Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu si, jag hafver i dag gjort dig lös utu kedjorna, der dina händer med bundna voro; lyster dig draga med mig till Babel, så kom, jag vill veta ditt bästa; lyster dig ock icke draga med mig till Babel, så låt det blifva; Si, der hafver du hela landet för dig; hvar dig tycker godt vara och dig behagar, dit gack. Ty fram länger varder ingen omvändning mer; derföre må du vända om igen till Gedalia, Ahikams son, Saphans sons, den Konungen i Babel öfver Juda städer satt hafver, och blifva när honom ibland folket, eller gå bort, dit dig bäst täckes. Och höfvitsmannen gaf honom täring och skänker, och lät honom gå. Alltså kom Jeremia till Gedalia, Ahikams son, i Mizpa, och blef när honom ibland folket, som ännu i landena qvart blifvet var. Då nu de höfvitsmän, som i markene lågo, samt med deras folk, fingo veta, att Konungen i Babel hade satt Gedalia, Ahikams son, öfver landet, och både öfver män och qvinnor, barn och de ringesta i landena, som till Babel icke förde voro, Kommo de till Gedalia i Mizpa, nämliga: Ismael, Nethanja son, Johanan och Jonathan, Kareahs söner, och Seraja, Thanhumeths son, och Ephai söner af Nethophat, och Jesania, Mahachati son, samt med deras män. Och Gedalia, Ahikams son, Saphans sons, gjorde dem och deras män en ed, och sade: Frukter eder intet att vara de Chaldeer underdånige; blifver i landena, och varer Konungenom i Babel underdånige, så varder eder väl gåendes. Si, jag bor här i Mizpa, på det jag skall tjena de Chaldeer, som till oss komma; derföre församler in vin, och fikon, och oljo, och låter det uti edor fat, och bor uti edra städer, som I fått hafven.
St. anslagna personella tillökningar, så tyckes Rikets Ständer med samma skäl kunna förmoda, att dylika tillgångar kunna bildas för sådana ändamål, hvilka, enligt hvad man nu hörer., icke gälla mindre, än huruvida Svenska flottan skall fredas från att blifva antingen uppbränd eller oförmodadt bortröfvad, ehuru, i parenthes sagdt, Svenska flottan nu i öfver 100 år varit stationerad i Carlskrona, utan att hafva blifvit hvarken uppbränd eiler bortröfvad, oaktadt Kungsholmen ej funnits befästad. För min enskilda del anser jag åtminstone det skola bevisa en ganska berömlig anda hos Styrelsen, om dylika m. fl. såsom så högst angelägna rubricerade föremål komme att vid utgiftstitlarnas reglering ställas i främsta rummet, och att detta skulle i icke ringa man bidraga att öfvertyga de enfaldiga, hvilka nu ej förmå fatta visheten af Styrelsens hushåilssystein, att de omförmälda föremålen i sjelfva verket äro så angelägna, som de föregifvas vara. Men så länge Styrelsen handlar i motsatt syftning; så länge man aldrig ser någon besparing, utan snarare alltid tillökning af utgifter för mindre väsendtliga personella ändamål; så länge de angelägnaste utgifterna, såsom till beväripgens exercis och beklädnad samt de nu på en gång så brådstörtande befästningsarbetena å Rikets södra och vestra kuster, ej sällan fin-, nas placerade i sista rummet, så länge torde det ock ursägtas, om enfalden och stockblindheten hos de anslagsbeviljande fortfara. Jag anhåller, att detta mitt yttrande må fa åtfölja den af R. o. Ad. redan beslutade återremiss till StatsUtsk. Remitterades till StatsUtsk. i sammanhang med den förut beslutade återremissen af StatsUtskrs utlåt. jN':o 429. Föredrogs å nyo Constit.Utskts d. 3o sisth Mars på bordet lagda memor. lito 107, i anledn, af återremisserna på inemor. Af Utskts utlåt, upplästes t. o. m. första votertspropositionen, Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
Diverse utgifter Leverering: Till Kongl. Stats-kontoret: silfvertionde Balans till år 1863: Kontant behållning Behållning i metaller Dito i inventarier, kol, ved m. m Summa 873.373: 55. § 1. Af Ofver-direktörens för Myntoch Kontroll-verken till Kongl. Majit afgitna underdåniga berättelse, angående förvaltningen under år 1862, hafva Revisorerne, beträffande arbetena vid verket, bland annat, inhemtat, att derstädes under nämnde år blifvit tillverkade 41,162 stycken enkla dukater, 942,553 stycken specieriksdalrar och 402,700 stycken kopparskiljemynt af olika valörer, med ett prägel värde för de sistnämnde af 10,800 R:dr, eller tillsammans mynt af alla slag 1,386,415 stycken, hvilka, tillika med 274,150 stycken 10-öresmynt af 1861 års tillverkning, alla blifvit under året utlemnade. Vid årets slut egde Mynt-verket dessutom i behåll 38,14 centner kopparmynt, i prägelvärde uppgående till 7,095 R:dr. För ofvannämnde utmyntning hade under året blifvit använde 329,3944 skålpund fint guld och 56,945,6599 skålpund fint silfver, hvarjemte till legering vid guldoch silfver-utmyntningen åtgått 17,607,5 skålpund koppar, i värde motsvarande 11,745 R:dr 57 öre. För utrayntningen, inköp af materialier, underhåll och reparationer å Mynt-verkets hus m. tn. hade penningeutgifterna under revisionsåret utgjort 56,928 R:dr 79 öre. Några nybyggnader eiler större reparationer å Mynt-verkets hus och tomt hade icke förekommit, utan endast mindre arbeten för byggnadernas ordentliga underhåll.
Då emellertid berörda förslag endast åsyftar instruktion för liikarne — och dertill blott sådana, som betjena /änslasaretterna och kurhusen, — men för de ifrågavarande sjukvårdsanstalterna det mäste vara af vigt, alt jemväl den del af deras förvaltning, som är uppdragen åt sysslomännen, ordnas på ett tidsenligt sätt, helst det ligger i sakens natur, slt eljest, till följd af förändrade bestämmelser i den af Sundhets-kollegium yrkade rigtning, hvarigenom åt läkaren skulle beredas större inflytande i afseende på anstalternas verksamhet, läkarens befogenhet vid afgörande! af dithörande frågor, skulle komma att stå i strid med hvad genom de äldre, numera föråldrade ansedda instruktionerna är stadgadt, samt enhet och öfverensstämmelse i förvaltningsreglementena alltså skulle komma att saknas, synes det vara nödvändigt att i ett sammanhang varder behandladt hvad till ifrågavarande ämne hörer och hvartill Rikets Ständer ansett jemväl böra räknas de förändringar i afseende på sjukvården å lasaretter vid helsobrunnar och dylika anstalter, hvilka icke omöjliggöras af de särskilda vilkor, under hvilka dessa välgörenhetsinrättningar tillkommit och fortfarande ega bestånd. På grund af hvad sålunda förekommit och nu blifvit i underdånighet anfördt, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, alt E. K. Maj:t täcktes låta genom särskildt förordnade sakkunnige män utarbeta förslag till de förändrade instruktioner, som finnas vara af behofvet påkallade för direktioner och tjenstemän vid länslasaretter och kurhus. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 4 Februari 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Febr. 1863.
N;o 2.3o, i anledning af erhållen återreiniss på «jtats-Ltskottets Utlåtande N:o i ja:; och N:o 231, i anledning af erhållen ålerremiss på Siats Utskottets Utlåtande N:o iC5, Frän Wällöf!. Bok.gare-Ståndet, S. D. Föred-rogos 3 nyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 196, i anledning af vackt 1 råga, oin nedsättning i sä val StatsYerkets sorn Rotehållares årliga bidrag till indelta Infanteriets lifmundering; Bifölls; N:o 197, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för anläggandet af en vattenledning till Carlskrona; Liföl isy N:o 198, med förslag till samimnjemkning af Riks-Ståndcns skiljaktiga beslut, uti en serskild fråga, i anledning af Utskottets Betänkande Nio 18, angående provisoriska utbytet af den för Gcneral-Assistance-Conlorct begagnade egendom, emot den Stockholms stad tillhöriga, f. d. så kallade Fiessensteinska egendomen; Den föreslagne voterings-propositionen gillades; T\:o 199, i anledning af väckta motioner, om mötes-passevolanee-a p/et. U; dr, d. 27 Au£. \834. giftens uppl lö ra jule, samt. om amslag utaf allmänna medel lill indelta ArmcWs vapenöfningar; Jjifölls; JN!:o 200, i anledning af Grefve //. v, Forsens motion, rörande de förändringar, som insmygt.sig uti de af Konung Garl XI confn inerade tOjdi med Allmogen uppi ältade så kallade K nekte-contiäct; Bifölls; j\:o 201, i anledning af Kongl. Majus den i5 si.stlidne Maji till Utskottet Mlåtue Nådiga Hem iss å . handliiigarhé i målet, rörande sökt everldélig skatlerminna-i.ält å det under DJrrksdahls Kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge, med .dertill,hörande utjord.; Afslogs; och Nio 20r?, i frågan om medels anskaffande till canaloch sluss*- Byggnaden vid Säffle i Vermland, medelst anticipation å 1835 års anslag lili vatten-communicationer och amlie allmänna Byggnader; Bifölls. 5.
Men jag tror icke, att dessa redskap vid en temperatur betydligt under 0° gifva tillförlitligt utslag. Härtill kommer, att luftens fuktighetsgrad på det ställe, der det kan komma i fråga att uppställa psykrometern och hygrometern under en högnordisk öfvervintring, icke har den meteorologiska betydelse, som man ofta tilldelat densamma. Redskapen blifva nämligen i regeln uppstälda i en fritt stående spjelbur, belägen på en för afläsning lämplig höjd öfver jordytan. Under en nästan oafbruten snöyra är det omöjligt att hålla denna bur snöfri. Äfven luft, som ursprungligen varit fullkomligt torr, måste här mätta sig med fuktighet genom afdunstningen från omgifvande snölager och från det snödam, som kringyrar närmast jordytan. För bestämmande af luftens verkliga fuktighetsgrad skulle jag derför råda framtida resande till snötäckta trakter att omedelbart väga det vatten, som en gifven rymd luft innehåller, genom att upptaga det i rör med klorkalcium, kalcinerad kopparvitriol eller svafvelsyra. Ett redskap för detta ändamål vore lätt att uppställa så, att hela arbetet kunde verkställas under däck, och att man efter behag kunde undersöka luften från hvilket lager som helst nedom masttoppen. I fall jag haft medel att anordna en sådan undersökning vid Vegas vinterläger, hade det helt säkert visat sig, att luftens relativa fuktighet redan på en höjd af några få meter öfver jordytan för det mesta var ganska ringa. Det sandnäs, som närmast fartyget skilde lagunerna från hafvet, var beströdt med kolossala hvalben och med afskräden efter de tschuktscher, som under århundraden bott och vandrat fram derstädes, och dessutom med skelettdelar af säl och hvalross, med spillning efter menniskor, hundar, foglar o.s.v. Trakten var bland de fulaste och otrefligaste jag sett i någon af de landsdelar, som bebos af fiskarelappar, samojeder, tschuktscher och eskimåer. Vid vår instängning funnos två tschuktschbyar på den närbelägna stranden, af hvilka den, som låg närmast Vegas vinterhamn, kallades Pitlekaj.
Finer yppade balance, må på här ofvan i underdånighet anförda skäl anstå intill dess Rikets Ständer vid sitt nästa sammanträde ånyo företaga frågan om ersättningsbeloppets indrifning ellei’ afskrifvande; i sammanhang hvarmed och på det Kronans säkerhet må behörigen iagltagas, men, å andra sidan, bemälde personer icke, under afbidan af målets slutliga afgörande, sakna utväg för egen och familjers lat Oiga bergning, Rikets Ständer funnit lämpligt förordna, att, under tiden och intill dess beslut i detta ämne kan af Rikets näst sammantiädande Ständer varda meddeladt, den af E. K. M. i Nåd er förordnade qvarstod kommer att fortfarande ega rum å aj Billberghs, Våler ii, /Vinroths och Middendorffs fasta och lösa egendom, med undanlag likväl, på sätt i likartade fall tillförene blifvit medgifvet, af bemälde embeisoch tjenstemän tiilkommande löner och pensioner. Hvilket, lill svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845. 4?o E'xpedilions~Utskottets Första* till und. Skrifvelse, Pf o t-85. Uppläst och godkäodt hos Ridd. och Adeln den i3 Maj i845. Preste-Slåndet den 14 • Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, i fråga om bildande af ett National Museum. (Stats-Utsk.
Då, utom gratificationer åt några personer, aflöning till \\serskilde Tjenstemän inom Kongl. Krigs-Collegium bestrides af denna Cassas tillgångar, hafva Revisorerne trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det missförhållande, som visar sig emellan beloppen, som utgått till aflöningar, m. m. samt hvad som blifvit till årlig nybyggnad användt. Lika med Revisorerne, finner Utskottet väl, att då, enligt den af Revisorerne uppgjorde tableau öfver Cassans ställning, aflöningar, arfvoden, gratificationer och pensioner uppgått för år 1829 tili 7,824 R:dr 5 sk. 10 r:st och för år i83o till 7,673 R:dr, 45 sk. 5 rist, samt utgifterne för nybyggnader och reparationer utgjort för förstnämnde året i5,932 R:dr 45 sk. 7 r:st. och för det senare 7,419 R:dr 34 sk, missförhållande egt rum desse 2:ne slags utgifter emellan; men, enär dispositionen af denna Cassas inkomster varit öfverlemnad åt Kongl, Majit, alt efter godtfinnande bestämmas, så anser Utskottet den af Revisorerne sålunda gjorde anmälan icke föranleda till någon åtgärd, Och får Utskottet, hvad aflöningen beträffar, upplysa, att beloppet af Cassans årliga utgift dertill, genom Kongl. Brefvet af den ^December 1831 angående-Kongl. Krigs-Collegii nya organisation och dervid fogade Stat, blifvit bestämdt till 5,3oo R:dr med derunder beräknade 4461 T:r spanmål, hvilken utgift, 0111 densammma ej af denna Cassas tillgångar utginge, skulle af andra Statens medel bestridas. 52 Statf-Utskottets Utlåtande N.o 23. Förvaltningen af Sjöärendena. §.
BondeStåndet stadgat, att sedan Bevisionsförrättni ng böra af alla fyra Bevisorerne verkställas, och Högloft, Ridderskapet och Adeln synes hafva stannat vid endast den åt BancoFullrnägtige lernnade rättighet, att emellan de ordinarie Bevisionerne efterse Contoirens tillstånd, och förvaltning; alltså och. enär Utskottets förslag innehåller, att en sådan eftersyn bör under årets lopp fä anställas sä val af Revisorerne minst 2 till antalet, som af Herrar BancoFullrnägtige när de funne sådant lämpligt; får Utskottet så vida Höglofl. Ridderskapet och Adeln eller Hedervärda BondeStåndet icke vill, jemnväl i detta fall förena sig med de tvänne Stånd, som till aila delar gillat Utskottets sednare Betänkande , föreslå till godkännande följande omröstningspropositioner: 1) Den Be nco Utskottas Utt änkan ittu 1) Ben soft» bifaller 15 §. i Reglementet lådan, som den efter Utskottets sednare Be« tänkande lyder, voterar Jai den det ej vill, voterar Nej { vinner Nej, kommer ny votering att anställas huru med de estra Revisionerne öfver Låne* Contoiren bör förhållas. 2) Ben som bifaller, att emellan de årilga ordinarie Revisonsförrättningarne, under* sökning om LåneContoirens tillstånd må verk*» ställas, endast genom af Herrar BaneoFulltnäg» tige dertill förordnadt Ombud, voterar Ja $ den det ej vill voterar Neji vinner Nej, bör, så vida Herrar EahcoFulN mägtige, af förekommande anledning, skulle finna nödigt påkalla särskild granskning, extra ordinarie Sevision företagas af Rikets Ständers öfver LåneContoiren förordnade alla fyra Revisorer. Och Varder detta allt Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande Vördsamt understäldt» Stockholm den 18 November 2833. J$ih<M&. ii# Rifa Sr, Pr Of. 18*3, i .liStml.
Hon var en lycklig qvinna — borde vara vara det — det kände hon — men ännu, då hon var nära grafven, och behöfde frid med sig sjelf och verlden, hade hon ej öfvervunnit det der felet — som slumrat i så många år af brist på anledning — svartsjukan, som bodde innerst i hjertat, men aldrig kom till utbrott — inte derför att det var orätt, utan af fruktan att hon skulle förlora allt. Hon blef mycket gammal och hade bara en önskan — den att få dö. Öfver det lifliga sinnet, det varma hjertat hade fallit ålderdomens slöhet och kyla — det var just ingenting, som intresserade henne nu mera — men ännu strålade hennes ansigte upp, ännu kom det värme och glans i de trötta ögonen, när hon såg honom, hans hustru eller hans barn, ty nu — nu var allt, som skiljt dem, glömdt — nu fordrade hon intet, bara gaf och hoppades — » det första var redan förgånget ». ; När hon var död och jordad, skulle hemmet upplösas. Hur vemodsfullt att se och vidröra alla dessa småting, som tillhört henne, och rörande också att se, huru väl ordnadt allt var, som hade hon hvarje dag väntat att blifva hädankallad. Bundtvis — numrerade — månad efter månad — lågo hans bref, skrifna då han låg vid akademien, liksom ock hans betygsböcker från skoltiden och några leksaker han begagnat dessförinnan. För henne hade allt detta varit liksom milstolpar under en lång resa. Det kändes alltsammans igen, sedan han betraktat det, med ej så liten rörelse; men också med ett till hälften medlidsamt löje, öfver att hon varit så barnslig. Längst in i en låda — gömda eller glömda — lågo några lösa blad — en dagboksanteckning tlttii ske å närmaste postanstait. — Bidrag från alla områden för qvlnllg verksamhet mottagas med tacksamhet. Endast en sida af papperet bör många år gammal — ja, förskrifvande sig från den första sommar, han besökte sitt hem efter att hafva lemnat det i och för studierna. Han stod med armen om sin hustrus lif, och hon stödde sig mot honom, medan de läste dessa nötta blad — vittnesbörd om förgångna tiden.
Mert låt äfven vara, att man vore helt och hållet säker för de olyckliga följderna, är det icke redan elände nog att hafva gjort hela sin tillvarelse och verksamhet beroende af eli sup bränvin och sig sjelf till en slaf af en sådan osed. Dock vdl jag ingalunda neka, att bränvin är ett godt och oöfvertrnffeligt läkemedel, sorn i många läll med fördel kan användas. Men just derföre är det nödigt, att detta läkemedel, såsom alla andra, af en läkare förordnas, med föreskrift huru det bör användas. Härvid bör likväl erinras, att den, som gjort bränvin till ett vanligt näringsmedel, äfven förlorar den fördelen att kunna begagna det såsom läkemedel, något som gäller om alla medel, hvilkas bruk öfvergått till en daglig vana.» Sedan jag nu för Herrarne visat till hvilka resultater ett dylikt stadgande kunde leda, tager jag mig friheten föreslå en redak - 400 Den '26 Mars e. m. tionsförändring af ifrågav:de lista moment så lydande: »Bränvin må ej, hvarken på landet eller i stad, tillverkas af en livar, utan endast af dem, som tor medieinska, tekniska eller kemiska beliofver dertill berättigade äro eller fabriksrörelse idka; och skola vid dessa apotheket kemiska och tekniska laboratorier och spritfabriker noga kontroller iaktiagas. på det bränvinsbränuing icke må blifva missbrukad till fylleri lastens befrämjande». Jag anhåller vördsammeligen att Iir (ir. o. Landtm, ville framställa propos. på denna af mig föreslagna förändring af lia <§:s lia moment. Frih. Leuhusen, Carl Herman: Som jag icke funnit nå got enda af de skäl, Hr Estenberg anfört, vara af beskaffenhet att kunna föranleda en redaktionslörändring af den ifrågavide lia punkten, anhåller jag om propos. å bifall till denna § oförändrad. Frih. Cederström, Rudolf: Under motionstiden tog jag mig friheten väcka ett förslag till förändring af den nu under öfverläggning varande lia §.
Efter erhållen remiss har Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet förehaft denna motion till pröfning, dervid för Utskottet blifvit upplyst, dels att stadsfullmägtige i Carlskrona under nästlidne år hos Kongl. Maj:t framställt underdånig anhållan, att, med afseende å den fara, för hvilken staden ej blott under krig utan äfven i fredstid vore blottställd genom de högst betydliga förråd af krut, som Kronan hade upplagda på åtskilliga holmar inom 400 famnars afstånd från staden och Kronans dervarande dyrbara etablissementer samt allenast 500 till 900 famnar från hvarandra utan något mellanliggande skydd, nådig föreskrift måtte varda meddelad om nämnda krutförråds förflyttning, så att den antydda faran måtte upphöra; samt att sedan Befälhafvande Amiralen vid flottans dervarande station, äfvensom Förvaltningen af Sjö-ärendena, i målet afgifvit yttrande, hufvudsakligen innehållande, att då nyssnämnda stad vore att anse såsom en befästad ort och vigtig militärisk depot, hvilken, i händelse af krig, kunde förväntas blifva utsatt för fiendtliga anfall, derstädes också måste finnas nödiga förråd af krut så belägna, att gemenskap med dem icke kunde af en landstigen fiende afskäras: att, om äfven kruthusen kunde flyttas längre bort, på expedition utgående fartyg ändock ej kunde annorstädes än på Carlskrona redd förses med behöfligt krutförråd, och sådant under vida större äfventyr af explosion, än som vore för handen nu, då jemväl de större fartygen kunde lägga till vid kruthusen och direkte från dem intaga sitt krut: samt att all fara för antändning genom eldgnistor från förbigående ångfartyg vore förebygd medelst konstruktionen af de på kruthusen anbragta luft-trummor; hvadan och enär högst betydliga kostnader skulle af kruthusens flyttande föranledas, all sådan flyttning afstyrktes, Kongl. Maj:t förklarat stadsfullmägtiges berörda underdåniga framställning icke kunna bifallas, men, i enlighet med af Förvaltningen af Sjö-ärendena gjord hemställan, funnit godt anbefalla anbringandet af åskledare å omförmälda kruthus äfvensom på krutkapellet å Kungsholmen; dels ock att underdånig framställning i dylikt syfte från Wisby stadskommun för icke längesedan varit gjord, men icke heller vunnit bifall.
Att Skaraborgs Läns Invånare må tillåtas, alf, innan 1829 års slut, återbetala hälften af den, emot ersättningsskyldighet i penningar, erhållna, men ännu ej liqviderade undsättnings-spannmål , i värde uträknad efter 1828 års markegångspris, samt att den andra hälften, innan i85o års utgång, likaledes med penningar återgälda, efter innevarande års blifvande markegångspris; Att om någon undsättningstagare skulla vilja, innan 1829 års slut, betala hela sin 14 Stats• samt AllrruBtsv. o.Oe c. Ut sk. Uti. N:o 33. skuld, beräknad efter 1828 års Markegång i sådant må varda honom medgifvet ; och Att Kongl. Majit, i händelse svag skörd,’ under någotdera af dessa båda för återbetalningen bestämda år, skulle inträffa, må kunna i Nåder meddela förlängdt anstånd , då betalningspriset i sådant fall kommer att be räknas efter 1828 års markegång» Derom allt underdånig skrifvelse till Kg!y Majit tillstyrkes. I anledning af Herr Hjertås, Gustaf, muntligt gjorda yrkande, att de Embetsman, hvilka, enligt Talarens yttrade förmodan, skolat, vid undsättningens besörjande, egenmägtigt förfarit samt derigenom vållat ej mindre ortens skuldsatta belägenhet, än den förlust, hvarmed Statsverket, vid återbetalningens uteblifvande, synes hotadt, borde derföre till ansvar ställas och skyldige anses att bristen godtgöra; få Utskotten vördsamt förklara, att Stats-Utskottet, vid anställande granskning af Creditiv-fondens allmänna användande , framdeles kommer i till~ fälle att af denna omständighet taga kännedom. Statssamt Allm. Besv. o. Oec.