådiga Befallning äfven kunna Allmänna Magazins-Styrelsen gifvas, att alla derstädes förda Böcker, Calculer och Räkenskaper, utan något undantag, böra hädanefter uti Kongl. Kammar-Rätten icke allenast undergå behörig Revision, utan ock vid Rikdagarna, samt vid Riksens Ständers till Stats,- Bancooch RiksgäldsVerkens öfverseende tillförordnade Revisorers sammanträden, varda, tillika med Styrelsens Protocoll och öfriga Handlingar, inför de af Riksens Ständer till Revisionen utsedda
Vår verld består ändå helt lugn och dansar som vanlig t och jag är glad och nöjd att lefva, ty han lefver ju ... men bryr han sig om min tro? han har väl s ett så många skönheter deru te, s å att lilla stackars Anna B äck är alldeles glömd ... och j ag var ju bara barnet när han res te... Nu undrar j ag just hurdan dag vi få i dag, då far vaknar från sin hårda bädd... Stack ars far! han pratade och pratade här i natt med Alfred, den stollen... Kanske inte kaffebordet, min k äre bror till ära, är fiffigt? Skulle tro det ... med blommor och blad... Stackars gosse, om jag vore rik, så skulle han få komma till Upsal a... Andra Scenen . De förra. Fru Bäck (i dörren). Fru B Ä C K . Är pappa vaken än? A N N A . Nej , ingen af dem... Tyst, nu rör han på sig... Han v aknar nu. B Ä C K (reser sig häftigt). Det här är min sista stund. Fru B Ä C K . Sansa dig, min gubbe. 49 B Ä C K : Hv em är du? Fru B Ä C K . Susanna, din hustru ! B Ä C K . Hvad ha vi för dag och år? Fru B Ä C K . Det vet du väl , den 13 Juni, den rysliga olycksdagen och k lockan är sju . B Ä C K . Trettonhundratalet eller sextonhundratalet? Fru B Ä C K ( leende). 1857, min vän. Tredje Scenen . De förra. Eric och A lfred. A L F R E D . God morg on! vill ni se på en myndig karl! E R I C . Nå, f arbror? B Ä C K . Ja, j ag vet inte om jag lefver eller är död ... och verlden är sig lik... Alldeles som då jag somnade ... ljusen ha brunnit ned och gl asen och Knorr... Kno rr...
Detta förhållande blir ändå värre om, såsom föreslaget är, dagsverksräntan skulle förförvandlas i andra persedlar såsom t. ex. spanmål och smör, hvilka hafva stigit mera än dagsverkena. Den påyrkade reformen innebär ju ingenting annat än ett hämmande af denna ouphörliga stegring, denna ouphörligt framåtskridande ökning af de bördor, som trycka jordbruket, och då jag nu talar emot detta slags rnouvement, det olyckligaste af alla, hoppas jag att fä på min sida motståndarne till allt rnouvement i allmänhet. Men detta hopp är måhända sviksamt, det är tvertom möjligt, att flera inom och utom detta hus helst skulle se grundskatterna ökade ända derhän, att man icke behöfde någon bevillning, hvilken sednare beskattningsform i sjelfva sitt namn tyckes ha någonting parlamentariskt, någonting Engelskt, någonting Norskt. Så har man dock icke sett saken i andra länder. I Tyskland har man, genom dessa räntors capitalisering, sökt, att efterhand uphäfva sjelfva grundskatterna. 1 Norge har dessa räntors förvandling till bestämd penningeskatt, genom en af Konungen väckt, af Storthinget bifallen 1‘ropos., redan för mer än tio år sedan blifvit lag. Då hos oss årligen frän sistnämnde land flera hundra tusen fö socker importeras, som undergå ordentlig tull, och minst 400,000 fö tobak lära, som man beräknat, genom tullförsnillning hit införas, så synes mig icke vara ur vägen, om man någongång äfven derifrån importerade någon nyttig reform t. ex. denna. R. o. Ad. har nyligen, jemte de öfriga Stånden, i tull - Den 20 Maj f. n>. 201 frågan uttalat den riktiga grundsatsen, att den ene medborgaren icke bör betala skatt till den andra. Vore det ej conseqvent, att äfven i skattereglerings-frågan antaga samma sunda och billiga princip?
Som Kongl. Majit, efter hvad af Förvaltningen af Sjö-ärendena samt Kammaroch Kommers-kollegierne härvid blifvit i underdånighet anfördt och upplyst, för dess del i nåder funnit godt bifalla den förminskning i ordinarie båtsmans roteringen för Fahlu stad, som, efter de af kollegierne nu uppgifne grunder, bör ega rum, vill Kongl. Maj:t härigenom föreslå Rikets Ständer, icke allenast att staden Fahlun bör ansvara för sex båtsmansrotar, i stället för sju, som 1839 års reglering af städernes ordinarie båtsmansrotering innehåller, utan äfven att, i följd af nedsättningen för Fahlun, någon ändring uti samma reglering i öfrigt icke behöfver ega rum, enär den för Piteå och Luleå städer af Konung och Ständer beslutade tillökning af i/4:dels rote för hvardera, samt tillökningen af yidels rote tor staden Lund, hvarom Kongl. Majit allåter serskild skrifvelse till Rikets Ständer, lemnar icke allenast full ersättning för minskningen, utan äfven ett öfver - Kongl. Majlis Nåd. Proposition, Nio 19. 13 skott al' ;i/14.dels rote, derför vakans-afgift bör erläggas, och hvilket öfverskott är så obetydligt, att det icke till ny reglering föranleder. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. O S C A K. C. A. B. Gyllengranat - Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 18 November 1847.
Då den öfversigt öfver fabriker och manufakturinrättningar samt handtverkerier, som lemnäs i tab. N:o 7 B), ehuru i vissa delar ensamt för sig nog upplysande, i många andra hänseenden dock, enligt hvad ofvan blifvit i underdånighet antydt, har alltför stora brister för att kunna tjena såsom grund för en tillfredsställande statistisk redogörelse öfver förädlingsindustrien, och någon sådan hvarken är afsedd att vinnas eller ens torde kunna tillvägabringas genom Läns-Styrelsernes berättelser, så tillåter jag mig att, med underdånigt åberopande i öfrigt af de utförligare årliga redogörelser, som öfver hithörande ämnen lemnats af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium, blott påkalla Eders Kongl. Maj:ts Nåd. uppmärksamhet på de förhållanden, hvilka Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med hänsigt till dessa näringsgrenar i allmänhet, ansett förtjente att framhållas. Vissa län utmärka sig framför andra genom talrikheten eller betydenheten af der anlagde fabriker och manufakturinrättningar, men äfven inom sådane län äro dessa anläggningar oftast samlade på vissa inskränktare områden, der naturförhållandena varit för dem gynnsammast, så att, då man ej afser bergverksrörelsen, större fabriksdistrikter, jemförliga med andra länders, här ännu knappast finnas med undantag för vissa delar af Elfsborgs län, der husväfnadsslöjden i förening med storartade bomullsspinnerier, väfverier, färgerier och tryckerier redan länge rikligen lönat idogheten, hvilken dock derjemte, på sätt femårsberättelsen för länet upplyser, egnat sig åt jordbrukets förbättring och derigenom beredt sig ett skydd mot konjunkturvexlingarne, hvilket särdeles vid nu förhandenvarande bomullsbrist kan blifva välgörande. Östergötlands samt Göteborgs och Bohus län hafva likasom hufvudstaden sina talrika och stora fabriksanläggningar mera samlade i städerne Norrköping och Göteborg samt närmaste omgifningen.
Utaf det Lån, han i Contoiret erhåller, årligen till Contoiret inbetala 2 Procent uti myntadt Silfver eller omyntadt efter 20 Skillingar Lodet, och skall denna SilfverProcent serskildt uti Egendomarne intecknas och en sådan Inteckning ej vid något tillfälle kunna dödas, förr än hela Lånet blifvit till LandtbruksContoiret uti Bancosedlar eller gångbart mynt återbetalt. I brist på Silfver, må Låntagare tillåtas, att betala dessa 2 Procent uti Bancosedlar efter dagens Cours på Hamburg j äfven** 304 Den 5 annar ii. ledes må Contoiret, såsom SilfverProcent, emottaga Jern, Koppar och Spannmål efter förledne årets Markegångspris, förvandladt till Hamburger Banco efter Cours. SilfverProcenten betalas förut hvar sjette Månad, i Procent vid Lånets undfående och i Procent 6 månader derefter, och sedermera hvart år på samma dagar. Alla de Effecter utaf Koppar , Jern eljer Spannmål, som LandtbruksContoiret, såsom SilfverProcent emottager, åligger det Contoiret att å utrikes ort med all skyndsamhet emot hardt mynt försälja, och Contanta Penningebehållningen derföre i Landet indraga. 5:0 Så snart Inbetalningen af SilfverProcenten utebli f v i t 6 månader öfver den tid, då åen bordt vara erlagd, låter LandtbruksContoiret genast den derför intecknade Egendomen på öppen Auction, efter Lag och gällande Författningar, försälja. Den Jordägare, sorn till en sådan försummelse gjort sig skyldig, kan ej mera ur Contoiret erhålla något Lån; men samma Egendom kan uti annan Ägares hand sedermera uti Contoiret belånas. 6:0 För att göra LandtbruksSedlarne gång. bara, löpa de alltid med tre procents årlig Ränta, och utsattes på hvarje Sedel: Länet, Harådet, Socknen och Hemmanet eller Egendomen, hvaruti den är intecknad.
Utlåningar vid 1814 ars slut uppgingo; i alla fall bör enj proportionerad till Täckelig andel af mindst £del alltid kunna användas för Utlåningarna vid Contoiret i Skåne, på det att detta Landskap ej måtte sakna en för detsamma i flera afseenden nödig tillgång till Låns erhållande. 10:0 Banco.Utskottet får vördsamt hemställa, att under de nu uppgifne vilkor, och emot ny förskrifning till Banken, jemt© deri säkerhet stun för det äldre Creditivet blifvit förbe - 410 Den % 8 Juli. förbehållen, Bolaget må erhålla försäkranj att intill år i 8 2 5 få begagna det Extra biträde af 800,000 R:dr, som Riksens Höglofl. Ständer under närvarande Riksmöte af tillfälliga anledningar på korrt tid beviljat: och således tillerkännes Discont*Rätt i Ranken till ett sammantaget belopp af 1,600,000 E:dr; dock så, att jnindst 600,000 R:dr deraf böra, endast såsom en Reserve-Fond för oförmodade tillfälliga behof, betraktas; och Disconternas Administratörer, i följd deraf, vara ovilkorligen förbundne, att så snart något på sistnämnde Summa utgått, innehålla med all Utlåning, intilldess detsamma åter blifvit tiil Ranken inbetaldt. De förändringar i Bolagets Privilegier och Discont-Reglemente, som af de nu uppgifne Förslag föranledas, Lifva, så vidt Utskottets Yttrande af Riksens Höglofl. Stäiider bifalles, genom Banco-Fullmagtiga hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälte, tiil den åtgärd som vederbör. I afseende på Bankens öfvertagande för egen Räkning af Riks-Discont-Verket, sorn, enligt hvad Banco-Utskottet anser lämpeligt, bör efter den tiden bära namn af Riksens Ständers Banco-Discont-Ver k, har Banco-Utskottet ansett följande böra iakttagas: Alla vid 1816 års slut förfallne och obetaldte
Den, som gillar Utskottets förslag, att Pistacier ur kontexten uteslutas och i noten hänvisas till frugter och bär, ej specificerade, röstar Bilt. lill It. St. Grifflar. Gryn. Jer, den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, komma Pistacier att i sjelfva taxan qvarstå med 8 sk. införsels-afgift skålpundet Presteoch Bomle-ständen hafva bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet ogillat Utskottets förslag, att nedsätta införselsafgiften å Grifflar af sten från 1 sk. 4 rst. till 1 sk. skålpundet; och lärer, derest sistbemälda 2 Stånd icke vilja i de öfriga Ståndens beslut sig förena, följande omröstning böra anställas: 156:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsels-tullen å Grifflar af sten nedsättes till 1 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej", vinner Nej, bibehålles denna införsels-tull vid 1 sk. 4 rst. per skålpund. Sedan Kongl. Maj:t uti Sitt förslag under hufvud-rubriken ”gryti, utom af spanmål” upptagit artikeln oskalade risgryn, eller s. k. Paddy med en tull-afgift af 1 r:dr 24 sk. tunnan, och i följd deraf ändrat redaktionen för artikeln gryn, men Utskottet af anförda skäl hemställt, att rubriken gryn finge förblifva oförändrad och att ”ris, oskalad eller s. k. Paddy” med den af Kongl. Majit föreslagna tullsats måtte med egen rubrik under bokstafven R upptagas, så hafva Presteoch Bondestånden gillat Utskottets förslag, Ridderskapet och Adeln vidblifvit gällande taxa samt B or gare-ståndet antagit Kongl. Majus förslag.
Af dessa välmenade önskningar kari jag icke hafva någon personlig fördel. Jag står för nära målet af min lef nad att behöfva frukta något af den politiska sjukdomens verkan pä allmänna tillståndet; men jag älskar mitt fädernesland och har barn, sorn skola vidkännas dess öde. Jag slutar med att bestrida återremiss och begär me morialets läggande ad acta, Hr Rosenblad, Bernh.: Öfvertygad, att de theore-, tiska frågor, som vid behandlingen af decharge-betänk. kunde uppkomma, skulle vida bättre, än jag förmår, af andra talare, utvecklas, hade jag ämnat — af skäl, sorn jag förmodar att hvar och en skall med lätthet inse och ingen ogilla — iakttaga tystnad under denna diseussion. Jag tillägger, att då jag trodde mig kunna hoppas, att inga anlall mot person skulle inblandas vid yttrandet af omdömen om sak, hvilka som helst dessa omdömen än måtte vara, jag älven tillåtit mig att vara frånvarande under en betydlig del af öfverläggningarna; och i anledning häraf utbeder jag mig få förklara för de ledamöter, sorn möjligen kunnat anse vissa förliden natt fällda yttranden påkalla svar utaf mig, att oni jag också varit närvarande, då dessa yttranden afgåfvos, så, ehvad band på känslan min tystnad än fordrat och huru lätt svaret än skulle varit, hade jag dock skolat hembära lydnaden åt grundlagens bud det offer, att icke låta hänföra mig af ett gifvet efterdöme att ingå pröfning af något K. M:s beslut i mål, rörtde enskilda personers och corporationers rättigheter. Lyckligtvis inträffar ett annat tillfälle, då grundlagsenlig! svaret står mig öppet. Att jag nu hegart ordet, oaktadt hvad jag nyss haft arnu yttra hafva varit min föresats, torde icke förundra någon, sorn åhört förmiddagens diseussion, Mot mig enskildt halva i dag yttranden förekommit; mitt namn har blifvit inblandadt i frågor, som jag trodde vara långt afskiljda från mig.
Må man alltså försöka inrättandet af ifrägavande skola, äfven om man skulle för ögonblicket befara brist på skicklige lärare. Frih. Cederström har sagt, att, vid denna Riksdag, kunde bevillningen icke åter höjas. Jag undrar just huru talaren, som är en af StatsUtsk:s ledamöter, ämnar förhålla sig om statsbrist upstår. Månne lian dä icke varder nödsakad föreslå R. St. böja bevillningen så, alt statsbristen betiickes? Man har sagt, det R. o. Ad. borde visa den aktning för sitt beslut, att Ståndet icke, på grund af en inbjudning, frånginge detsamma. Frih. Raab har redan erinrat derom, att, derest man vill hysa så mycken aktning för egna beslut, borde man äfven visa den för andra Stånds, och icke försöka, på sätt Gr. Lagerbjelke ofta gjort, att, genom inbjudning från oss, få dem förändrade. — Jag vill erinra Ståndet huru en annan ledamot, Frih. Cederström, i detta hänseende gått till väga. När det var fråga om pension åt en enka, och man icke visste hvad beslut de öfriga Stånden fattat, föreslog Friinn en inbjudning till dem, Den 21 Oktober. 351 för alt derigenom skaffa enkan pansionen. Detta var således, enligt Frih:s tanka, icke stötande för de öfriga Stånden eller förnärmande deras aktning. Bien nu deremot, då fråga är om någonting vigtigare, eller om en skola, då bör aktningen noga vårdas. O Frill. Åkerhjelm: Jag nödgas åter igen begära ordet, för att fästa R. o. Ad:s upmärksamhet uppå det förvillande uti Hr v. Ilartmansdorffs sista anförande. Han yttrade nemi., att då man ämnade inrätta skolor i Norrköping, Orebro och Eskilstuna, man heller icke borde förglömma det vestra Sverige med tekniska skolor.
15 måtte för nu förevarande fall tillämpas, om det ifrågavarande ändamålet ansåges lika allmännyttigt; — i öfverensstämmelse hvarmed Kongl. Majit nu behagat i Nåder föreslå Rikets Ständer, att för deras del medgifva, det ifrågavarande Kronan tillhöriga jordrymd, fyra tunnland sju kappland, finge åt Upsala läns Hushållningssällskap upplåtas till afgiftsfritt begagnande, så länge en trädskola, i enlighet med föreskrifterne i Kongl. Majits Nådiga Bref den 12 Januari 1855, af IIushållnings-sällskapet der uppehälles och vårdas. Till hvad Kongl. Majit sålunda nådigst föreslagit har Stats-Utskottet, efter tagen kännedom af de till ärendet hörande handlingar, funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall. Stockholm den 28 Maj 1857. \:o ^O. Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Juni 1857, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Norr iges Grundlags samt Riks-aktens utdelande bland Riksdagsmännen vid början af hvarje riksdag. (Iiigs-Afd.) Till beredande hos Svenska folkets vid riksdagarne församlade ombud af en allmännare kännedom om de stadganden, som förekomma uti Norriges Grundlag samt Riks-akten, har Herr af Sillén, Gustaf Probus, uti en inom Ridderskapet och Adeln, väckt samt till Stats-Utskottet remitterad motion föreslagit, att, jemte den i Riksdags-ordningen föreskrifna utdelning vid riksdagarnes början af Rikets Grundlagar, då äfven ett exemplar af Norrska Grundlagen och Riks-akten måtte tilldelas hvarje Riksdagsman. Enligt hvad i sista punkten af Riksdags-ordningens 21 § är stadgadt, skall, »vid anteckningen och då inträdes-pollet erhålles», hvarje ledamot af Riks-stån - 16 Slats-Ulskoltets Utlåtande N:o 70. den tilldelas ett exemplar af Rikets Grundlagar.
K: o 37. <> slämmelse dermed, i nåder föreslagil Rikets Sländer att medgifva postskjuts-legans förhöjning med 8 sk. milen för hvarje häst: a) för all den postföring, sorn af posthemrnans-innehafvare ulgöres utöfver 312 mil om året på Indi mantal, och, i förhållande derefter, för större eller mindre hemmansdelar; l>) för af posthemrnans-innehafvare fortskatrade extra poster; och n) för den sedan år 1830 tillkomna dubbla postföring, som af dem, emot gästgifvareskjtilslega, bestrides; hvarjemte och enär, vid uppgjord beräkning af den tillökade kostnad, som genom postskjutslegans sålunda ifrågaslällde förhöjning skulle uppkomma, samma kostnad ansetts uppgå till 12,874 r:dr 5 sk. 8 rst.. Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat anvisande på Riksgäldskontoret af ett kreditiv å jemt 13,000 r:dr banko, att af General-Poststyrelsen, i mån af behof, för det afsedda ändamålet disponeras.
Och han kom i alla den ängden vid Jordan, och predikade bättringenes döpelse, till syndernas förlåtelse; Såsom skrifvet är i den boken af Esaie Prophetens ordom, den der säger: Uti öknen är en ropandes röst: Bereder Herrans väg; görer hans stigar rätta. Alla dalar skola uppfyllas, och all berg och backar skola förnedras; och det krokot är, skall rätt varda, och det ojemnt är, skall vändas i släta vägar; Och allt kött skall se Guds salighet. Så sade han då till folket, som utgick till att döpas af honom: I huggormars afföda, ho hafver eder föregifvit, att I undkomma skolen den tillkommande vrede? Görer fördenskull tillbörlig bättrings frukt; och tager eder icke före att säga vid eder sjelf: Vi hafve Abraham till fader; ty jag säger eder: Gud är mägtig uppväcka Abrahe söner af dessa stenar. Och nu är allaredo yxen satt till rotena på trän; hvart och ett trä, som icke bär goda frukt, varder afhugget, och kastadt i elden. Och folket frågade honom, sägande: Hvad skole vi då göra? Svarade han, och sade till dem: Den der två kjortlar hafver, han gifve den som ingen hafver; och den der mat hafver, göre sammalunda. Så kommo ock de Publicaner, till att döpas, och sade till honom: Mästar, hvad skole då vi göra? Sade han till dem: Kräfver icke mer ut, än eder förelagdt är. Frågade ock krigsmän honom, sägande: Hvad skole då vi göra? Sade han till dem: Görer ingom öfvervåld och orätt, och låter eder nöja åt edor lön. Så begynte då folket hafva en gissan, och alle tänkte i sin hjerta om Johanne, om han icke var Christus. Då svarade Johannes, och sade till alla: Jag döper eder i vatten; men en varder kommandes, som starkare är än jag, hvilkens skoremmar jag icke värd är att upplösa; han skall döpa eder med den Helga Anda, och med eld;
Halland säkerligen komme att anföras till stöd för anspråk på enahanda förmån för andra orters invånare, hvilka endast emot ålerbetalningsskyldighet kommit i åtnjutande af dem efter samma års missväxt eller felslagna skörd tilldelade undsättningsmedel; så och under åberopande af de omständigheter, som hindrat Utskottet att, i dess denna dag härom afgifna utlålande, N:o 102, understödja någon enda af de mångfaldiga, i motionsväg, under innevarande riksdag, gjorda framställningar om eftergift eller lindring i betalningsskyldigheten för de utaf samma medel ei hållna låneunderstöd, anser sig Utskottet föranlåtet afstyrka Rikets Ständers bifall till afskrifningen af de undsättningsskulder, hvarom Kongl. Maj:ts ofvan anförde nådiga proposition handlar. Stockholm den 16 Mars 1848. Reservation af Herr G. L. von Rosen. Ank. till Exp. Etsk. den 17 Mars, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om afskrifning af återstående undsättningsskulder inom Ofvan Siljans Fögderi af Stora Kopparbergs län. (R:glds Afd.)