Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
3 Maj b. 14 Juni b. 15 Aug. a. a. 21 Aug. b. 5 Maj a. a. 14 Juni b. 12 Mars b. 12 Mars b. 5 Maj a. a. 14 Juni å. 15 Aug. I.b. 21 Aug. å. 5 Maj I.b. 14 Juni b. 8 Mars b. 12 Mars b. 8 Mars b. 2 Juli b. 5 Febr. b. 5 Febr. å. 2 April b. 14 Maj å. 2 April b. 14 Maj b. 28 Juni b. 5 Febr. b. 5 Febr. a. 2 April a. a. 7 Maj a. 2 April a. a. 7 Maj — 83 — 2. W SB s. ongl. Proposit ler Skrifvelse. Samling. > 3 era ener Memorial. Utlåtande, Betänkande ^iks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. tn oT IQ cn l cr <x> c Ridd. o. Prest e^BorgareBondeN:o N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o ¥ Sedlar : å 16, 12 och 8 samt 11 och 10 sk. kopparmynt, ersättning ät medaljören G. Enegren för minskad inkomst af hvitstämplingen — 6 i 21 10 b. 2 April b. 29 Mars b. 2 April b. 2 April å dito dito ersättning åt äldre ' Kammardrängarne G. Dahlgren och J.
Jag misskänner ej välmeningen hos Konungens rådgifvare att vilja bespara rikets skattdragande innebyggare en bevillning, som kan för sitt ändamål umbäras. Men hon hade ej kunnat det, om öfverskotten i Riksg:s-kont. fått ligga orörda för sina ändamål. Att Riksg:s-fullmäktige enl. R. St:s föreskrift begagnat dem, såsom betalningsmedel för att bespara riket onödiga räntor på Riksg:s-kont:s utelöpande obligationer, bör ej beröfva Sverige sine vanlige tillgångar för sin extra Statsreglering. Skedde det likväl, så skulle Danmarks försvar vara oss kärare, än Sveriges skydd och förkofran, 22* 340 Den 30 December e. m. hvilket vore nog mycket hegardt, i händelse dessa föremål nu, såsom vanligt, tarfva extra anslag. För dem har väl i Statsreglerings-propos:n, sid. 85, blifvit uptagna 3,581,926 r:dr 32 sk. Men luiru mycket har ändock icke blifvit eftersatt af hvad vederbör, myndigheter begärt för rikets försvar mot dess inre hender, missdädarne, och mot dem, som kunna befaras utifrån? Samma propos. visar, att på Fängelsebyggnaderne allena afprutats 600,000 r:dr. Huru mycket erfordrades icke om fästningsbyggnaderne skulle med erforderlig drift utföras, fästningarne bcstyckas och förses med kulor, reservpieser för Artilleriet anskaffas, Artilleriförråden sättas i nödigt stånd och behöfliga utredningspersedlar för Landtförsvaret inköpas? Flottans materiella behof äro, i sin mån, icke mindre, om de skulle på motsvarande sätt fyllas. Huru mycket är icke att göra för själsodlingen i landet, genom byggnaders upförande och materiella förnödenheters anskaffande vid universiteten och andra läroanstalter af alla slag, hvilka likväl måst lemnäs åsido för brist på tillgångar? Likaså är det med näringarnes förkofran. För henne hafva större extra anslag, än åt någon annan förvaltningsgren, blifvit uptagna.
De släder, som före 1844 pä detta sätt skulle hafva blifvit lidande, äro: Calmar, Uddevalla, Hernösand, Sundsvall, Norrköping, Malmö, Helsingborg, Ystad, Piteå, Luleå, Umeå. R. o. Ad. torde måhända förundra sig öfver den ordning, hvaruti jag uppräknat städernas namn, såsom något besynnerlig, men del härleder sig ifrån Konungens propos., deri de finnas uppräknade efter en grund, som jag ej kunnat utröna. Emedlertid har Ulsk., pä dessa och flera andra skäl, hvilka det torde vara öfverflödigt att anföra, stannat i det tillstyrkande, som nu är föremål för R. o. Ad:s pröfning; hvarjemte jag får förklara min limka vara den, alt dä ett Stånd, med särdeles ömtålighet oin sina privilegier, ansett alt denna fråga skulle i desamma mycket ingripa, de öfrige Stånden gjorde bäst, enär Rikets allmänna viii sådant icke kräfver, att ej bidraga till ett beslut, som skulle medföra mycken obela t en lie t, oell hvilket, långt ifrån alt vara nyttigt, skulle än mera öka de olägenheter, hvaraf vi nog ändå hafva känning. Hr Gripenstedt, Joli. Aug.: Olägenheterna af det sätt, hvarpå tolagen för närvarande utgår, trodde jag vara så stora oell allmänt kända, att de näppeligen kunde bestridas af någon. De hafva sin bästa bevisning i de factiska uppgifter, som den K. propos. innehåller. Det är för hvar man kändt, hvilken o - Den 23 Januari. 405 fantlig olikhet, som existerar mellan tolagen i den ena staden mot i den andra, och det tyckes mig då lätt att inse, till hvilka olägenheter ett sådant förhållande måste leda. Städer finnas, der tolagsafgiften är | proc. af tullvärdet, men i andra åter 7 proc., och deraf torde det vara påtagligt, hvilken stor vinst det är för importeurer att få förtulla sina varor der denna afgift är lag.
Men då det skäligen synes kunna ifrågasättas, huruvida icke Statens och de enskilda jernvägsbolagens skyldighet att, vid inträffade olycksfall, utbetala ersättningar af ifrågavarande beskaffenhet bör, på sätt i åtskilliga andra länder lärer vara förhållandet, genom särskilda lagstadganden till omfång och vilkor bestämmas, tillstyrker Utskottet, b) att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Majit måtte låta, på sätt sorn kan i nåder pröfvas lämpligt, undersöka och utreda, huruvida icke särskilda lagstadganden må vara behöfliga i afseende på Statens och enskilda jernvägs-bolags skyldighet att, i händelse af olycksfall vid jernvägstrafiken, utbetala ersättningar för skada å person eller egendom. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Maj 1866, kl. 2 e. ra. Utlåtande, i anledning af vadet motion om anslag till förhöjning i Häradsnämndernas s. k. tingsgästningspenningar. (U. A.) Under anförande, hurusom den ringa godtgörelse, som under namn af tingsgästningspenningar vore nämndeman för detta deras bestyr tillerkänd, icke kunde betraktas såsom någon skälig ersättning för deras resekostnader och tidspillan vid häradstingen, har Riksdagsfullmägtigen Pehr Ostman från Wester-Norrlands län uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion (.WH 62) yrkat, att Rikets Ständer måtte bevilja tillökning i tingsgästnings-penningarne, så att de för hvarje härad komme att utgöra 150 R:dr årligen; varande uti ett hos Bonde-Ståndet vid remissen af berörda motion afgifvet yttrande, hvilket blifvit Utskottet delgifvet, af Riksdagsfullmägtigen Per Engman från förenämnda län föreslagen den ändring i det af motionären framställda yrkande, att nämndemän måtte befrias från skjutsskyldigheten eller ock erhålla 3 R:dr i dagtraktamente och ersättning för skjuts efter en häst, i likhet med hvad gode män vid skiftesförrättningar erhålla.
Linne-, ofärgadt, färgadt. De å desse garnsorter utsatte värden, nemligen för det ofärgade 36 sk. och för det färgade 1 R:dr 16 sk. H, hafva synts Utskottet icke obetydligt understiga de verkliga; och som derjemte begge dessa garnsorter, i anseende lill den ringa skiljaktigheten i värdet, lämpligen böra kunna åsätlas gemensamma bestämmelser, föreslår Utskottet, alt de må sammanföras under en rubrik, nemligen ”färgadt och ofärgadt/’ och att derå må antagas ett medelvärde af 3 R:dr och en i förhållande dertill lämpad gemensam införselstull af 1 R:dr per U.. Glas. Nödigt skydd för den inhemska glastillverkningen synes Utskottet icke innefattas uti nu gällande införsels-afgifler å en del af de under denna artikel specificerade serskilda glassorter. För beredande deraf får Utskottet alltså föreslå förhöjning i sagde afgift för ''Buteljer, Burkar och Flaskor (karafiner härunder ej inbegrip ne) lill och med f kanna” från 3a lill 4° sk. per 100 stycken, ”deröfver till och med 1 kanna,” från 2 R:dr 16 sk. lill 2 R:dr 32 sk. per 100 st., ”af större rymd” från 4 R:dr 3a sk. till 5 R:dr per 100 st.; för "fönsterglas, grönt,’’ från 6 R:dr 3a sk. till io R:dr per iaoskifvor, och /witt från 16 R:dr 3a sk. till 25 R:dr per 20 band, samt för ”andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade,” från 8 sk. till 12 sk. skålpundet, äfvensom värdet härå synes tåla uppsättning från 1 R:dr till 1 R:dr 24 sk. Bevillnings-Utskottets BetänkandeN.o 12. 45 Handskar, af alla slag.
Jag har likväl tröstat mig dermed, att Utsk:s prot. bestämdt upptaga, hvilka dagars Statsrådsprot. förevarit till granskning, så att om något protocoll blifvit undanhållet, står granskningen deraf alltid öppen. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag vill åsidosätta frågan, om det ens är möjligt, att ett Utsk. kan göra bestämda uppgifter, som icke äro enliga med hvad som är fullkomligen visst, och huru tillständigt det kan vara att i detta hänseende misstro Utsk:n. Jag vill blott hålla mig till sjelfva saken, eller elen väckta anmärkntsanledningen, och hvad sora kan blifva derutaf. Jag finner då, att denna anleda. till anmärkning rörer hvad sorn tilldragit sig i Stats rå - Den i Juli f. tn. 0 rådet dels d. i Mars 1827 och dels d. 7 Nov. »828; men det är klart, att om Statsrådets ledamöter redan fått decharge för denna tid, är ali öfverläggning i ämnet öfverflödig, och jag vel, ej, huru den ens kan få fortfara. Frågan är således endast att få upplyst, om Statsrådets ansvarighet för denna tid redan upphört, och en sådan upplysning finner jag i R. Sits und. skrifvelse af d. 17 Mars i83o, der det heter: ”Sedan de i Statsrådet förda protocoll blifvit, i "öfverensstämmelse med io5 och 106 §5- Reg.F. samt 29 §. "Riksd.-Ordn., öfverlemnade till R. Sits Constit.-Utsk., som "dem genomläst och granskat, få R. St. härigenom i underd. "tillkännagifva och förklara, att, med stöd af 76 §. Riksd.- "Ordn., Statsrådets ledamöters och föredragandes ansvarig"bet för sina rådslag och för utöfningen af sina embeten in"till den dag, då innevar. riksmöte tagit sin början, fullkomligen upphört, samt att under denna frikallelse jemväl "inbegripas E. K. Mts rådgifvare i commandomål för Arme'en "och Flottan.”
Genom nådig Remiss af den28:de sistlidne December, har Eders Kongl. Majit till Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader i transnmt öfverlemnat Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse, i hvad den rörer verkställd granskning afStyrelsens räkenskaper föråren 1844 och 1845, med nådig befallning att deröfver med underdånigt Utlåtande till Eders Kongl. Majit inkomma inom den tid, som för ärendets vidare behandling erfordras. I anledning häraf får Styrelsen underdånigst anföra: Sedan Revisorerne anmärkt, att dessa räkenskaper, som i Kongl. Kammar-Rätten granskats för år 1844 utan, och för år 1845 med anmärkningar, utvisa det förhållande, som i Berättelsen upptages, yttra de, att, af de vid 1845 års slut utlånta medel, innestodo hos Öfverste-Löjtnanten Rappes konkursmassa 1,841 Ridr 24 sk. 4 rst samt hos Handlanden Nelsons konkursmassa 3,674 Ridr 15 sk. 9 rst. Banko. Dessa 2:ne summor kallas icke i räkenskaperna utlånta medel, utan olir/viderade äldre lån, emedan de härröra från redan åren 1820 och 1821 af f. d. Strömrensnings-Kommittéen, med Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, utlemnade lån till Baron Rappe på Gårdsby, för linförädling, och till Handlanden Nelson och Bruksinspektören Silvander, båda boende i norra Länen, för fartygsbyggnad och vedtransporter. Någon vidare afbetalning på dessa summor kan icke förväntas från låntagarne eller deras löftesmän, enär alla dessa gäldenärer dels gjort konkurser, som äro utredda, dels derefter aflidit, dels äro så utfattiga, att de ej blifvit af Strömrensnings-Kommittéen ens lagsökta. Men afskrifningen i räkenskaperna beror af Kongl. Kammar-Rättens tillkännagifvande, att något hinder ej derför möter, i följd af det emot f. d. Strömrensnings-Kommittéens ledamöter för utlemnandet och bevakningen af dessa lån anställda åtal.
>- 4) Herr Rosenblads, Bernhard, den 26 sistlidne Februarii, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, om förökndt anslag å Stat till Kongl Bibliotheket i Stockholm, sä val för inköp sorn utgifvande af böcker. 5) Herr Rothlieb?, Axel, elen 28 sistlidne Februarii, på bordet lagde Memorial, angående dispositionen af Ådelforss Guldverk och de derunder lydande lågenheter, 6) Herr Stjerncreutz^, Petter Niclas, den 28 sistlidne Februarii, pä bordet lagde Memorial, angående indragning af VaxelCoutrolieurs tjensterne. Bevilhungs Utskottet: t) Friherre von Schultzenheim?, Conrad Theodor, den 26 sistlidne Februarii, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, angående en ny method lör Bevillningens utgörande. 2) Den 5 Martii. 2) Herr Montgommeries, Gustaf, den’ iq sistlidne Februarii på - bordet lagde Memorial, angående fördelningen af den hvart och ett Lån tillkommande Bevillningssumma på hvarje Fögderie eller Socken inom Lånet. Statsoch Bevillnings-Utskotten: Friherre Ridderstolpes, Fredric, den 2O sistlidne Februarii, förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående den så kallade tre skillings-afgiftens utgörande och användande. Statsoch BancoUtskotten: 1) Herr Von Qvantens, Carl, den 26 sist-, lidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde Memorial, innefattande förslag lill en finance-;; plan. 2) Friherre Wrangels, Henning, den 10 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde motion, om införande i Sverige af ett Credit-system, grundadt på hypothek för fastighet ter 5 jemte Herr af Lundblads, Johan Fredric,’ den 12 sistlidne Februarii, förmiddagen, röran-i de samma ämne, afgifne yttrande, 5) Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, angående Bankens förvaltning intill nästa Riksdag.
Ekon.Utsk., eller tilllnå”got af de öfriga förut tillsatta Utsk., vare samma Utsk. pligtigt ”att, med dess utlåt., i enlighet med erhållen remiss, inkomma ”och bestämma sjelfva ämnets beskaffenhet efter grundlagen, men ”icke den hvarje särskildt Utsk. i allmänhet updragna befattning ”huruledes ett mål, i enlighet med R. St:rs deröfver tillhöriga ”beslutande rätt bör afgöras.” Bevillningarne äro sådana mål, som till visst Utsk. höra, emedan ett Bevilln.Utsk. för dem finnes. De utgöra alltså icke ämne för det grundlagsstadgande, som här blifvit anfördt. Sedan 36 § Riksd.Ordn. omförmält, utom de i 53 § Reg.F. uptagna Utsk. jemväl Exped.Utsk. och Ståndens särskildta Besv.- Utsk., säger 3 mom. f 36 § Riksd.Ordn. ”Skulle R. St. finna ”flera Utsk. vara af nöden må de af Ständerna obehindradt tillmättas. ” Hvad förstås nu med flera? Efter förnuftig slutkonst måtte dermed afses icke dupletter af redan befintliga Utsk., utan beredningar för andra ämnen än dem, för hvilka grundlagen redan bestämt sådana. Det måste vara för ämnen af den sammansatta och invecklade natur att de ej kunna till en början samtidigt behandlas af de flera Utsk., som dermed hafva att lagligen skaffa. Af sådan art var frågan om reglering af Rikets Styrelseverk, för hvilken ett särskildt Utsk. tillsattes, vid 1823 års Riksdag. I dess betänk, innefattades icke blott grundlagsutan äfven allmän lagsoch stalsförvaltningsfrågor af hvarjehanda slag. Men de framställdes ej till Ständernas omedelbara afgörande, utan behandlades sedermera dels af Constitutions-, dels af Lagoch andra Utsk. Särskildta Utsk. utgjorde alltså blott en beredning af ärendet i det hela, till närmare bearbetning af den, som vederborde. Jag vill påminna mig att ett särskildt Utsk. äfven fanns vid 1815 års
Jag frågar, huruvida detta invectiv med fog kan göras i den stund jag föreslagit, att, då 3 Stånds beslut ärogifna, vare sig för bifall eller förkastelse, så skall också bifallet eller förkastelsen vara gifven och ingen votering blifva af? Man lägger äfven de gemensamma tankarne till last den omständighet, alt Hr 132 Den 5 April e. m. Ekholms förslag i representationsfrågan blifvit i form af en gemensam tanka till Const.Utsk. remitteradt. Detta är likväl icke förhållandet. BorgareSt. har väl gifvit tillkänna, att Const.Utsk. ägde att på de grunder, som förefinnas i Hr Ekholms förslag, göra upp ett förslag till ny representation; men ingalunda har BorgareSt. återremitterat sjelfva detta förslag såsom utgörande dess gemensamma tanka. Man har slutligen gjort samma anmärkn. i afseende på föreningens i Linköping åsigter, alt de nemi. kunnat komma fram lill Const.Utsk. i form af en gemensam tanka. Det är ganska möjligt, att så kunnat ske; men då hade likväl derföre erfordrats, ali dessa åsigter hade blifvit gjorde till någon ledamots inom någoldera af de 4 RiksStm samt af något visst Stånd förklarade såsom utgörande deras gemensamma tanka. Jag skall icke utsträcka vidare denna min redogörelse, utan anhåller blott att fä tillägga, del jag alstyrker B. o. Ad. från all antaga det förslag lill gemensam tanka, som nu är under öfverläggning. Ganska starka rop på propos. hördes åter. Frih. Hermelin: Jag hade, i anledn. af de utaf tvenne värde ledamöter, Hrr Cederschjöld och von Hartmansdorff, emot sednare delen af milt sista anförande gjorde anmärkntr, ämnat uppdraga en jemförelse emellan den 56 och 81 § Reg.F.; men härutinnan förekommen af en sednare talare, Hr Mannerskantz, återstår för mig ingenting annat, än att åberopa hvad han i delta afseende anfört, och afslår jag således från all vidare discussion i ämnet. Gr. Frölich:
Om JR. o. Ad. anser att det verkligen blir en följd af §:n, sådan den här i Betänk:t och äfven af komiterade blifvit upställd, att dessa personer underkastas kommunal-utskylder, och R. o. Ad. icke vill göra någon ändring i bestående förhållanden, torde R. o. Ad. finna lämpligast att införa något stadgande, som befästar nuv:de förh:de, nemi. att de icke hädanefter mer än hittills skola vara underkastade dessa kommunal-utskylder, och i sådan händelse förefaller mig att man endast borde göra detta tillägg ungefärligen af följande lydelse: »Härifrån undantagas de vid K. Mits beskickning hos utländska makter anställde embetsoch tjenstemän.» Gr. Snoilsky: Jag erkänner att min upmärksamhet icke varit fästad på det förhållande, Hr von Koch omnämnt, och anhåller derföre att få förena mig med honom. Gr. Lagerbjelke: Enligt den af R. St. vid denna riks dag antagna nya förordning, är det uttryckligen föreskrifvet, att tjenstemän, anställda vid beskickningar hos utländska makter, på sätt en talare yttrat, skola mantalsskrifvas i S:t Nikolai församling och der blifva för sin lön taxerade. Det torde således vara för fullständighetens skull tjenligast, att då man här talar om hvilka som tillhöra ett kommunalsamhälle, man gör undantag för dessa beskickningar hos utländska makter. Detta uudantag bör icke allenast gälla deras skyldighet att betala afgifter, utan äfven deras rätt att deltaga i kommunens angelägenheter. Jag hem ställer derföre att R. o. Ad. måtte göra ett tillägg i slutet af §:n, så lydande: »Härifrån undantagas de vid K. M:ts beskick ningar hos främmande makter anställde embetsoch tjenstemän.» Hr von Koch: Jag måste erkänna befogenheten af Gr. Lagerbjelkes anmärkning, att med befrielse från skyldigheten att betala bör följa uphörande af rättighet att deltaga i kommunens bestyr, och att derföre redaktionen bör få den vidsträcktare lydelse, som Gr:n föreslagit, hvarom jag anhåller att få mig förena. Gr. Snoilsky:
Stånds beslut sammanstämmer eller ej; ty äfven detta är i närvar, ögonblick ogörligt, innan R. o. Ad. fått svar ifrån de andra Stånden, om de antagit vår inbjudning eller ej. Då således för närvar, dubbel aniedn. är för handen lill uppskof, hvarföre skulle vi ej, under sådana förhållanden, bevilja det? Hr Lagerheim, Lars Magnus, förenade sig i anhållan att inbjudningen måtte ytterligare få hvila på bordet. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att den nu föredragna inbjudningen, till följe af flere ledamöters begäran, Lomme att hvila på bordet till nästa föredragning. Deremot återstode nu att afgöra Hr Lefrens förslag i afseende å tiden då den sista föredragningen skall äga rum. Hr Rosenblad: Ehuru allt uppskof i denna fråga förefaller mig öfverflödigt, så vill jag dock framställa ett jemkningsförslag, nemi. att denna inbjudning af R. o. Ad. måtte antagas, när R. o. Ad. fått prot.utdr. ifrån de öfriga Stån den, rörande sin egen inbjudning; ty då är man åtminstone i tillfälle att känna livad som är tre Stånds beslut, och då blir åtminstone de herrars betänklighet undanröjd, hvilka nu äro så rädda för ett bifall till hvad ingen person har talat för. Frih. Cederström: Då Hr Lefrens framställning utgör en alldeles främmande fråga, så är det min rättighet alt enligt Riksd.Oidn. begära den på bordet, på det att ilen måtte i sammanhang med PresteSt:s prot.utdr. blifva föredragen. Uppå derefter af Hr Frih. o. Landtm, gjord hemställan, fann R. o. Ad. att frågan om tiden, då PresleSCs nu föredragna inbjudning skall för R. o. Ad. slutligen föredragas, borde hvila på bordet. Till pröfning företogs RorgareShs den 27 sisth Febr. på bordet lagda inbjudning, af den 17 i samma månad, till in - Den 3 Mars f. m. 81 instämmande i Ståndets ang:de Statssaint Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk:ns utlåt.
Rdr årligen, hvarå afräknas 4 procents ränta och det öfriga går i minskning på capitalskulden; beroende det på Banco-Styrelsen, att, under iakttagande af de grunder, som för intecknade lån i allmänhet gälla, uppå skeende behörig anmälan från Uddevalla Stads sida, besluta öfver den vid 1828 — i83o årens Riksdag väckte fråga, om eftergift af Bankens inteckningsrätt i afseende på den å Uddevalla Stads utmark befintlige ståndskog. Mom. 4. Öfrige till Städer och Corporaliorier redan utgifne lån, nemligen: till Calmar Dom-Capitel, (Renligt beslut vid 1818 års Riksdag) R:dr 22,000: till Landskrona Stad, (enligt beslut vid 1828 års Riksdag), iojooo: till Uddevalla Stads Kyrka, (enligt beslut vid sistnämnde Riksdag), 16,666: 82. — lill reparation af Calmar Dom-Kyrka, (enligt beslut vid 1828—i83o årens Riksdag), 16,666: 3a. —• till Landskrona Stads Kyrka, (enligt beslut vid samma Riksdag) 12,000: och till S:t Petri Kyrka i Malmö, (enligt dito dito), 8,000: återbetalas enligt lydelsen af de för hvart och ett utaf dessa lån utgifne skuldförbindelser. 31:0 Mom. 1. Den af Rikets sist församlade Ständer beslutade utlåning från Banken, emot inteckning i fast egendom, kommer än vidare att fortsättas, under iakttagande, att en summa af 4.780,000 R:dr utgör circulations Bihang till R. St. Prot. 1834 och 1835- 6-te Sami. 1 -.sta AfsL 3-dj« Band. * i-te Uåftet, BancoUtskottets Memorial N:o 1.33. capitalet i denna rörelse; och få de ingående capital-afbelalningarne årligen användas till lån i denna väg. Mom. 2.
Jemte ett blott hänvisande till några mindre redactions-förändringar i §§ 1, 4, 8 (nu 7 §,) 9 § (nu 8 §) 29 § (nu 31 §) 30 (nu 32 §) samt 56 (nu 51 §), hvilka finnas med kursiv stil utmärkta och varit en nödvändig följd af den utaf Ridderskapet och Adeln för sin del antagna nya Riddarhus-Ordning, går Utskottet att redogöra för de mera vigtiga ändringar, som blifvit verkställda, dervid följande den ordning, §§:na i nu gällande Instruction innehafva. § 2. Vid denna § har blifvit infördt ett stadgande, huru förfaras skall, när val med slutna sedlar ej är föreskrifvet, hvilket stadgande återfinnes i 7 § i nu gällande Instruction; men som denna sistnämnda § numera måste i allt öfrigt ur Instructionen utgå, och det ifrågavarande stadgandet lämpligast torde hafva sin plats under § 2, hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln måtte godkänna den vidtagna förändringen och lemna bifall dertill, att § 7 i nu gällande Instruction får utgå. § 8 (§ 7 i förslaget). Till följd af den fullständiga lydelse, § 2 i förslaget till ny Riddarhus-Ordning erhållit, har Utskottet ansett nämnde § kunna åberopas i stället för Kongl Förord - 2 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. ningen den 8 Maj 1775 och Kongl. Brefvet den 11 Febr. 1800; hvilket till bifall föreslås. § 9 (§ 8 i förslaget). Till följd af den lydelse, 6 § i den nya RiddarhusOrdningen erhållit, har 1 mom. i denna § måst förändras; och hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln måtte godkänna den förändrade §:n. § 10. Då de stadganden som förefinnas i denna § icke vidare äro tillämpliga, har Utskottet funnit nämnda § böra ur Instructionen uteslutas, hvilket Ridderskapet och Adeln torde bifalla. §. 11 (§. 9 i förslaget).