Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hoo bedragher, han behagher, Then som gör wåld, han kallas båld, Götha prijs, är nu bygd på ijs.” Endast kung Amund i Norge uppföder med tukt sina barn, bland hvilka Håkan är förnämst och dernäst Habor. Nu kommer Habor, hälsar Starkotter och ber honom följa sig till Svithiod, dit han är bjuden af Upsalakonungens söner och dit han vill resa för att fria till deras sköna syster Signill. Starkotter vill ej följa med, emedan han ämnar sig till Håkan; men han varnar Habor, emedan lyckan i giftermål är en slipprig ål, och manar honom att fria med hast. — Sc. 4. Habor träffar Grimkijl Prästaff och utletar af honom genom sina frågor, att kungasönerna Alf och Alger hafva förberedt svenska konungen på hans ankomst, att konung Sigar bor på Håtuna, och att hans sköna dotter hålles i sträng vakt på hans gård, utan att få se någon främmande, men att han, Grimkijl, är hennes vaktare samt den, som till henne bärer budskap. Habor yppar sin kärlek till Signill och ger en ring åt Grimkijl, som då lofvar att hjelpa honom. — Sc. 5. Alf och Alger emottaga Habor vid slottsporten och befalla Stoorbjörn marskalk att bereda dem en lustig dag. — Sc. 6. Stoorbjörn befaller Sotring att i gjödestallen slagta kreatur, Wijnmåss att hämta det bästa vin upp ur hvalfvet och Snarfoot att bekläda den mindre salen med gull. Sotring svarar å allas vägnar, att så skall ske. Andra akten. Kung Sigar och hans drottning Asta hälsa Habor välkommen såsom en kärkommen gäst, den der är i all land berömd. Han bjudes gå in och göra sig lustig. — Sc. 2. Habor kommer, sägande, att alla sofva i konungens hus; han plågas af sin kärlek och väntar på Grimkijl, som återvänder från Signill med det bud, att, sedan hon kört alla i säng, väntar hon Habor med stor hjertans qval. — Sc. 3.
I anledning af gjorde anmärknin - Den 3o Augusti c, m. 379 gar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, öfver väckte molioner, om stadgande af ny praescriptionstid, i afseende på sådane för detta FilialDiscontlnrättningarnes skulder, hvilka icke, inom den förut bestämde praescriptions-tiden, blifvit till inlösen presenterade. Från Bevillningsoch LagUtJkotten t Af den 28 dennes: Öfver väckt motion, angående förändradt sätt för Krono-skatternes indrifvande. Från Lag-Utskottet: Af den x5 dennes: N:o i54. Angående föreslagen ändring uti Kongl. Brefvet den 17 October 1778, rörande barnamord. I anledning af gjorde anmärknin. gar vid Utskottets förut afgifne Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändring i 1 Cap. x och 10 §, §. RättegångsBalken. Upplåstes följande från de öfrige Respective RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag: Från Högvördige PrefteStåndet:
De, Lag-Utskottets Betänkande, N:o 14. 0 De, som nu afstyrkt bifall tillden väckta motionen, måtte naturligtvis biträda dessa Nådiga åsigter; jag, för min del, kan icke gilla dem at skäl, sorn jag nu vill framlägga: l:o hvad grunderna för Kongl. Majrts vid sista Riksdag gifna Nådiga afslag i ämnet angår, anser jag dem icke motsvariga Rikets Ständers då framlagde motiv för bifall dertill. Sedan Domaren, till dag oell innehåll, i protocollet i korthet anmärkt handlingarne, kan han vara trygg, helst renoverade domböcker från Under-Rätterne till Hof-Rätterne inkomma. Att någon grundad klagan icke sports, synes förfalla, vid betraktande af den omständighet, att samtlige Riks-Stånden klagat öfver det förhållande, sam egde rum, och föreslagit förändringen; och hvad vidkommer ämnets utställande till en framtida pröfning, i sammanhang med den nya Lagen, vågar jag anse detta undvikande svar innefatta ett medgifvande af sakens rältsenlighet, hvilket än mera förringar värdet af skälen för afslaget; 2:o fordra rättvisa och billighet, att, sä vidt det med bibehållande af nödig säkerhet och ordning kan förenas, part må kostnadsfritt återfå sina till Domstol ingifne rättegångshandlingar, som utgöra hans egendom, och således icke skäligen böra honom beröfvas; och 3:o kunna dessa handlingar, för målets fullföljande, vara alldeles oundgängliga, och parten, i brist deraf, måste ju blifva urståndsatt utveckla sin talan, hvars bedömande ofta kan bero på hänvisning till en, af så väl parter, som Domare, förbisedd omständighet i slika handlingar.
Hela Europa skall snart erkänna sanningen af denna i några ord af slutmeningen framställda målning af den Ministérieltrepresentativa Statsförfattningen; och huru man kan deraf vilja göra någon syftning till personlighet, begriper jag ej. Jag har vidare nämnt: resultaten af vära, som mig sjnes, icke så mycket på skaij som på Voteringsmassornaj grundade öfverläggningar. Ja, mine Herrar! Jag frågar Er, huru ofta vi ej hört dessa högljudda rop på votering nedtysta minoritetens skäl, och jag vädjar till hvarje upplyst man, om ej skäl blifvit af mig fruktlöst använda, bland andra tillfällen, i frågan om anslaget till Försvarsverkets iståndsättande, hvilket anslag man nu ytterligare vill öka. Jag har yttrat, att man äfven på denna väg söker att öka skattebidragen af ett folk, för hvars bildning, trefnad och frihet man deremot, som mig synes, gör föga eller intet. Denna mellanmening har man anfallit, såsom riktad mot Regeringen. Jag har likväl ej nämnt dess namn. Men om jag menat den; om jag nu ock skulle säga, att jag menat den; hvad är väl hela yttrandet annat, än en enskild tanka, eli motif 234 D,e 11 14 October e. ni. föl* mig allena. Det är ju ej cn juridisk beskyllning; det är en moralisk-tro; och i sanning» den kail ej undertvingas deraf, altman vid en Riksdag, då man hegart millioner till obehöflig^ ting, föreslagit 60,000 R:dr till Läroverken.. Om den är origtig, är det blott illa för mig; men den är och blir en bisak, som af dem, hvilka ej tycka om dera, tilt och med kail anses som en brist i min framställning.
S. D, Fann Ridderskapet och Adeln icke skäl att antaga den af Hedervärda Bonde-Ståndet, geuom ProlocoHs-Utdrag af den i5 sistlidne Augusti, hvilket den 23 i samma måna! blifvit lagdt på bordet, gjorde inbjudning till instämmande i Bonde-Ståndets beslut, att Mantals-penningarne samt Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan skulle alldeles upphöra, samt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållas orm sanction till afskaffande af desse Statens ordinarie inkomster. S. D. Å nyo föredrogs och bifölls Lag-Utskottets den 25 sistlidne Augusti förmiddagen på bordet lagde Utlåtande N:o 108, i anledning af dels gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkanden N:o 72 öfver väckte motioner, angående inrättande af Förmyndare-kamrar, dels ock i sammanhang med berörde anmärkningar gjorda förslag till ändring af 22 Cap. 1 och 4 §§• Alfda Balken. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets deri 25 sistlidne Äng. förmiddagen på bordet lagde Betänkande N;o 28, i anledning af Herr Grefve Pipers, Carl Fredrik, motion, angående ytterligare ersättning till Öfverste Lieutenanten G. U. Adlerstam, för det lidande, som genom en rättegång med Rikets Ständers Bank skall blifvit bemälde Öfverste-Lieutenant förorsakadt, blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet, S, D. Biföll Ridderskapet och Adeln Stats-U skottets den *5 sistlidne Aug. förmiddagen på bordet lagde Utlåtande N:o 229, i anledning af Herr von Troils, Emil, motion, att åt Riksgäldskontoret må uppdragas, 44 Fröt.
Husaga, angående densammas afskaffande. II. 190, 201. R. 280. Husbehofs-brännerimedlen, angående beräkning af. Se Sjötullsni edlen. Hushållssällskaper, angående beviljandet af ett årligt stats-anslag af 1000 Riksdaler för hvarje sådant i de större länen, samt i proportion derefter för dem i de mindre att användas till befordrande af sedlig och materiel förkofran bland den större massan af Svenska folket. II. R. 287. Se vidare Stats-Utskottets Betänkande N:o 87, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel. Ilusrötebrist, angående arrendatorns af Kungsbergs Kungsgård A. Söderholtz’ ansökning om godtgörelse för en vid hans tillträde till arrendet af nämnde kungsgård befunnen sådan. I. R. 23. V. B. 99. Huss, aflidne Kronofogden J. M., angående väckt fråga om af - ( 62 ) skrifning utaf en upbördsbrisl hos. Hypoiliek, angående belåning deraf i Rikets Ständers Bank. Se Publika Papper. Härads-Nämnd, angående väckt fråga om dels förändring i ordningen för val till, dels ock minskning i det antal nämndemän, som fordras för fullsuten rätt. Hästafvel, om användande af Norrska Hingstar vid Ottenby Stuteri till dess förbättrande. Hästhemmansräntor, vid f. d. YVesigötha Kavalleri-Regemente, angående ersättning derför till Majoren Bennich. II. R. 216. Högsta Domstolen, angående Nämnd till omröstning öfver. Se Nämnd. J Jagtsladgan, angående ändringar i. V. B. 473. VI. Jemtland, angående dess rotering. VI. 177. R. 209. VIII. B. 595. IX. A. 20. E. 187.
De uti nästföregående Punkt omförI mälda Obligationer få, utan åtskillnad, begagI nas uti liqvider af lån, hvilka från Götha CaI nal - Bolagsoch Malmö Disconter blifvit med9 delte; Och anmärkes härvid, att, enligt Hufvud-Betänkandet, hafva förenade Utskotten in; stämt deruti, att Rabatt borde beräknas å ObliI gationerne, när de på förenämndesätt arivän| das; men att, vid anställd votering öfver den jj fråga: om rabatten skulle komma att beräknas elter Sex eller Fem Procents Ränta, Två Stånd | Statsoch Bänko-Utskottens Fetänkanden. 1143 stadnat emot Två Stånd; äfvensom, att sedermera, vid skedd omröstning öfver den fråga, hvartill anmärkningarne föranledt, om nemligen Obligatlonerne skulle till fulla beloppet eller med rabatt beräknas uti Lån - liqvider, Två Stånd stadnat emot Två Stånd; så att till Rikets Höglofl. Ständers omedelbara afgörande måste öfverlemnas, om ifrågavarande för Götha Canal-Bolags - samt Malmö Disconters Skulder utgifna Obligationer, när de begagnas till liqvider ande af län, hvilka från endera af dessa Disconter blifvit meddelte, mä beräknas till fulla beloppet, hvarå de lyda, eller med rabatt för deras återstående förfallotid, samt i senare händelsen, om denne rabatt skall beräknas efter Sex eller Fem Procents Ränta om äret. 6:0 Alla hittills vid Götha Canal - Bolagssamt Malmö Disconter uti Lånliqvider, endast såsom Hypoteque, emottagne Discont-Papper, så väl Assignationer, sorn Tre Procents Reverser och på Götha Canal - Disconts AfskrjfningsRäkning ställde Invisningar, hvilka af Directionen i Stockholm äro attesterade, må, vid slutlig liqvid, beräknas till fulla be öppet, hvarå de lyda, med tillägg af den å Tre-Procents Reverserne till den 1 October 1817 upplupne
Som Ditt vackra kors är ju färdigt, bort, bort med pärlor och gyllne miss Johnstone sända hans tidning bidrag. år en hvilodag. E m i l y Johnstone är född i den pariserTimes ' har erinrar sig dessutom från barnaåren en små trots har sätt som » D a i l y sig det är d ö d erbjöds också platsympati, hon i Frankrike mött. bort, o c h det var i anledi tiden hade vädjat till ryska tsaren. — Crawfords henne. smälte stänken skvallrar har korrespondenser. fullständigt inte är det själfva åren, som kastat dit de grå mal Måhända delen af mannens arbete den ty åt ömsesidigt. åtminstone någon del af egendomen, innan den ej detta möjligen kunde ske, genom att hon — hvarandra moders lagliga ställning gent emot fadern, o c h intryck af ungdomlighet oeh håret henTvärtom. spekulaEn farbroder sökte tillförsäkra modern — Blott eller hennes förmåga. dern såg sin mans en gång rätt ansenliga förom vigör. sen (1864) m e d mr Crawford, D a i l y skrifvit allra största mr såväl landena i n o m hemmet. ställning, i tidigt utveckla heni en bestämd riktning: började o c h korrebåda makarne arbetade tillsammans o c h krihustrun ting annat, som bidrog att del kvinlig en hade af mina Vid räkning och i Septembre. Paris, jag böcker! » tioner. för Iduns ett bjöd hon mig News En själf, — korrespondent, minskade hvarken ning hemmet utspunno göra Giftermålet nes arbetslust » J a g tror tidningsstilen uppmärksamhet, spondensanbud tillströmmade från flere häll. slukade e j, » säger hon beskrifva de andras m e d sina balskor Jag Hon förträffliga D e t är ett hjältedåd, få böcker. sig var osläcklig.
Hon mig tyst och varsamt för. Det var där, jag några stunder Stolt mitt lilla slott besåg, Upphöjdt öfver mörka lunder, Spegladt i en stilla våg. Detta läge för en hydda Enkom sågs för mig bestäldt. Bakom berg, som tomten skydda, Råkas vatten, skugga, fält. Där en stad ej mer förmådde Till min syn att tränga sig, Där jag om naturen rådde. Hon allena öfver mig. Af ert granskap, Vengarns148 vänner, Blef min gård mig dubbelt kär. Jag ännu mig lycklig känner, Att af er jag älskad är. Oppå berget, hur förlägen Af Er syn att fägnad bli Sprang jag ej att utåt vägen Varsebli Er vis-à-vis. Gård och granskap ha försvunnit. Aldrig mer på egen grund Jag en älskad hydda funnit Att mig hvila någon stund. Månn’ likväl jag ej är vorden Gynnad med en sällsynt lott, När af sjutti år på jorden Sjutton år jag lefva fått. Sen jag mer ej mäktar njuta Nöjet af ett rörligt lif, Må mig Stockholm innesluta I ett stilla tidsfördrif. Mellan hustru, barn och vänner Har jag fäst min hydda där Och för dem allena känner, Att jag än vid lifvet är. Ljufva mornar, sköna dagar! Skall jag då förlora Er? Nej, så länge Gud behagar, Sommarn mig på landet ser. Och utmed min forna hydda, När jag resan återstält, Vengarns vänner än mig skydda Under lindens gröna tält. Stockholm den 27 december 1802. Till min goda kusin Maja Hedvig. Vengarn. Midt i sommarn, midt bland slägten Hämtar jag med andedrägten Hälsa, kraft i märg och blod. Sommarn är väl något kulen, Men vår dag är aldrig mulen Hos en matmor huld och god. Med hvad ömhet hon oss fägnar Och två fröknar på dess vägnar, Kronan af vår slägt! Må du Till vår glädje, till vår ära Länge silfverhåren bära. Lika nöjd och frisk som nu. Linden i Sundängen. 149 Du gamla lind! Du bygdens heder, Som åt vår slägt i fyra leder Och sist åt oss din skugga räckt! Den äng, som dig för skyddsand’ vördar,
Biföllos. S. D. Föredrogos ånyo och lades lill handlingarne Lag-Utskottets Memorial: M 64, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, JVs 38, öfver motioner om ändring af 12 Kap. 2 § Rättegångs-balken ; JVs 65, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, J\e 44, öfver motion angående tillåtelse för enskilde att anställa särskild prestman för gudstjen stens upprätthållande i orter, aflägsna från församlingens kyrka; och M 66, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, M 47, öfver motioner, angående dels inrättande af en Hofrätt i Hernösand, dels ock Svea och Göta Hofrätters fördelning i flera mindre Hofriitter. S. D. Föredrogs utdrag, 456, af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 28 dennes, innehållande, utom annat, inbjudning lill de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-Ståndets rörande 5:te punkten i Stats-Utskottets Utlåtande, M 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens nionde Hufvudtitel, fattade beslut. Preste-Ståndet fann ej skäl, att denna inbjudning antaga, utan lade, med vidblifvande af sitt i frågan fattade beslut, förberörda protokolls-utdrag lill handlingarne. S. D. Föredrogs utdrag, M 417, af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Prot.-Vtd.rag 623 protokoll den 28 dennes, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Ridderskapet och Adelns, rörande 69:de punkten i Stats-Utskottels Utlåtande, 32 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens nionde Hufvudtitel, fattade beslut. Preste-Slåndet fann ej skäl att denna inbjudning antaga, utan vid biel sitt i frågan fattade beslut och lade protokolls-utdraget till handlingarne. S. I).
Något skäl hvarför detta blifvit uteslutet hafva Utsktn icke anfört. Jag hemställer dock, örn icke ett sådant stadgande är högst nödigt både för att trygga allmänheten för förluster och bereda förtroende till creditsedlarna. Troligen har jag tröttat H. R. o. Ad. med mina anmärka:!'; mea ämnet är af stor vigt för framtiden. Lika uppriktigt som jag önskar att de enskilda bankerna måtte växa till och förkofra sig, till befrämjande af industri och väl - Den 11 Augusti f. m. •s33 vältrefnad ! landet; lika nitisk Ur jag derför att missbruk och dera! följande olägenheter oell olyckor måtte föll kommis genomen bestämd Ing, som, utan att hindra bankerna i deras rörelse, dock innefattar stränga föreskrifter til! allmänhetens betryggande för förluster. Detta är, enl. min tanke, det verksammaste medel alt bereda bankerna allmän! förtroende. Då, såsom jag förmodar, Utsktns förslag blifver återremitteradt , anhåller jag att detta milt anförande måtte dervid få åtfölja. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag erkänner visserligen, att 1824 års lag för enskilda banker är ofullständig, och att i framtiden ämnets vigt påkallar en fullkomligare lagstiftning; men då å ena sidan både det lagförslag, sorn efter länga öfvei läggningar vid sisla riksdag frambragtes, och det som nu discuteras, tillräckligt vitsorda, att erfarenheten och insigtema ännu icke äro nog mogna för att låta hoppas, ali den erforderliga förbättringen vid denna riksdag kan vinnas, oell å den andra denna äfven för det närvar, är mindre af behofvet påkallad, då ingen sannolikhet är, altför nästa riksdag några nya enskilda banker skola uppkomma, (om ej möjligen en i Rikets norra orter), och för de redan beståndande deras oclrojer utgöra en slags special-lagar, hvilka förmodligen det nu icke lärer vara meningen att ulan vederbör:? samtycke förändra; så tror jag, ali man bör åt kommande Ständers mognare erfarenhet och ökade insigter öfverlemna denna fråga
( Våtår öfver indrifningen af utestående fordringar 3 för aldre, och sednare åren, samt handlägger alia .Q juridiska mål. ( Bestrider Protocollsföring hos Styrelsen i alla mål, ( som röra Allmänna Magazins-Inrättningen. ( Biträder i Styrelsens Cancellie, samt Ombuds3 mannen med utskrifning af förefallande expedi( tioner. £ Afgifver Utlåtande i alla Ekonomiska mål, som 3 röra Allmänna Magazins-Inrättningen och ej äro 3 af juridisk egenskap. Håller controll öfver In ( komster och utgifter m. m ( Utlåter sig i alla Räkenskaps och Anmärknings i eyisions .om ^ frågor; uppgör Liqvider med diverse Verk ' och missai n.. ^ Redogörare, och utreder gamla Balancen i Rä Q kenskaperne. i Bokliållare ( Afslutar Hufvudböckerne för sista åren. ( Granska alia inkommande Räkningar och Upp 3 Revisorer 3 bördsmännens Redogörelser, samt bestrida nÖdi ( ge Räkenskapsundersökningar. ( Biträda vid RevisionsgÖromålen om så påfordras, 3 Kammarskrif-) dessutom med renskrifning af Räkenskaper och vare £ Conloirsexpeditioner. a Kummarrd.r ( Till Budskickningar och ärenders uträttande. iu -i. j *3J;au • . ' /fr - .v.iJOi,-;- u&u at -ÄÄ i .Ml ■; :> l ' ; Hv '{'r-pIr^A ) .3'.diii.c;' -nq1 ? i» -•. .. >■ * ... - '.
379 egarnes skuld afbördades endast efter enkel ränteberäkning, men amortissementsfonden växte med sammansatt ränta, Statens skuld kunde till fullo infrias innan de enskilde låntagarnes, * * * Remissen af denna K. Mits Nådiga Skrifvelse haV från R. o. A., Borgareoch /ionrZe-Stånden blifvit beledsagad af flere Ledamöters inom desse RiksStånd, i ämnet afgifne anförandetti Af desse Ledamöter har en, inom V. BorgareStåndet, under yttrad öfvertygelse så väl, att upplåning i verkligt silfver borde företrädesvis antagas, som ock, att låneoperationen kunde af RiksgäldsContoiret ombesörjas, med iakttagande deraf att Banken silfver inväxlar, tillstyrkt sådane låns upptagande som Hr Rosenblad uti den af honom väckte till BancoUtskottet remitterade motion föreslagit. Af en annan Ledamot inom samma Stånd äro uppgifne följande modificationer i fråga om verkställigheten af den upplåning, Hr Rosenblad föreslagit, nemligen: att lånen ej måga upptagas med större förlust än 12 proc. eller så att minst 88 R:dr erhållas för en obligation på 100 R:dr; att räntan må bestämmas till 4J proc. — betalas hvarje halft år — och, såsom å Discont-lån, prsenumerationsvis erläggas; att till amortissement må anslås i§ proc.; 38o Stats-Utskottets samt att obligafionerne niaga göras ouppsägbara å långifvarens sida. Af någre Ledamöter inom dels R. o. A., dels ock H.
När mor Kajsa och hennes främmande inkommit i stugan, drog den förra trenne stolar ett långt stycke fram på golfvet, trugade Mathilda och barnen att sätta sig, och hjelpte sjelf upp de små på de höga stolarne. Pigan rusade ut i köket, men lemnade en liten springa på dörren öppen, genom hvilken hon tittade. AnnaLisa, en nio-årig, gulhårig, ful flicka, och mor Kajsas yngsta dotter, (de andra voro gifta) stod vid spisen, såg under lugg, satte ut magen och höll fingrarne i mun af blyghet och förlägenhet. »Kom fram Anna Lisa,» ropade mor Kajsa, »och helsa på nådig grefvinnan och på småfröknarne. »Kors inte ska’ du vara blyg, Anna-Lisa! Hör du då! Vill du inte säta hvad jag säger, tös! Kom fram i rappet och tag småfröknarne i handen och helsa vackert.» Men Anna-Lisa förblef, oaktadt alla dessa uppmaningar, dock qvarstående, endast ruskande på sig, och stickande allt flera och flera fingrar in i den stora munnen. För att göra processen kort, sade Mathilda till Mina och Lina: »Gå ned mina små flickor, och helsa på den lilla flickan, och tag henne i hand.» Mina och Lina, som med förvåning åsett Anna-Lisas gensträfvighet, efterkommo genast Mathildas tillsägelse, nedstego från sina stolar, gingo fram och togo den blyga flickan i handen, men återgingo genast till sina höga platser, på hvilka de med svårighet uppklängde, samt sutto sedan lika som förstenade med små hängande ben och fötter. »Nå hvad säger nådig grefvinnan om den stackars Bolds Stina?» frågade mor Kajsa, och sysslade under tiden i sina skåp. »Jo,» svarade Mathilda, »jag tyckte hon var allt för beklagansvärd, helst för den fasliga ensamheten der borta i djupa skogen, och vi få väl vara betänkta på att skaffa henne någon hjelp på något sätt.»
Lisefors Manufakturi 2 Stålugnar. 2 Spikhamrar. 1 Valsoch Skärverk. Christinedahls Bruk Knarreby en Vattenslägga med Ässja . Rådanefors Bruk Öxnäs Bruk 1 Knipphammare. Liljenbergsfors Manufakturi 1 Knipphammare. 1 Spikhammare. Upperuds Bruk Hofreströms Bruk och Manufakturi-vcrk 2 Knipphamrar. 12 Spikhamrar. 1 Valsoch Skär-verk. 1 Stålugn. Kållerö Manufakturi 2 Stålugnar. Cathrinefors Manufakturi 1 Knipphammare. Floda Bruk 1 Stålugn. 2 Knipphamrar. 4 Spikhamrar. 1 Valsoch Skär-verk. Trollhätte Manufakturverk Önafors dito dito 1 Knipphammare. Thurefors Manufakturi 1 Knipphammare. Grafvenfors Manufakturi 1 Plåthammare med 1 Knipphammare. 3 Spikhamrar. Hultafors 1 Räckhammare. 2 Spikhamrar. 1 Klippsax. Wolffenfors Bruk och Manufakturiverk Strömshofs Manufakturi Möllefors dito EkeforsEkedahl dito Sui Cathrinefors Kopparhammare med 1 Plåthammare och 1 Härd. Bålån 1 Kopparhammare ■ Summa 'För 1,300 Sk®.Smide tillverkas Stångjern mot 13 Sk® Hammarskatt. I För 300 Sk® Ämnessmide får äfven tillverkas Stångjern mot 3 Sk® Hammarskatt. | Tackjernstillverkningen vid Masugnen fri på 6 år från och med år 1846, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 25 Maj 1848. I afräkning på 300 Sk® Ämnessmide får tillverkas Stångjern 450 Sk® å 17 R:dr. 3,150 Sk® å 15 R:dr. f450 Sk® å 17 R:dr. 1450 Sk® å 15 R:dr. 400 Sk® å 17 R:dr. I Sk® 6 L® a 15 R:dr. sk® å 17 R:dr.