Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och har motionären tillika, uti ingifvet anmärknings-memorial, anfört: att delta Kongl. Beslut, afseende vilkor för representalions-rättens utöfvande, innefattade en ändring eller förklaring af Grundlag, tillkommen i annan ordning, än Grundlagarne föreskrifva; att'det åberopade Kongl. Brefvet af den a3 September 1766 icke var på ifrågakomne fall tillämpligt, emedan detsamma endast afsåg de tjenstemän, hvilka vid Riks-Ståndens eller Utskottens Canzlier er höllö befattning; att det Kongl. Beslutet i så målto lade hinder för Riksdagsmanna-rätlens utöfvande, som, då tjensteman tillförne kunnat påräkna undseende, om han någort gång, t. ex. för Ståndens plenidagar, anmält sig hindrad att oafbrutet vara tillstädes å embetsi limmet, skulle han numera finna sig tvungen, antingen att med en kännbar uppoffring söka full tjenstledighet, eller ock att alldeles afhålla sig från Riksdags-ärendena ; att det skall vara vederbörande embetsverk öppet lemnadt, att i serskilda fall tillämpa beslutet, i mon af den t jenstlediges politiska tänkesätt; samt att merberörde beslut icke blifvit utsträckt alt gälla för alla, och alt Regeringen skall hafva, i och för Riksdagen, beviljat icke blott verklige Riksdagsmän, utan jemväl aflönad Riksdags-betjening ledighet frän deras i Statens tjenst innehafvande befattningar, utan dervid fästadt vilkor alt afträda större eller mindre del af löne-inkomsterna, Constitulions-Utskottet, som anser hvarken mot Grundlag eller andra Författningar stridande, men deremot både rätt och billigt, att den Statens embetseller tjensteman, hvilken i och för
På sidan 52 i Betänk:t, öfverst på sidan, stå några ord, som jag anhåller få uppläsa: »Likaledes har Utsk-.t ansett att, då de förberedande åtgärder, som under sista månaderna af den tid Utskds förevarande granskning omfattar, blifvit af Fullmägtige vidtagne för att, sedan endast den fixa fjerdedelen af 1864 års jernvägslån ingått, anskaffa ytterligare medel till jernvägsanläggningarnes fortsättande, torde böra pröfvas i sammanhang med hvad i denna fråga vidare blifvit af Fullmägtige åtgjordt, dessa förberedande åtgärder nu icke må blifva föremål för bedömande.» Denna mening afser nemi. de åtgöranden, som Pullunge vidtagit till den 26 Oktober 1865, men icke det sednaste lånet, som af K. M:t blef godkändt i December 1865. Jag deremot har varit af den öfvertygelsen att det varit Stats-Utsk:ts pligt, att då frågan gäller décharge för Fullm:ge, Stats-Utsk:t skulle granska Fullmägtiges åtgärder ända lill den tid, då Betänk:t lernnades till R. St:r, samt att detta varit ännu mera nödvändigt då fråga var om att afsluta ett stort lån. Den 3 Februari f. m. 269 På grund häraf anhåller jag att få uppläsa min reservation. Den lyder sålunda: »Vördsamt får jag härmed reservera mig emot Stats-Utsk:ts beslut, att ej, vid granskningen af Fullmägtiges uti Riksgäldskontorets förvaltning, vilja infordra och genomgå Fullmägtiges protokoller efter den 26 sistlidne Oktober, för att få kännedom om och kunna till R. St:r anmäla huru Fullmägtige förfarit vid ingåendet af sednare delen af det lån, högst 35,000,000 Rdr Rmt, som R. St:r vid sednaste riksdag beslutade skulle upplånas till fortsättandet af jernvägsbyggnaderna inom riket, och hvilken lånedel, enligt hvad Postoch Inrikes-Tidningar för den 4 dennes, N:o 3, förmäler, blifvit afslutadt med bankirhusen Erlanger &
— Upsala, dito ... » 214—216. Utgifter, statsverkets » 4—5. Wadstena .Krigsmanshus-kassa Warbergs skolas räkenskaper » 217. Wattenaftappning ar » 139—140. Wedpremier >> 32. Wermdö brobyggnads-bolags lån ... » 11—12. Wetenskaps-akademiens räkenskaper » 187—189. Veterinär-inrättningen i Skara » 68' / 0. — i Stockholm ... » 66—67. Wexelundervisningens Normalskola ... » 220—-221. Witterhets-, historieoch antiqvitets-akade miens räkenskaper . » 190—191. Volontår-vakansmedels-fonden » lil—112. Wiigoch vattenbyggnader, allmänna » 136—144. Wäganläggningar och förbättringar » 138—139. Wäxter, Svenska, afteckning af .. » 188—189, Zijferuppgifterna, ansvarigheten för ...» 239. Öfverintendents-embetets räkenskaper » 82—85. Öfverskott, statsverkets, bilagorna litt. A. och B. vid .. » 3. — anordningar å » 36—37. — liqvider om dito » 7—8. Öfverstyrelsens för stuterierna räkenskaper » 163—169. Öfverståthållare-embetets Kanslis dito » 170. — depositionsräkriin - gar » 170—171. — räkning för Kro nans hus i Stockholm Utlåtandena. 317, 318. 319—321. 286—290. 263. 243—245. 304. — RIKETS HÖGLOFT, STÄNDERS REVISORERS It E It Ä T T E L 8 E angående den år 1855 förrättade granskning af de under Kongl.
Sprengtporten förslag votera ja, men jag måste bekänna, det jag anser voter:s-propos:n innehålla hvad man plägar kalla laire plane; ty den lemnar för stor rättighet åt den sidan, med hvilken jig vill votera, som, ehvad ja eller nej vinner, dock kan göra sin mening gallande. Jag hemställer, om ej afven den andra sidan holde få något afgjordt genom denna votering, och om således ej i contra-propostn kunde intagas, alt i händelse nej vunne, så vore hela den sammanfattning af grundsatser, som finnes i Frih. Sprengtporten förslag, afslagen. Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att den mening, han uppläst, icke vore något förslag till voler:s-propos., enär propos. om Frih. Sprengtportens förslag icke vore framställd, utan blott ett uttryck af den mening Hr Landtm, hyste, och hvilken han underställt R. o. Ad., egentligen såsom ett upprepande af det, 0111 Hr Landtm, rätt mindes, af Frih. Sprengtporten först vid början a( discussionen gjorda förbehåll. Hr Ribbing: Som Hr Frih. o. Landtm, sednast förklarade propos:ns innehåll vara, så godkänner jag den fullkomligen och anser den innehålla allt hvad den bör. Den innehåller, att om Frih. Sprengtportens förslag bifalles, så äger icke pröfning rum af de förslag, som stå i strid dermed, och örn detsamma afslås, så äger en sådan pröfnings rätt rum. Hi’ Frih. o. Landtm, yttrade, att i afseende på detta ärende hans mening vore, att, om Frih. Sprengtportens förslag antoges, R. o. Ad. ägde öppet att pröfva de afgifna förslag, som dermed icke stodo i strid; förkastades det, ägde R. o. Ad. att pröfva efterföljande förslag, utan hinder af beslutet. Hr von Hartmansdorff: Om jag vore så lycklig att få en fråga besvarad, så skulle på andra sidan måhända all tvekan vara håfven. I händelse Frih.
Borgare-Ståndet den 12 Bonde-Ståndet den 12 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Kådiga Bref rörande anslag af medel, till uppfyllan-> de af brist i tillgdngarne för räntans godtgörande d köpeskillingen för det, till GevärsFactori, inköpte Carl Gustafs Stads Bruk. S. A. K, Sedan vid sistförflutne Riksdag, uppå E. K. M:ts Nådiga framställning, att, efter det de så kallade Rotskiften, tillhörande det vid Staden Söderhanm förrut anlagde Gevärs-Factori, blifvit, enligt Riksens Ständers beslut vid 1815 års urtima Riksdag, öfverlåtne till nämnde Stads disposition, en summa, svarande mot beloppet af de arrén - Underdåniga Skrifvelser. 165 Jen, som för samma Rotskiften till Stats-Verket bordt erläggas och jemte andra inkomster varit påräknade såsom tillgångar för utgörande af en del utaf räntan å köpeskillingen för Carl Gustafs Stads Bruk, måtte på Stat uppföras, Riksens Ständer, under den 23 Maji x818, i underdånighet anhållit, att denna utgift kunde varda bestridd af de till Försyars-verkets oför-, utsedda behof årligen afsatte medel; så har E. K. M., genom en till Riksens Ständers Statsutskott den 19 sistlidne Februarii aflåten Nådig Skrifvelse, dels gifvit tillkänna, hurusom E. K. M., enär, enligt erhållen upplysning, arrendet för Carl Gustafs Stads Landtegendom och qvarn, under åren 1814, $815, 1816 och 1817, till uppgifvet belopp, influtit bland Statens intrader, i Nåder förordnat, att till förrberörde ränte-liqvid finge användas af beliållne öfverskott å Stats-ipkomsterne hvad åren 1814 och X815 i arrenden för nämnde lägenheter ingått, samt af 1816, 1817, och l8>8 arens öfver skotts-medel hvad samma arrenden under sistnämnde 3:ne år titgjort, dels ock , med förklarande, att utgifter af Sadan beskaffenhet som den ifrågavarande, icke lämpligen kunde, på sätt Riksens Ständer anhållit, af anslaget till Försvarsverket i allmänhet bestridas, till Stats-Utskottet öfverlemna!, att föreslå särskild tillgång för godtgörande af den redan yppade eller framgent uppkommande brist i räntan å de 60,000 SR:dr Banco, hvilka, till inköp, för Kronans rakning, för Carl Gustafs Stads Bru k och Landtegendom, blifvit, såsom lån, ulbetalde af den tili PensionsCasste-inrätining för Civil-Staten samlade fond - i86 Underdåniga 6krifvelser'.
Discont-methoden hörer, bibehålles, endast ändra'och borttaga det vnsendtligaste, eller räntans afdragande på förhand, hvarigenom den egentliga disconteringen, eller beläning af utan ränta löpande skuldförbindelser, skulle försvåras. Och då således det må, Banco Utskottets Betänkan den. $2 $ ste anses ostridigt, att ett län af Banco Disconten, efter den ränte-heräkning, som hittills egt rum, medfört för den, sorn sig deraf skolat begagna, de uti Utskottens förra Utlåtande omförrnälde ökade kostnader emot 1/3n, som af enskilde kunnat erhällas, tvärt emot hvad s.orri för öfrige låne-bif inden frän Rikets Stan. ders Banque nr sta rigat! t; hafva Utskotten ej funnit annat mede! att göra de allmänna lårieanstalterne, afvert i detina del, så tjenlige sorn möjligt för ändamålet af att. bibehålla ert liflig penninge röre'.se, samt i någon märt afhjelpa den oundvikliga förlägenheten under öfvergängen från en för vida utsträckt skuldsättning till redbarare förhålla tiden emefan medborgare, än det, att minska ränte-beräkningens hvarmed således närmast varit afsedt, att, äf. ven genom denna gren af de allmänna Iåneanstalterne, någon förmån måtte tihskyndas landets näringar och rörelse till en lättad utredning af enskildas invecklade förhållanden, ehuru med mindre vinst för Banquen. På des«a grunder, jemte dem, sorn Utskottens förra Utlåtande upptager, förmodade ock Utskotten snarare, a t deras Förslag om Discout-räntans nedsättning skulle blifva ansedt såsom bidragande till lindring uti enskildes förlägenhet, ari såsom en uppmuntran till en skuldsättning, som dessförutan icke skulle hafva egt turn. Aro allmänna Lane-biträden nödvändiga, och måste de fortfara att utgifvas, så böra otvifvelagtigt de dermed förenade vilkor vara sådane, att de ej genom sjelfva sättet öka lidandet» Banco~Vtskottets Betänkanden'.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, i seo \ Ilonstitutions-VtskotteU Memorial N:o 20. 1 JW 30. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Maj 1860, kl. 1 e. itu Memorial till Rikets Ständer, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet N:o 9, innehållande förslag lill ändring i 85 § RegeringsFormen. Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 9, afgifna förslag till ändring i 85 § Regerings-Formen har. enligt hvad till Utskottet ankomna Protokolls-utdrag af den 28, 30 och 31 näétlidne Mars utvisa, blifvit af Kidderskapet, och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; hvaremot Preste-Ständet detsamma återremitterat, med förklarande såsom sin gemensamma tanke, att ifrågavarande § borde erhålla iöljande förändrade lydelse: ”Såsom Grundlagar skola anses: Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers fastställda ”Regerings-Form af den 6 Juni 1809. Riksdags-Ordning af den 10 Februari 1810, ”Successions-Ordning af den 26 September 1810 och Tryckfrihets-Förordning af den ”IG Juli 1812, med de derefter af Konung och Rikets Ständer antagna förändringar. Då en sammanjemkning af Preste-Ståndets och de öfriga Ståndens gemensamma tankar icke är möjlig, får Utskottet detta förhållande till Bikets Ständers grundlagsenlig^ behandling vördsamt anmäla och inbjuda Preste-Ständet att sig etter de öfriga Stånden foga. Stockholm den 4 Maj 1860. Bih. till It. St.
Om det än må medgifvas, att vid en tid; då klagan mera allmänt föres öfver penningebrist, och deraf saknadt lif uti näringar och handel, enskildta Crediten bör underlätta desse rörelser, och att, i följd deraf, det må anses nödvändigt, att Närings-idkarerr och Handlanden , i ändamål att undgå tungan och svårigheten, att städse vara försedd med det större penninge-belopp, som för bedrifvandet af näringen eller rörelsen erfordras, finner läglighet att genom utgifvandet af löpande assignationer efter hand från den ort, der hans pröducter eller varor afsättas, indraga de penninge-summor han behöfver, i afseende hvarå uppmärksamhet dervid likväl synes böra fästas, att erfarenheten vittnat, det hvarken näringarne och handeln mera aftynat på de orter af Biket, der 46i Lag-Utskottets Betänkan den. ett sädant sätt med assignationers utfärdande icke varit nyttjadt, än på de, hvarest det begagnats, samt ej eller att, i motsatt förhållande, näringarne och handeln såmedelst vunnit större förkofran och tillväxt på de sistnämnde, än på de förstberörde orter, lärer det dock få anses ostridigt, att det häraf uppkommande Credit - systeme, endast grundadt på det förtroende assignanterne förvärfvat, om deras vederhäftighet, hvilken likväl icke troligen kan vara fullkomligen känd af alla dem, sorn, under assignationernes omlopp, af desamma blifva innehafvare, icke bör få utvidgas äfven derhän, att näringsoch handels-idkarne må vara tillåtit, att tillskapa sig rörelse-capitaler.
Motionären anser det rigtigt och önskvärd!, att städernas klassifikation, som måste förutsättas icke sakna all vigt och betydelse, tid efter annan undergår en revision, så att de städer, hvilka i afseende på folkmängd, rörelse m. fl. förhållanden stå långt efter andra, icke få fortfarande »ega ett vida högre rum» än dessa, hvilket icke sällan torde inverka på omdömet rörande de sednares vigt och betydelse; varande af motionären såsom exempel anfördt, att Oscarshamn, som eger större folkmängd och rörelse, än mer än halfva antalet af Sveriges öfriga städer, innehar det aldra sista rummet bland dem, och att östersund, fastän hufvudorten för en provins med stigaude blomstring och med tillvexande folkmängd, står i ordningen städerna emellan långt efter Wimmerby, Thorshälla, Sigtuna, Öregrund, Östhammar, Falsterbo, Skanör m. fl. Motionären har fördenskull föreslagit, att städerna i riket ofördröjligen och derefter hvart tionde år måtte undergå ny klassifikation, på grund af försiggångne förändringar i folkmängd, rörelse in. fl. förhållanden, som vid klassifikationen anses böra komma i fråga. Städernas indelning i vissa klasser eger numera ej vigt i något annat hänseende, än beträffande rätt att till riksdagen sända en eller flera representanter; och då städerna vid riksdagarne representeras af Borgare-Ståndet, synes det vara detta
För min del har jag lyckt de flästa intimera, för bibehäiiandet as 1800 ars Författning, och jag kan ej undgå att berun instämma , sä framt tiben kill asrverknmg och pannors construcrivn helt och hälleklemnaö tiH de Contridueranbcv egir omdöme, jamt art Len obillighet rättaS, otk den !om erlägger full afgift för ett större eiler mindre frän kuswudgärden delägit hemman, endast med näyra fä kunnor fär öka pannerymben wiv 'det ställe har: bedor, och och hwarest ofwärknmgeii för famtelige betz Jordbruk werkstäiles, Denna obilstghet i föriaktningen, hor warit sä mycket större, fom det icke altid warit för bättre begmämlighcr och möjelig eftersyn, fom sammonbrämiing stedt. Utan har sädank pä mänga ställen mäst widkagos af abstiut nödwändighek, såsom för afhyste Hemman der intet enda hus finnes. Hcrr^lmf-stcli, , jconsormerade sig med Friherre lähsnci-an!/. och begärde proposition pä hanö Förslag. Herr Grcfwei, och LandtMarfkalkeir gjor, de propssition att ponne - rymden mätte bestämmas enligt med 1800 ars Förordning . med det tillägg, alt större pannor anda till 90 kannors rymd, kunde fä nyttjas, emot erläggande af en förhöjd progressiv aigist för allt hivad de öfwerstiga 50 kannors rymd. Ropades Ja och Nej. .Friherre käljtmcramr: ulbad sig att fä uppläsa sin motion, hwilken han nu punciewjös hade jörfaltadt, sä lydande. Alt §244 Den 29 Ianuarik. Att hwod yonnekymden angor sstoo Zrs Förfuklning mätte bidehällas , sä
Den tjensteman, konstidkare eller vaktbetjent, som uppnått sextiofem års ålder 8 Banko-Utskottets Memorial, N:o S9. Jemfor 56 § oförändrad. Jemför 57 §. 1 mom. oförändrad. och tjenat fyratio år, eger att undfå afsked, med bibehållande af bela lönen såsom pension, då genom läkarebetyg behörigen stvrkes, att lian befinnes uti ett sjukligt eller försvagadt helsotillstånd. 4:o. Den tjensteman, konstidkare eller vaktbetjent, sorn, efter ådagalagdt välförhållande i och utom tjensten, sig om afsked anmäler, är, såvida han fyllt sextio år och tjenat fyratio år, berättigad att, såsom pension för lifstiden, åtnjuta trefjerdedelar af innehafvande lön. Före uppnådda 60 lefnadsår, i förening med 40 tjensteår, kan afskedssökande endast i händelse al bevislig oförmögenhet till vidare tjenstgöring pension erhålla. Pensionsbeloppet bestämmes då efter tjensteåren allena, medelst afdrag å trefjerdedelars lön af en fyrationdedel för hvarje bristande tjensteår. Öfverstiga deremot tjensteåren 40 och åldersåren 60, ökas det ofvanbestämda pensions-beloppet med en fyrationdedel för hvarje öfverst j utande tjensteår, eller ock med en sextiondedel för hvarje öfverstigande ålders-år, derest detta sistnämnde beräkningssätt skulle för afskedssökanden förmånligare utfalla. 5:o. Moin. 1. Då sådant för göromålens säkra och skyndsamma gång finnes oundgängligt nödigt, kunna Fullmäktige på pensions-stat förflytta en tjensteman, som af ohjelpligt sjukdomstillstånd eller afgjord oförmögenhet är förhindrad att vidare gagna verket, oaktadt han sig ej om afsked anmält, samt, i sådana fall, anordna hela lönen såsom pension, ehvad de föreskrifna lefnadsoch tjenste-åren äro uppnådda eller icke. Morn. 2.
Reservationer: l:o) at Herr Wolffelt, M. C., som anmält reservation emot Utskottets beslut att afstyrka bifall till Herr Linroths motion om frihet från bevillning för pensioner och gratialer. 2:o) af Herr P. Murén: ”Emot Utskottets beslut att afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition att nedsätta afgiften för utländske handelsagenter till hälften emot hvad den nu enligt 16 § af gällande Bevillningsförordning är bestämd, nemligen från 100 till 50 R:dr för de första 3 månaderna och från 40 till 20 R:dr för hvarje följande månad, får jag härmedelst mig vördsammast reservera. Då hvarken i Frankrike eller England och icke heller i flera andra länder någon afgift affordras oss Svenskar för att vi der resa i handelsärenden, men Franska regeringen likväl nu i den nyss med Frankrike afslutade handelstraktaten förbehållit sig att, så länge en dylik afgift härstädes affordras utländske reseagenter, en lika afgift äfven skall kunna i Frankrike Svenske reseagenter affordras, så önskade jag helst att hela denna afgift, såsom varande både obillig och principvidrig, afskaffades; men om ett sådant yrkande under nuvarande förhållanden möjligen icke kan hafva utsigt till framgång, så vågar jag dock, synnerligast med afseende derå att Kongl. Maj:t i sammanhang med ratifikationen af ofvannämnda traktat ”förbundit Sig att vid innevarande riksdag föreslå nedsättning till åtminstone hälften af hvad nu är bestämdt”, vördsammast anhålla, att denna Kongl. Maj:ts nådiga framställning af Rikets Ständer bifalles.” ff:oj af Herr A. II. Wistrand: ”Emot Bevillnings-Utskottets beslut att förändra § 7 uti Instruktionen för taxeringsförrättningarne, får jag mig reservera.
Roberg för klock-kläppen med det öfriga smidet, som tillhörer klockan – samt skjuts ifrån Sundsvall för den nya klockans hitforslande och arfvode till den, som åtager sig klockans uppsättning i tornet med åtföljande snickeri, och beslöts, att, till betalande af ofvan anförde arfvoden allt efter riktiga och godkända räkningar, Rödö kyrka skulle på lån uppbringa medel såsom förskott, och under vilkor att, om kyrkan befinnes ej kunna framdeles utan ökande balance, tåla denna kostnad, församlingen i det fallet enhälligt bör efter skattetal godtgöra kyrkan denna utgift i hel, mer el. mindre mohn efter sig företeende omständigheter och kyrkans behof – hvartill de närvarande socknemännen och boställs innehafvaren, trumpetaren And. Lindström i Silje, gåfvo sitt samtycke. Sluteligen skulle detta protocoll nästa söndag d. 15 oct. i sockenstugan uppläsas och justeras. Rödöns sockenstuga ut supra. Pehr Grenholm adj. präp. & past. på anmodan af pastor loci På egne och öfrige socknemännens vägnar: Nils Olofsson i Tomte Nils Johansson i Vejmon Den 15 october 1820 blef detta sockenstämmas protocoll uppläst hvarvid församlingens ledamöter icke hade något att påminna. Betygar in fidem protocolli Pehr Grenholm adj. præp. & past. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 6, ÖLA. 1821 december den 30:de valdes i stockenstämma nedanskrefne personer till socknens äldste, nemligen bonden Anders Enarsson i Hägra, bond. Pehr Ersson i Lund, bond. Matts Enarsson i Kjälen, bond. Nils Johansson i Wägmon, nämndem. Johan Nilsson i Häste och kyrkvärden Jon Olofsson i Undrom. Rödöns Sockenstuga ut supra betygar in fidem Pehr Grenholm adj. præp. & pastoris på anmodan af Pastor loci Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 6, ÖLA.
I afseende särskildt å anmärkningen om måltidstimmarnes olämplighet under tjenstgöringen på Varfvet, har, sedan ätskillige rotehållare vid Bohus första båtsmans-kompani deröfver fört klagan, Befälhafvande Amiralen i underdånigt utlåtande den 18 November 1859 upplyst, att arbetstiden å Kronovarfvet, efter hvilken måltidstimmarne måste rätta sig, blifvit på manskapets egen begäran fastställd så, som nu egde rum, hvarigenom folket, i stället för att vid middagstiden hafva att två gånger tillryggalägga den långa vägen emellan kasernerne och Varfvet, finge några tim - 8 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottels Betänkande N:o 171. I raar på aftnarne att oafbrutet använda till enskild arbetsförtjenst. Då middagsmålet till följd häraf infölle så sent att manskapet ej förmådde att två eller tre timmar derefter intaga ett nytt mål, hade den anordning blifvit vidtagen, att varm mat, som egentligen skulle utgöra aftonmålet, utspisades på morgonen före påringningen, hvaremot frukostmålet förtärdes vid rastetiden klockan half till tolf förmiddagen och den, som önskade någon föda på aftonen, i allt fall hade bröd öfver dertill, helst två marker mjukt bröd i allmänhet utgjorde en större dagportion än en man förmådde förtära, då han derjemte hade tillräckligt annan föda. I fråga slutligen om motionärens uppgift om båtsmännens af missnöje med sin ställning föranledda bemödanden att erhålla afsked och den tunga, som derigenom skulle tillskyndas rusthållarne och fattigvården, förekommer, att vid de två sednaste Generalmönstringarne med Blekinge indelnings-kompanier, hvilka mönstringar omfatta tiden från år 1846 till och med år 1856 eller tio år, hafva afskedats tillsammans 169 man. Således hafva af 1,500 man i medeltal 17 eller ej fullt tre vid hvartdera af de sex båtsmans-kompanierna årligen fått afsked, hvilket ej synes egnadt att väcka de i motionen förespeglade farhågor.