Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Låntagaren älnjute delta afdrag vid hvarje ränte-betalning, och gifve han derå qvitto. Giltter ej långifvaren med sådant qvitto eller annat laga bevis styrka, att Bevillnings-afdrag vid hvarje ränte-liqvid låntagaren verkligen tillgodokommit, ege då den sednare, vid slutliga liqviden för länet, lora honom del till last, för alla de år, inom den för fordringars utsökande i lag 38 Bil. till Bev.-Utskottets Betänkande, N:o 11. stadgade tid, det icke förut fått åtnjutas; vare ock låntagaren i detta fall berättigad till laga ränta för beloppet af hvarje års afdrag, från den lid, då det rätteligen bordt honora tillgodoräknas. Domare och Executorer åligge att, då rättegång eller lagsökning uppstår, ställa sig stadgandet härom till noga efterrättelse; och skall i Dum eller Utslag, sorn utfärdas, för eskrift om iakttagande af föregående stadgande meddelas. Utsökes åter fordran i concurs, åligge det borgenär att behörigen styrka, det Bevillnings-afdragen af gäidenären fulleligen fått åtnjutas. Vägrar långifvare detta afdrag eller blifver beträdd med sådaneunderslef elier tillställningar, som åsyfta gäldenärens betungande i detta afseende, varde lian då, enligt IX Cap. 6 § Handels-Balken, ansedd lika med den, som täger högre ränta, än lag bjuder; i följd hvaraf hela intresset och tiondedelen af hufvudstolen de fattige tillfalla. § 34. Ofvanberörde stadgande gäller ock för alla Cassör, hvilka njuta mer än Fern för hundrade af deras utlånte medel, så att enahanda afdrag å räntan, i anseende tili deni, ofelbart skall ega rum; dock undantagas härifrån Sparbanker, äfvensom Disconterne och Faltig-Cassor. § 35. Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag, Prival-Banker, Associationer, Societeter, Verk, Hypotheksoch andra allmänna Inrättningar med Fem procent af utdelningen.
I fall åter Molionairen åsyftat en förändring i nu gällande strafflagar, medelst hvilken det skulle stadgas,- att hädanefter alla sådane grofva brottslingar, hvilka för allmänna säkerhetens skull mäste hållas i förvar, må varda ur Riket deporterade, tro Utskotlen, utan att här ingå i undersökning om ändamålsenligheten af deportations-straffets användning i en Stat, hvilken sjelf icke eger någon fullt lämplig deportations-ort, sig endast behöfva anmärka, att, då Sverige för det närvarande saknar en sådan, och följaktligen förbrytarnes deportation icke skulle kunna verkställas annorlunda än på det af Molionairen föreslagna sättet, eller förmedelst deras öfverlemnande ät någon fremmande Magt, som vore villig att dem emottaga, en sådan åtgärd hvarken torde vara fullt förenlig med Statens värdighet eller med rättvisans och mensklighetens fordringar, emedan Staten derigenom skulle undandraga sig uppfyllandet af sin oeftergifliga förbindelse, att utöfva en fortfarande noggrann uppsigt öfver förbrytarnes behandling och så vidt möjligt är bereda deras förbättring. På dessa skäl tillstyrka Utskotten, att Herr af Rob t ahrn s motion icke må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 19 Augusti 1834- ' S x « N:o sy, * Ank. till Esp. bitsk. d. i g Ätig.. Utlåtande f i anledning af väckte motioner} om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfningsamt afsöndring af jord eller andra lägenheter frän hemman. Uti serskilde från Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottens gemensamma behandling öfveriemnade motioner, beledsagade med åtskilliga Ledamöters yttranden, har blifvit anförd t och yrkad t: 1:0 Af Dars Jönsson från östergöthland: att som det ändamål högstberörde Nådiga Förordning, jemte de i sammanhang dermed sedermera meddelade föreskrifter, åsyftade, nemligen egarens oinskränkta dispositions; Eagoch Oecon, Ut sk. Utlåtande
Sedan Bränvins-Bränningen åter, emot en viss Bevillning, blef, till ett så kalladt Husbe; hof, åt Allmänheten upplåten, så hafva månge, af slem vinning, drifvit tillverkningen långt utöfver husbehof, och dermed förstört, så egen,' som mycken uppköpt Säd. Förutan Bränvin*- förbud, eller ny omändring af pannerymden, skulle troligen allt ömsesidigt missbruk kunna häf* Statsoch Ban&o-Utskottens Bettin&andtn. 5G5 vas, genom ett totalt förbud af alla krogar, sä på Landet, sorn i Städer; ogIi ^tt på Gästgifvaregårdar, Värdshus och Källare, blott vid frukostoch måltidsstunder, en Sup Bränvin, jemte mat, gifvas finge. Om Värdshushållaren, sorn funnes drucken, eller fyllt en afnämare, belädes med Böter och Näringsrättigherens förlust, så torde 1733 års stränga Förordning emot svalg och dryckenskap, mindre emot förbrytare, behöfva utöfvas. Om ock ingen Bran vins-tillverkare vid allvarsamma Böter, finge sälja något Bränvin under Fem kannors mått åt en afnämare, så skulle en påräknad vinst och afsättning snart inskränkas. Hela den af krögare utgående Bevillning kunde sedan på diverse Spisqvartershållare fördelas. Jag har för detta i ett Tal om den offentliga vården, till bevis om samtidens Sedefördärf, med authentiqva utdtag styrkt, att i Stockholms Stad, innehållande omkring bo,000 människor, af al'a åldrar och kön, funnos och contribuerade 1,283 försäljare af starka drycker, det vill säga, att nära hvar 6a:dra person, Dibarnet inberäknadt, idkade en sådan rusgifvande rörelse *). Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Betänkande!), N:o 124. xux att upptaga, för att kunna bereda tillgängar till de äskade extra anslagen. Till ofvannämnde 3,800,000
Då StatsUtskottet, uti dess nu upplästa Betänkande, endast föreslagit, att understöd af Allmänna Medel må för Theatern beviijas till innevarande års slut, eller till den 1 Januarii 1819 ; men jag önskar, att Theatern äfven efter den tiden må fortfara; så anhåller jag att få fram* Den 25 Maji. 22$ ställa mina tankar i ämnet, genom uppläsande af följande skrifteliga Anförande: Fastän jag i hufvudsaken instämmer med Grefve Löwenhjelm uti dess grundliga och sanningsfulla Anförande, om våra Theatrars belägenhet, och de förhållanden, som vid detta års slut hota dem med undergång, torde det likväl tillåtas mig, att äfven i detta ämne få framställa mina tankar. Jag skulle i sanning göra mig en före; bråelse, om jag icke talade för bibehållandet af den Svenska Theatern, just i det ögonblick, då densamma, så väl för sitt Classiska värde, som för sin, utan mellankommande hjelp, oundvikligen inträffande upplösning, påkallar ett upprigtigt deltagande af alla dem, som älska minnet af smakens och konsternas första ljusa tidepunct i vårt Land. Jag skulle troligen åt mig sjelf skapa en i framtiden ångrande erinran, örn jag med tystnad afvaktade resultater, som möjligen genom ögonblickets afgörande kunde lenina åt förstöring det, som fordrar mannaåldrars tiderymd, för att grundläggas och fullbordas, och som genom denna förstöring öfverlemnar åt samma öde flera ioo.'de Svenska Medborgare, hvilka åt Theatraliska yrken uppoffrat sin tid och sina krafter, under det de grunda sina förhoppningar om en fortfarande utkomst på förbindelsers helgd och Contracters säkerhet. Vi äro Innevånare af ett Land, der luftstreckets hårdhet minskar anspråken på de Den 25 Maji. njutningar, som mera lyckligt belägna Län.' ders Folk äga; men vi ersätta denna undervigt, och jemna mången gång denna olikhet genom den värma vi äga för allt stort och allt intagande, och .sätta oss dymedelst i bredd med de af naturen mäst gynnade Nationer.
För a t t saininanfatta de olika Bsikteriia och söka hstadkoinwa ett praktiskt resultat, beslöts tillsättandet af en särskild koiuitd, till Iivilken valen sltui ' le ske vid nästa månadsmöte. ' a Fredrika-Bremer-Förbundets for kvinliga medicine studerande. T v h n e stipendier utdelas för innevarande ar, ett a kronor Fem hundra och ett ii kronor Fyra hundra. Kompetent sökande tir kvinna, som aflagt medilrofilosofisk eller niedicilie kandiclatexainen. nästkommande April insändas till Styrelsen för förvaltning af Fredrika-Bremer-Förbundets stipendiefonder, Stock-. Ansökningar skola före den 1 holm, 54 Drottninggatan, samt atföljas af betyg öfveï aflagda kunskapsoch examensprof samt prästoch lakarebetyg, iigande sökande ingifva jgmväl andra handlingar till stöd för ansökningen. Af tilldeladt stipendium ager stipendiat lyfta 8 Fredrika-Bremer-Förbundets byrå ena hälften den 31 Maj, andra hglften den 15 December. Stockholm i Februari 1895. Styrelsen för förvaltning a f FredrikaBremerFörbundets stipendiefonder. lämnar åt kvinnor .råd och upplysningar i. juridiska och ekonomiska angelägenheter, ... Träffas å förbundets byrå Tvätta med luft? i Nutidens mest sensationella o, praktiska~uppfinning! Pneumatiska handtvättmaskinen UNDINE. Patenterad i alla lander. Enklaste, basta obh billigaste tvattmaskin i va~lden. Pris p r ntgck blott 6 7cr. Rengör tviitten förvinansviirdt liltt; skoiiar tvatten shsom ' ing&amp;. annan xhetod; undantritnger blixtsnabbt alla andra tviittmeskiner. Sparar arbete, sparar. tid, sparar penniiigar -! ~nderagenhiv antagas &amp; aUa platser;. P-. - PTradgSardskurser ... för kv2nnor '. O. ' &lt; -. AB Närmare meddelas af Fredrikareme er-~örbnndets byra, Stockholm, eller af, Direktör R, .Abelin, Norrvikens tradgå&amp; dar,.
20:de och 21:sta §§:ne samt kap:ts rubrik. Biföllos. 3:dje och 4:de kap. Biföllos. 5:te kap. lista §:n. Hr Olivecrona: I den föredragna §:n finner jag att Lag-Utsk:t, i likhet med 1734 års lag, bestämt fyllda 15 år såsom den ålder, då en person skall anses att vara ti lira knelig för sina handlingar. Mig synes emellertid att genom denna bestämmelse den kriminella myndighetsåldern blifvit satt alltför tidigt och att det tvärtom vöre skäl framflytta den till fyllda 18 eller åtminstone 16 år. Såsom skäl härför vill jag anföra, att ganska många gossar och flickor om 15 år icke ega det utbildade förstånd eller den mognad i omdömet, att de kunna anses hafva full insigt af vissa gerningars brottsliga beskaffenhet. Ofta händer ock att barn på landet vid 15 års ålder icke då ännu åtnjutit så tillräcklig religionsundervisning, att de kunnat admitteras till H. H. Nattvard, hvilken omständighet just visar, att då de icke ännu hafva nog klar uppfattning af vår religions grundsanningar, kan man svårligen antaga, att de ega fullkomlig insigt af den brottsliga art, hvilken ådagalägges genom åtskilliga handlingar. Den yngling om 15, 16 eller 17 år, hvilkens religiösa begrepp äro så litet utvecklade, att han icke kunnat så pass tillegna sig den kristna lärans första lärosanningar, att kyrkoherden i församlingen vågat tillåta honom begå H. H. Nattvard, den måste jag anse sakna det omdöme, att han icke ännu kan vara fullt tillräknelig för sina gerningar. Till stöd för min mening ber jag att äfven få åberopa flera nyare Europeiska lagar, såsom den Preusiska, Baijerska och Franska, hvari den kriminella myndighetsåldern är i allmänhet bestämd till 16 år, och den Österrikiska, enligt hvilken densamma, om jag icke alltför mycket misstager Den 11 Juli e. m. 409 mig, infaller först vid 20 års ålder.
Jernsängar hafva onekligen sina fördelar, men gifva rummet snarare prä- gel af gästrum, än af det äkta parets sängkammare. En säng, sade jag, ty det motsvarar enligt Carls ord bäst äktenskapets idé, och lika gerna som två sängar kunde vi hafva två sängkammare, tycker han, men dertill hafva vi icke råd o c h för öfrigt är det sedan kronprinsens bröllop i c k e längre modernt att hafva två sängar. S o m pendant till kakelugnen står ett hvitmåladt klädskåp o c h dess utom finnes på väggen åtskilliga klädo c h handdukshängare med perlbroderier, idel kärleksgåfvor utan åsätt värde. Lavoaren med ett stort, stort handfat kostar 5 0 kr. ; två nattduksbord 2 5 k r. ; en chaislongue 4 0 kr. ; fyra beqväma stolar 4 5 kr. ; en pall 5 kr. ; två sängmattor 1 0 kr. ; deremot finnes här icke någon stor matta, ty en sådan damg ö m m a är allra minst på sin plats i detta rum. I stället är golfvet oljedränkt (kokt linolja, terpentin och smält v a x), sedan springorna kittats. I förmaket deremot skola vi skynda att lägga på en brysselmatta — så snart vi fä en i julklapp. Från sängkammaren för en liten snygg dörr till det halfva rummet, som med ett anslag af 5 0 kr. o c h några gamla mobilier från svärfars vind, förvandlats till en liten näpen jungfrubur. — K ö k e t har fyrspis af Bolinders tillverkning, o c h den duger, fröken B e t h. Grannens äro lika glada öfver sin Husqvarna, men hos Carls kusin finnes det en spis från G ö t e - borgs mekaniska verkstad med cirkelrund, roterande häll, oeh när deras köksa snurrar o m - kring både spis, grytor och kittlar, skryter hon öfver att hafva det allra bäst, efter som hon så lätt kan lämpa värmen för de olika kärlen efter behof. Köksattiraljen är proportionsvis det dyraste i hela b o e t: den kostar 1 5 0 kr.
Magazins-Fondens tillgångar vid början af år 1829, utgjorde efter afdrag af skulder vid samma tid . 598,616: 4-Ir Transport 596,616: 4*11* C ) Transport 396,616: 4«n* Inkomster. Utgifter. g> ^ Magasins-Fondens tillgång vid slutet af år i83o 587,336: 29.11. Af skrifningar och Förluster. Som Fonden under dessa år ägt uti inkomster och vinster tillhopa B:dr 99,994: 4. 2. Och utgifterne deremot endast uppgått till „ 63,545: 19. Fonden till fördel; och då från summan af Afskrifningar och Förluster : 245,750: 7.10. afdragas nyssberörde 54,630: 3a. 10. igenfinnas de R:dr 209,079: 23.— som utgöra skilnaden emellan ingående Behållningen 1829 och den utgående år i83o, lika med hvad af Bevisorerne befunnits. Denna Fondens förminskning härleder sig hufvudsakligen från: ( 1% ) no Värdet af de Proviant-persedlar uti Flottans Magasin i Carlskrona, hvilka år 1824 till Förvaltningens af Sjö-Ärenderne disposition öfverlätos utan ersättning, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 5 Augusti i83o 60,124: 3o.— 2:0 De Magasins-Fondens Fordringar, för under äldre åren, eller före 1826, till undsättningstagare i Upsala, Hallands, Elfsborgs, Gefleborgs, Jemtlands, WesterNorrlands och Norrbottens Län utlemnad Spanmål, hvarföre tillgång hos Låntagarne och deras Borgesman saknats; i följd hvaraf desse fordringar blifvit till Afskrifning beviljade, likmätigt Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 11 September och 3i December 1829, med en sammanräknad summa af 06,430: 8. 3.
15 ej skulle berättiga lill bränvinsbränning hela året om, och att, om så vore händelsen, pannerymds-afgiften ej borde höjas för den tid af året, då bränvinsbränning i allmänhet icke är tillåten; men emedan, på sätt Utskotten numera inhemta!, det just är för tid, då bränvinsbränning eljest icke är tillåten, som tillstånd att vid pressjästberedning begagna bränvinspanna sökes och meddelas, och sådant tillstånd hittills icke blifvit meddeladt, der ej pä grund af innehafvande jord rättighet till bränvinsbränning redan förut egt rum, samt dessutom de skäl, Utskotten tillförene åberopat för förhöjning af pannerymds-afgiften uti det i §:n förutsatta fall ej synas vara genom ofvan anförda anmärkningar förringade, tillstyrka Utskotten, att ett stadgande i samma syftning, som det ifrågavarande, varder i Förordningen infördt, men uppstäldt i närmare öfverensstämmelse med de ordalag, som vanligen begagnas uti de resolutioner, hvarigenom, i serskilda fall, Kongl. Maj:t meddelar sökande tillstånd alt under tid, då bränvinsbränning icke är i allmänhet medgifven, för beredning af pressjäst begagna bränvinspanna af viss rymd; hvarjemte, till förekommande af den utaf stadgandet i sista momentet, angående förhöjning uti pannerymds-afgiften i fall, som der omförmäles, att pannerymd är i två pannor fördelad, möjliga misstydning, hvartill tarifens öfver pannerymds-afgiften nu föreslagna förändrade uppställning kunde gifva anledning, alt nämligen detta stadgande vore jemväl å den s. k. dubbla pistoriska apparaten tillämpligt, Utskotten anse ett tillägg i slutet af sista momentet böra meddelas. I öfverensstämmelse med hvad nu är anfördt, föreslås följande redaktion för §. 28.
Ridclerskapet och Adeln. S. D. Yid förnyad föredragning af Stats-samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den i5 sistlidne Augusti, under N:o 67, afgifna och, den 7 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtande, angående Städernes Inqvarterings - besvär, blef berörde Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremittera dt. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets, den 5 sistlidne Augusti, under N:o 71, afgifna och, den 10 dennes e. m, på bordet lagda Betänkande^ i anledning af väckt motion om er - Trot. Utdrag den i4 Sept. 1829. sättning åt Öfverste-Lieutenanten G. U. Adlerstam föidess, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande, Lief samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkning gar, till Banco-Utskottet åferremitteradt. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillfiingssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den >.5 sistlidne Julii, under N:o l5, afgifna och, den 7 dennes e. m., på bordet lagda Betänkande, angående yrkad högre Tull å vissa /rån Ryssland och Finland inkommande varor.
Skrifvelse, N.ö t4°- dcrdånig skrifvelse rlen 15 Maj 1845 framställda anhållan derom, att från Stockholm tili annan inrikes ort gående fartyg må varda från ali slags tull behandling vid Furusunds tullplats befriade. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 25 Juli 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd, och Adeln den 22 Juli 1848. Preste-ståndet den 22 Borgare-ståndet den 25 Bonde-ståndet den 25 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående indragning af Kämner s-j Lagmansoch R id d a re syn e-rätterne, (Lag-utsk. Rct., JNko 5G.) S. A. K. Den vid 1828—1830 årens riksdag först väckta och sedermera vid hvarje af de följande riksdagarne åter upptagna fråga om indragning af 'Kärnners-. Lagmansoch Riddaresyne-rättcrne har jemväl vid innevarande riksmöte hos Rikets Ständer förekommit; och hafva, vid dess pröfning, Rikets Ständer fastat uppmärksamhet derå, hurusom vid trenne föregående riksdagar den åsigt hos Rikets Ständer gjort sig gällande, att en sådan indragning vore behöflig och nyttig, hvilket jemväl föranledt, att beslut derom blifvit vid desse riksdagar af Rikets Ständer fattade, ett vidhållande af åsigten, som synes bekräfta, att densamma grundas på giltiga skäl. Såsom bekant är, har Sverige tillförene blott haft tre rättegångs-instanser, hvilket antal 1734 års lagstiftare äfven synas hafva åsyftat bibehålla, enär de benämna såsom allmänna rätter och domstolar blott Häradsoch Lagmanslätt på landet samt Kämnersoch Rådstufvu-rätt i stad, och öfver dessa Hofrätt, som var Konungens högsta nämnd, emot hvars dom ingen egde vädja.
Alt sådant ännu icke skett, ehuru mera än sjutton år förflutit sedan densammas utfärdande, härledde sig hufvudsakligen deraf, all, fastän § 4 morn. 1 så till vida blifvit ändradi, att de älta tunnor spanmål, för hvilka lösen erlades med Åttatio Riksdaler Riksmynt, numera löstes efter markegångspris, hvilket i medeltal gjorde Sexton Riksdalers årlig tillökning, bestämmelserna i öfrigt qvarstode oförändrade; i vissa fal! både obilliga och obestämda, obilliga emedan åt skollärare, som svsselsatto sig med undervisning blott sex månader om året, tillädes samma lön sorn dem hvilka undervisade nio, tio lill och med elfva månader om året, äfvensom bele och foder för en ko, hvilket Expcditions-Utskoltets Förslag tilt underd. Skrifvelse N:o 185. 181 hvilket sednare minst kunde antagas till hundra Lispund hö om året utom halm, icke vore ersatt med de i 2:dra mom. stadgade två tunnor spannmål; obestämda, emedan de i 2:dra och 3:dje momenten förekommande uttrycken ”tjenlig bostad och nödigt bränsle’’ samt ”lämpligt jordlands ställande till skollärarens disposition” på mångahanda sätt kunde tydas och förtydas, ett förhållande, som besannades af den mängd tvister, sorn förekomme emellan folkskolelärare och församlingar och hvilkas menliga inflytande på undervisningens gäng samt lärarnes och församliugarnes ömsesidiga förhållanden iner än ofta förspordes. Och hafva till afhjelpande af de förvecklingar, oredor och förluster, som härigenom framkallades, åtskilliga förändringar i lista, 2:dra och 3:dje momenterna af 4 § i förenämnda Kongl. Stadga blifvit föreslagne. Rikets Ständer, sorn tagit detta ärende i öfvervägande, kunna icke annat än medgifva, att den i Kongl. Stadgan om folkundervisningen bestämda minimi-aflöning för folkskolelärarne, äfven efter de förändringar, sorn genom Kongl.
Ersättning för utöfver marke gångspris förhöjd betalning lill lnqvarteringsgifvare för Dagportioner vid indelta Regimenternes marcher till och frän möten, Reservationsanslag S:r Transport Fjerde Hirf Penningar. Kronovärdi. Indelt på förslag. Mått. Värde ä G Kalr Tunnan. T:r. Oindclt. ViSi» I Värde förslagsvis inan. ä R.dr 6 Tunnan_ T:r. k. Summa. Mått. Värde. T:r. k. Summa Banko. Gottlands National-Beväring Hallands Beväring Beväringsmanskapets Vapenöfning, Förslags-anslag. Kronovärdi. Markegång pa förslag. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Bauko. Mått. Varde å 6 R:dr Tunnan. Mått. | Värde förslagsvis jä 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. I-I l-l-l l-l l-l —| I-Il-l —| 180,526 | 31 4 49,7981161 118,791) — | — | 17,220| — | 105,520] — | — j 37,018116j 222,1111— j — | 3,178,3701241 2 so Penning ar. Indelta Räntor. Kronovärdi. Markegång på förslag. För svar s-Vcrkct till lands i allmänhet eller IirigsCollcgii Departementer, hvarunder äfven inbegripas indelta räntor för Åkers Krutbruk och Husqvarna Gevärs-Faktori, Ileservations-anslag Spanmåls-upphandlingsoch Bageri-kostnader ■ Durchmarche-hoslnader, Ileservations-anslag Reseoch Tractaments-koslnader, Förslags-anslag
Jag får dock till min ursägt äfven i sådant fall anföra, att, förutan Gr. Taube, jag är den enda blund dem, hvilka i denna fråga begärt ordet, som icke, i likhet med öfrige talare, hvilka nu yttrat sig, i deras egenskap af ledamöter uti något af de sammansatta Utskm, som behandlat frågan, förut ägt tillfälle härutinnan tillkännagifva sin opinion. Ulsk:n hafva uti 2:ne särskildta mom. upptagit denna fråga: uti det första tillstyrkt R. St., ”att med bifall till motionen, (Hr Rosenqvists af Åkershult) hos K. M. i rind. tillkännagifva sin önskan, att Judar icke må tillåtas hädanefter i Riket sig nedsätta”, och uti del andra, ”ali R. St. måtte hos K. M. i rind. anhålla, det tillämpningen af de under år i838 i afseende på mosaiske trosbekännare utfärdade författningar måtte inställas samt reglementet af ilen 27 Maj 1782 med deruti för år i838 gjorda ändringar och tillägg åter för de redan i Riket med behörigt tillstånd varande Judar i kraft och verkan inträda, intilldess en ny fullständig och ändamålsenlig författning i afseende på Jndarneg så väl borgerliga som religiösa förhållanden kan varda utarbetad och af R. St., så vidt på dem ankommer, godkänd.” I enlighet med denna af Ulsktn vidtagna behandling af fiagan, bör äfven jag göra mina framställningar; men då något beslut af Ståndet icke blifvit fatladt, i afseende på betänkts föredragning rnomentvis, må det vara mig medgifvet att uti ett sammanhang yttra mig öfver frågan uti dess helhet, samt att derunder äfven kunna få ingå uti en speciellare granskning af de särskildta niomina, allt efter som omständigheterna och ämnets natur dertill kunna föranleda, hvilket dessutom, vid muntlig föredragning af ett ämne utaf denna vigt samt af en talare med så ringa förmåga och parlamentarisk vana, icke gerna kan undvikas och således torde benäget ursägtas.