Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
UtsJi. Betänkande/!. ryckta i Tjenstgörings-Reglementet, vara För Befälhafvande Militärpersoner allmänt kända, och af dem, utan någon arbitrair tydning, åtlvdas; att, slutligen, det, efter hvad vetterligt är, blott vid ett enda Regemente yppade misstag om General-Ordernas mening blifvit, så snart det hunnit förspörjas, ogilladt och rättadt, samt derigenom älven alla möjliga följder af deras otillbörliga utsträckande i tid förebyggda. Enär sålunda General-Adjutanten Friherre Björnstjerna mot anklagelsen beredt sig ett skydd i det vid befallningens verkställighet fästade villkor af författningarnes medgifvande, och han hvarken uppenbarligen handlat mot Regeringsformens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon Öfverträdelse af Rikets gällande Lagar, eller den vållat och befrämjat, genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, då han tvertom i Expeditionen varnat mot författningarnes åsidosättande och hänvist till deras innehåll, har Utskottet, som ej trott 6ig tillståndigt, att utöfver ordalydelsen af General Ord erne och af det enda härtill lämpliga Grundlagens rum jemka och leda dem båda till ett resultat af det beifrande efter allmän Lag, som anmärkningen åsyftar, ansett Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armén i denna sak ej kunna, enligt 106 §. Regeringsformen, under tilltal ställas. Emedlertid har det icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, att det ärende, som genom utfärdandet af oftanämnde General-Ordres, vunnit handläggning af General Adju - Coust. Utsli. Betäiikanden. 15 tanten för Armén, helt och hållit saknar beskaffenheten af Commandomål, hvarmed, jern* likt 7 §. Regeringsformen, förstås sådane, dem Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till Lands och Sjös, omedelbarligen besörjer. För denna tanka hämtar Utskottet ett nytt stöd deraf, att i K.
Borgare-Ståndet har återremitterat denna punkt, på grund af förekomne anmärkningar, att Utskottet bordt närmare utreda anledningen till de begge vrakens försänkning, och af hvilken anledning ett sådant anslag, som det ifrågavarande, blifvit tillstyrkt, utan att bidrag af hufvudstaden dervid fästats såsom vilkor, äfvensom att kostnaden syntes kunna något nedsättas, om, såsom lämpligt vore, Correctionister användes vid arbetets utförande. Inom B onde-Ståndet har dels allt anslag blifvit bestridt, dels förslag väckts, att antingen Stockholm borde i kostnaden deltaga, eller ock Staten berättigas att i framtiden uppbära afgift af de fartyg, som efter upprensningen passera genom farleden. I anledning af hvad sålunda blifvit yttradt, får Utskottet anföra, atfc försänkningen, som i början af della århundrade egt rum, blifvit vidtagen 14 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 435, ZA/. C. på grund af då följde plan för hufvudstadens försvar från sjösidan, och att, oaktadt olägenhet för seglatianen till och ifrån Stockholm derigenom uppkommit, sådant dock halt mindre att betyda, så länge det andra inloppet genom så kallade Oxdjupet varit öppet och kunnat begagnas vid sådane vindar, som försvårade genomseglingen af Kodjupet; men att, sedan numera Oxdjupet blifvit, i öfverensstämmelse med en ny förändrad försvarsplan, alldeles tillstängdt, försänkningarne vid Kodjupet äro till mycket men för sjöfarten, och således synas böra ofördröjligen undanrödjas.
Han skall edligen bestyrka sina uttalanden. För att kunna göra liköppningar behöver han särskilda instrument. Landshövdingen bör genom kronobetjäningen anstalta att kroppen förs till ett lämpligt rum och att personer är till hands att biträda vid kroppens avklädande och hanterande. De skall kunna vittna att det är rätt person och påteckna sina namn på protokollet. § 17 Provinsialläkaren förrättar inom sitt distrikt besiktningar av beväringsmanskapet. § 18 Han skall en gång om året, helst höstetid, undersöka apotek, om det finns inom hans område. Det gäller att undersöka om läkemedlen är färska eller förfalskade, om förrådet är tillräckligt för ortens behov, beskaffenheten av lokalen, vikter och vågskålar, lärlingens uppförande och ålder, skicklighet och lärotid. Protokoll insänds till Sundhets Kollegium. Dessutom åligger det honom att vaka över, att apotekarna efterlever reglementet av den 11 augusti 1819, där de, enligt ed och plikt skall ordentligt betjäna allmänheten med goda och försvarliga mediciner och inte ta ut högre betalning än vad Medicinaltaxan utsätter. Om något felas och inte efter tillsägelse rättas anmäls genast till Sundhets Kollegium. § 19 Om det finns mineralkällor i distriktet, som allmogen använder, men inte är med brunnsintendenter försedda, skall provinsialläkaren efter vetenskapliga grunder ta kännedom om vattnet. Om boskapssjukdomar Vi har förutom de förut varande Veterinärskolor i huvudstaden låtit inrätta en vidsträcktare och fullkomligare anstalt för att utbilda kunniga djurläkare. Vi har också givit befallning att utvägar skall skaffas för att förse varje län med åtminstone en sådan djurläkare. Det åligger likväl provinsialläkaren, att på landshövdingens anmodan, gemensamt med djurläkaren författa rapporter och föreslå medel och anstalter, då farsoter bland djur uppträder. Det blir så mycket lättare i framtiden för läkaren, då han vid Veterinärskolan kan få inhämta allmänna kunskaper och arbeta tillsammans med en kunnig djurläkare. Om rapporter § 21 Provinsialläkaren skall varje år till Sundhets Kollegiet insända berättelse rörande ämbetsgöromålen och sundhetstillståndet i distriktet och om vad som för övrigt förefallit anmärkningsvärt.
Mänga bejakade denna fräga; men mycket annat ropades, som ej til Prosocollet kunde fattas. Bland de fä som under korrta mellanständ kunde höras, war Friherre 5ysrn8tsclt, ('ari 6u8lLk, som förklarade at han för sin del snarare äffade Votering, Ln at wilja förbinda nägot owanligt wilker af answar för följderna af hwad utr förewaraude wigtiga ämne blifwit tilstprkt; och Herr liberti selm, 5eve6 6u5'.Lk, tom flera gänger blef afbruten afrop, yttrade sia, at dä han were Gud och Efterwcrlden answang för sin röst r af'eende pä Fäderneslandets wäl, sä witte han, för sin egen tilfredsställelse, hafwa k Protocollet intagit, at ban ej i närwarande stund kunnat bifalla Thronföljare-walet. Ännu warade nägon stund oron, kwarunder bland annat yrkades pä answangheten för Stats-Rädet och Hemliga Utskottet. Sevan ljud erhäMs yttrade sig Herr Grefwen och Landtmarffalken det rättigheten at äska votering wore obestridd Ug, Zo6 Den 18 Julik. lig, men, at den yrkade answarigheten inför Gud och Nationen ansägc Herr Landtmarffalken som ett olämpligt wilkor. Ropades ä nyo, mot och med. Grefwe De la Lar 6 i o. Herr Erversten Lkjöi^edranci, har sä wäl uttryckt meningen af en sädan answarighet, at sä, sorn han den yttrat kan ett äberopande deraf icke anses olämpligt.
Ehuruväl det genom sednaste riksdags Konstitufions-utskott, uti memorial af den 10 Juli 1848, N:o 27, till Rikets Ständers pröfning framlagda förslag till sådan ändring af 28 § Regeringsformen, hvarigenom befordran af utländska män till åtskilliga embeten och tjenster skulle blifva medgifven, vid dess slutliga behandling under nu pågående riksmöte förföll, visar likväl den inom Riks-stånden derom förehafda diskussion, att anledningen till afslaget hos pluraliteten egentligen icke var ett underkännande af förslagets piincip, utan fastmer den tvetydighet, som ansågs ligga uti den af förslagets mellanperioder, hvilken hade afseende på inkallad utländsk mans trosbekännelse och, uppå serskild framställning af en bland Utskottets ledamöter, uti förslaget, i följd af beslut vid dess justering, hade blifvit tillagd. Då nu inom Konstilutions-utskottet fråga ånyo blifvit väckt om behöfligheten af någon modifikation af den uti nämnda § fastställda grundsats, enligt hvilken till civila embeten och tjenster i allmänhet endast infödda svenska män kunna befordras, har Utskottet ansett sig ega så mycket större anledning att upptaga ämnet till ny pröfning, som nämnda diskussion gifver grund för den förmodan, att öfvertyga, lill R. St. Prat. IS50 * ISSI. 3 Samt., 10 Häft. 1 2 Konalilutions-Ulskollets Memorial, N:o 9. gelsen om gagneligheten utaf, att äfven till börden utländska män uti en del civila embeten må kunna anställas, numera inom representationen vunnit större utrymme, än resultatet af de derom vid flera föregående riksdagar framställda förslag visat densamma förut hafva egt.
Jemte den från samtliga Riks-stånden Stats-Utskottet meddelade remiss å Kongl. Maj:ts här ofvan till sitt hufyudsakliga innehåll anförda Nådiga Skrifvelse, har Utskottet äfven från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet fått emottaga de yttranden, som i anledning af samma skrifvelse blifvit inom bemälde 2:ne Riks-stånd afgifna, af hvilka Utskottet särskildt får omförmäla ett anförande af Grefve A. E. von Rosen, innefatlande följande motion: att Rikets Ständer måtte åt ofvannämnda jernvägs-bolag bevilja ett understöd, vare sig genom förnyadt meddelande af en ränte-garanti eller medelst lån till det belopp bolaget begärt och på sådane vilkor, som kunde för andra allmänna arbetens befrämjande varda af Rikets Ständer vid denna Riksdag bestämda. Öfriga till Utskottets handläggning öfverlemnade motioner i detta ämne äro afgifna: hos Ridderskapet och Adeln af Herr L. Nordenfelt, hvilken erinrat, hurusom medgifvandet åt ett enskildt bolag att anlägga och utföra den redan under arbete varande jernvägen mellan Köping och Hult, icke stöde i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers vid sistförflutne Riksdag fattade beslut, att jernvägs-slambanor inom Riket skola på Statens bekostnad utföras och blifva dess egendom.
Gustaf samt Herrarne Rosenblad, Bernhard, oell von Becher, Carl fohan, rörande samma ämne nyssnämnde dag afgifne yttranden. 2:0 Herr Motitgommeries, Fabianoch Friherre Wrangels, Fredrik Anlon, den 25 dennes på bordet lagda motioner, om inställelse af Byteshristers och da deraf härflytande efterräknings-posters indrifvande, jemte de af Hans Excellence, Herr Grefve De la Gardie, Jacob, Friherre Cederström, Jacob, samt Herrarne Tham, Wollrath, och Börtzell, Johan Abraham, rörande samma ämne afgifne yttranden. 3:0 Herr vo/i Hartmansdorffs, Angnst, och Friherre Ridderstolpes, Fredrik, den 25 dennes på bordet lagda motioner, angående utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1818 och 1823 årens Riksdagar, äfvensom att ett exemplar af de öfrige Riks-S åndens Protocoll jemte Bihangen till samtlige RiksStåndens Protocoll vid nyssnämnde Prot, XJtdr, d, as Nov, isis. f.9 Biksdagar, matie öfverlemnas till Bandjhöfdinge Embetet i hvarje Xjän, tillika med de af Grefve Spens , Carl Gustaf, Friherre Boye, Fredrik, och Herr -von Hartmansdorff, August, rörande samma ämne denna dag afgifne yttranden. Banco - TJtskottel: Herr Thoms, Wollrath, den 24 denne* på bordet lagda motion, att Herrar BancoFuUmägtige måtte anmodas begagna den nuvarande låga Coursen till upphandling af Silfver för Bankens räkning, jemte de af Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, Friherre Kantzou, Johan Albert, och Herr Lefrén, Johan Fehr, rörande samma ämne nyssnämnde dag afgifne yttranden. Lag - Utskottet: 1:0 Herr Rosenqvists, Fredrik Leonard, den 25 dennes pa bordet lagda motion, angående vederbörande
Betånkanden af den 13 Maj och 1 Julii 1818 tagne beslut, att Riksens Ständers Revisorers Berättelse om så val Statsoch Riksgålds-Verken som öfrige Verk och Inrättningar, hvilka af dem granskas, måga genast efter hvarje Revisions slut genom Revisorernes föranstalltande till trycket befordras och med Allmänna Tidningarne utdelas, icke blifvit i afseende på den åtgärd vid berättelsen om Revisionen af Stats-Verket, de Under Kongl. Commerce-Collegii förvaltning stående Fonder samt Allmänna Magazins-Inrättningen hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, hafva Revisorerne nu hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om nödige medels beviljande till kostnadernes bestridande vid tryckningen af sistnämnde Berättelser. I afseende på Kongl. Stats-Contoirets Räkenskaper och förvaltning återstår för Revi*o - a6 Riksefis Ständers rerne nu endast att anmäla, det Revisorerne funnit, att Kongl. Stats-Contoiret med noggranhet i alla delar fullgjort dess åligganden att efter Instruction och upprättade Stater samt Kongl. Maj-.ts nådiga föreskrifter besörja medlens anordnande, utbetalning och redovisningen derför. Till Revisorernes granskning har jemväl blifvit öfverlemnad Räkning öfver den af dertill i nåder förordnade särskildte Herrar Committerade förvaltade Fond af sådanemedel, som, i följd af Tractater med främmande Makter under senaste krigen uppkommit; hvilken Räkning innefattar Redogörelse för denne förvaltning ifrån 1818 års början till den 3 1 October innevarande år.
Här anser jag mig blott böra anmärka, att, då uti det förslag öfver de till Femte hufvudtiteln erforderliga anslag, som jag nu haft nåden framlägga, den för peris//. Prop. om Statsverk. 1850. sonalens fullständiga sammansättning erforderliga ökningen inom vissa delar af stamtrupperna ansetts, till besparing af kostnad, under ifrågavarande tid böra uppskjutas, så kommer den derigenom förorsakade bristen af så kallade förhands-karlar inom besättningarne att, vid större rustning, blifva ganska kännbar. Vigten af att bålla det antal deraf som nu finnes, i bättre öfning, blifver således desto större, da på dessa förmäns tillräcklighet i antal och duglighet, tjensten ombord å krigsfartygen i väsendtligt afseende hvilar. Detta vitsord är så bekräftadt af erfarenheten inom alla nationers flottor, att det ej lärer kunna jäfvas. Af dessa skäl lar jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Maj:t täcktes lill en utvidgad sjöexercis äska en förhöjning i det nu varande anslaget dertill af r:dr 49,475. (5:o. Kongl. Maj:t bar under den 17 sistlidne April i nåder befallt, alt de för fästningen Kungsholmens fullbordande anslagna medel böra från Femte hufvudtileln till den Fjerde återföras, och med anledning deraf äfven aflöningen till den vid nämnde arbete anställde material-förvaltare af sistnämnde titel öfvertagas; men då det i och flir ifrågavarande aflöning å Femte hufvudtitelns tillgångar till följd af Kongl, brefvet den 17 September 1847 hittintills anvisade tillskott, med afseende å dess, på grund af den utaf vederbörande föreslagne öfverflyttningen och intilldess densamme hunnit verkställas, tillfälliga beskaffenhet blifvit för hvarje år å titelns medel för oförutsedda utgifter anvisadt, lärer ock icke någon ändring uti denna bufvudtitels anslag, genom nämnde nådiga beslut, böra föranledas.
— Således också den njugghet i bekostnaden, hvarmedelst b e k ostandets ända mål förfelas; således också vägran af utsäde, när ymnigaste skörd är viss.’’ Det faller sig något svårt, att utur dessa måhända för min inskränkta uppfattningsförmåga något invecklade och dunkelt uttryckta statsekonomiska begrepp kunna leda mig till någon adaeqvat tillämplighet vid frågan om betänkligheter att bevilja alla de för landtförsvaret affordrade anslag. Den i3 Augusti. 5 Efter den värde talarens uppfattning af stätshushållningsläran, anser lian ”att väl må olika d örn mas örn grader af nytta och nödvändighet af bekosta nden och örn behörigaste fördelning af tillgångar, ’’ oell ett sådant medgifvande ifrån en af majoritetens ledare är redan atl anse såsom ett liberalt begifvande, hvarföre en minoritet alltid får vara tacksam, helst dess tillgöranden icke sträckt sig särdeles längre, än till bedömmandet af utgifternas nytta och nödvändighet och af tillgångarnas behöriga fördelning. Såsom slutsats till sitt yttrande tillägger talaren, ’’a 11 på det hela vår Stats bestånd och dess förkofran erfordra ungefarliga totalsumman af ifrågavar. statsanslag.” Jag bekänner lika uppriktigt med den värda talaren, att jag skulle anse mig i högsta måtto lycklig, örn jag kunde göra mig den sangviniska föreställningen, att vår Stals bestånd oell dess förkofian icke erfordrade mera än ungefärliga totalsumman af ifrågavar. statsanslag och genom den ifiågavar. fördelningen deraf. Vore jag så säker som den värde talaren, att den ymnigaste skörd af våra statsbidrag vore att påräkna såsom viss; så kan jag heligt försäkra, att äfven hos mig icke skulle uppstått några betänkligheter att biträda majoritetens beslut i afseende ä behofvens bestämmande; men då jag icke kunnat förena mig med de gällande åsigterna i afseende å nytta och nödvändighet, så torde det icke böra förtänkas mig, att jag helt och hållet undandragit mig allt deltagande uti majoritetens beslut.
De underhandlingar, som redan wid förra Riksmötets sammanträde wörö öppnade, till beredande pä förmänliga grunder af Handelsoch Sjöfarts-Traktater med Ottomannista Porten, Republiken Venezuela, samt de Fria Niks-Städerne Hamburg och Bremen, hafwa under loppet af arén 1840 och 1841 blifvit afsimade, och sedan de i följd deraf ingängne Traktater af wederbörande Magter ömsesidigt blifvit ratificerade, hafva desamma uti full kraft och werkan inträdt. En, pä fullkomliga jenmlikhetsgrunder uppgjord, förnyad öfwerenSkommelfe har likaledes med Stor-Hertigdömet Oldenburg blifwit afsiutad, och den 1 Juni 1843 ucwe.rlad. Med Danmark hade redan en längre rid underhandling warit ä bane, till bestämmande af ätstilliga förhällanden, som med Öresundsta tullen ega gemenskap, och till beredande af ett med Swensta och Norrsta Handelns och Sjöfartens billiga fordringar mera öfverensstämmande beräknings-sätt af waru-wärden och derför uppburne afgifter. Detta wigtiga ärende har genom en i Helsingör den 23 Augusti 1841 afsiutad Konvention blifvit till afgörande bringadt. Genom den salunda träffade öfverenskommelse, har den uti Christianopel är 1645 upprättade Oresundsta Tull-Tariff ä nyo blifvit till tillämpning upplifvad; wärdén för en del artiklar, som icke uti bemälte Tariff wörö upptagne, bestämde, samt tull-afgisterne för en del andra waror betydligt nedsatte; äfvensom ätstillige ätgärder till lättnad för handeln och befordrande af skyndsammare eppeditions-sätt wid Öre-, sundö Tullkammare blifvit tillwägabragre.
Far hän falska begrepp om hvad som passar, som är hederligt, om hvad som är anständigt; föraktliga fördomar, som alla blott upprepa: man skall göra som andra, faren hädan! Till er vänder jag mig, enkla seder, forntidens ära, måttlighet och tarflighet, förfädrens lära, varen välkomna och herrsken i mitt stilla hem. En soffa af trä synes mjuk, då man der sitter vid den älskades sida, och en skål mjölk, en enda enkel rätt, framsatt af din hand på ett bord, vid hvilket en vän, en vän som vet värdera hvad redliga hjertan bjuda, ej skall vägra att taga sin plats o hvilken måltid! Konungar, Kejsare, bjuden mig in i edra gyllne salar! Stolt och föraktande skall Annas lyckliga make svara, nej! O min ljufva Anna, i detta lilla, jordiska paradis, huru fort, huru sällt måste ej våra dagar framflyta! Hand i hand genom lifvet vi vandra, och vid lifvets slut, så ljuft i hvarandras armar vi dö! Men förlåt, jag vill ej uppröra dig, gråt ej min Anna! Anna till Axel. Jag gråter visst icke, bästa Axel! Axel till Anna. Våra kläder böra vara enkla, som vår föda, och hela vårt lif. Hvitklädd måste du alltid vara; du är då så lik en engel. Trädgården sköter jag sjelf, gräfver, rensar, planterar och vattnar, med din tillhjelp, de dagar, som jag ej i staden sköter min syssla. Inomhus ordnar och regerar oinskränkt min alltid flitiga, alltid omtänksamma lilla husfru. Då jag återkommer från mitt utarbete eller ifrån staden, skall din harpa och din röst flytta mig i himmelen, eller förtära vi tillsammans en enkel måltid, som vår aptit och vår glättighet kryddar. Om aftnarne, då stora verlden under gäspningar söker nöjet, der det aldrig funnits, på supéer, der moralisk svältkur hålles, eller på baler, der man dansar som på dagsverke, om aftnarne läsa vi tillsammans Tegnérs poemer, Coopers och Walter Scotts romaner, och njuta, under det vi förädla våra hjertan, alla de nöjen, som snillet kan skänka inbildningen, känslan och smaken.
Voteringen har utvisat 86 Ja och 33 Nej, i följd hvaraf, och som Ja således vunnit, har följande proposition blifvit antagen för den g:de Voteringen (13:n) Den, som bifaller Utskottets förslag alt å Bleckslagare-arbeten, ej specificerade, lackerade, tullvärdet skall bestämmas till 1 R:dr 12 sk., och inforselstullen till 20 sk. skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, antages Ridderskapet och Adelns beslut, att, med godkännande af det utål Utskottet derå föreslagna värde, 1 R:dr 12 sk., införselstullen skall bestämmas till 15 sk. skålpundet. Vid voteringssedlarnes öppnande hafva befunnits 77 Ja och 42 Nej; och då Ja således vunnit, har Utskottets förslag blifvit af Rikets S änder godkändt. to:de Voteringen (14:o) Den, som vill, att coutrapropositiou i hufvudfrågan skall blifva det af Bonde-Ståndet fattade beslut, att med godkännande af det utaf Utskottet å blodiglar antagna värde 10 R:dr skålpundet, utförselstullen bör bestämmas till 3 R:dr, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, blifver Ridderskapet och Adelns beslut, att nuvarande bestämmelser, nemligen 5 R:dr värde och 2 R:dr utförselstull, per skålpund, skola bibehållas oförändrade, contraproposilion. Voteringen har utfallit med 90 Ja och 29 Nej, i följd hvaraf och som Ja vunnit, följande proposition Dl i t vit antagen tor den ii:te Voteringen (15:o) Den, som bifaller Utskottets torsia-, att å Blodiglar värdet bör för höjas till 10 R:dr och ulförselstullen till 5 R:dr skålpundet, löstalja; - Förstärkta Sta's-Utsko.tets Memorial, y.o 27-f. 5 Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner
Och då Utskottet icke blott funnit dess göromål lättade genom Herr Stats-Commissariens erfarenhet och kännedom af dessa ämnen, utan ock i öfrigt fått påräkna och begagna dess nitiska åtgärd och biträde vid ärendernas utarbetning; så får Utskottet, med anmälan häraf hos Riksens Höglofl. Ständer, vördsamt hemställa att i likhet med hvad som vid förra Riksdagar varit vanligt, Herr Stats-Commissarlen måtti?, för denna dess befattning och handläggning vid Riksdags-göromålen, tilläggasj någon belöning, den Utskottet anser sig böra föreslå till ett belopp af 1000 Bad B:co, att utgå af Riksdags-kostnads-medlen; hvarom Riksens' Höglofl. Ständer alltså torde hos KoUgl. Maj:t göra underdånig anhållan. Stockholm den 4 Augusti' 1815. Pa Höglofl. Ridd. och På Högvörd. PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar C (fri Dt Geer vägnar C. t>. Rosenstein. IU Den 4 "Augusti På Vällofl. Borgare - På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar 1 Jon Jonsson. Ståndets Ledamöters vägnar C. Fr. Landberg. C Tunelius Uppläst hos samteliga Riks-Stånden den 4 Augusti, E„« gt 6 8. §. uti. Riksdags-Ordningen af den lo Februari igio skola Riksens Höglofl. Ständer utsätta tiden till nästpåföljande sammanträde af deras Revisorer, för granskning utafStatsVerkéts, Bankens och Riksgälds-Contoirets Styrelse oell förvaltning. Och Sorn något bestämmande härutaf ännu icke skett, så har Stats-Utskottet ansett sig böra vördsammeligen, anmäla detta ärende samt får der-i vid vördsammeligen föreslå, att nästa Revisions sammanträde må utsättas till år 1817 den 15 September, då, enligt Riksdags-Ordningens föreskrift, g:ne års Räkenskaper öfver Statsoch Riksgälds-Verken blifva att genomgå och revidera samt för Öfrigt tiden för Revisorerna inom nästa Riksdag synes blifva iakttagen, Stockholm den 4 Augusti 1815.