Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes har Herr C. W. Olbers, efter upptagande af en del bland de skäl, som för ^afskaffande af spö- och ris-straffen i allmänhet åberopas, uti ett hos Vällofl. Borgare-Ståndet aflémrtadt memorial anfört, att, ehuru det, enligt 5 Cap. 3 § Slraff-Baiken, ålåge Domaren, att, vid böters förvandling, döma den sakfällde till fängelse vid vatten och bröd, i stället för spö eller ris, derest hans heder och välfärd genom sistnämnde kroppsplikt spilldes, och i Kongl. Brefvet den 17 October 1750 en noga efterlefnad af berörde Lagbud är vorden anbefalld, skulle icke déstomindre olika tillämpning vid olika Domstolar ega rum, hvilken brist på enbet i lagskipningen Motionairen önskat afhjelpa genom det förslag: att bestraffning med spö och ris måtte alldeles upphäfvas och böter deremot alltid förvandlas till valten och bröd. enligt de i 5 Cap, 5 Straff-B allsen bestämde grunder, utom i det fall Lagen uttryckligen utsätter spöstraff. Dessa till Lag-Utskottet hänvisade motioner har Utskottet till granskning förehaft; och hvad först beträffar Herr Crusenstolpes förslag, att spö och ris-straff alldrig måtte ega rum för första resan förbrytelse, äfven då den efter nu gällande Lag är urbota, så, utan att ingå i undersökning om den ena eller andra strafftheoriens företräde och brister eller att uppträda såsom skiljesman emellan förfäktarne af de så kallade physiska afflictiva straffen och deras vedersakare, anser Utskottet sig Tiemta tillfylleslgörande skäl, alt afst}'rka bifall till förslaget endast deraf, att en dylik förändring ligger en total reform af nuvarande straffsystem så nära, att den icke utan Lag-Utskottets Bet. JV.-o i3o. 5 i sammanhang dermed lämpligen kan verkställas.
Kom aldrig med halfva förtroenden. Lär dig att lägga band på din öppenhjertighet. Det är i dina arbeten de böra söka ditt verkliga ”jag”. Den största triumf en skönhet kan fira är om en man kan tala så lugnt med henne att han icke längre tänker på att hon är en vacker qvinna. ”Och jag läste Rousseaus Confessions, sedan mamma derur bortklippt allt som hon ansåg skadligt för mitt unga sinne.” ”Det var det allra farligaste – ty fantasien fyller luckorna.”127 ”Jag känner mig i afton vara en blandning af godt lynne, förtviflan och – ett drag af Mefistofeles.” ”Jag skall en gång för alla undanbedja mig alla slags råd rörande mina egna angelägenheter.” ”Hvad menar du med ljusa tankar?” ”Om jag känt något ord som bättre än detta uttryckt hvad jag ville säga, skulle jag hafva användt det genast.” ”Jag är alldeles hängfärdig.” ”Giftfärdig vore väl detsamma?” ”Tage Runnerström” sade om Pastor Ms uppasserskas dotter att hon var ”så vacker att han icke vågade se på henne.”128 ”Han är dum som ett fä och okunnig som ett barn.” Den, hvars tankeoch handlingsfrihet allt sedan barndomen varit bundna, kan endast genom outtröttliga ansträngningar åter blifva ärlig och sann. Tillochmed svaret på den enklaste fråga kostar honom en dust med den gamla fegheten. – Ingen förödmjukelse är värre än att se sin egen ömklighet – näst det att öfverraska sig sjelf vid ett försök att dölja den. Till ofvanstående reflexioner föranleddes jag af följande obetydliga, men betecknande händelse i dag på morgonen. L.P. låg som vanligt och hvilade sig på min soffa efter den gemensamt intagna frukosten, då en af flickorna kom och lemnade mig ett paket ifrån Cronholmska bokhandeln. Jag började taga upp paketet och L.P. följde med en bokväns intresse mitt förehafvande. Plötsligt erinrade jag mig att den innehöll Åbergs ”Äktenskapslagar” och, i följe af den skräck Chr. injagat hos mig när det rör qvinnans tankefrihet, kastade jag undan paketet med de orden: ”Ah, jag vet hvad den innehåller!”
Till upplysning om dessa förhållanden hafva Revisorerne låtit uppgöra följande sammandrag: Debet. Uppbörd: Influtna försäljnings-medel för inlöst bränvins-brännings-redskap: Gottlands a 21,753: — 8. Si. Saldo: Statens förlust på inlösning af bränvins-brännings-redskap 59,998: 8. Utgifter: Kostnader för emottagning m. m. af Utbetald lösen för inlöst bränvins-brän hrftnvins-bränningsnings-redskap samt Summa, redskap, remislage å remit terade försäljninge - medel. Södermanlands Kopparbergs L Skiften och afvittring^!*. Del ä riks-etatens 6:te hufvudtitel, för detta ändamål, uppförda anslag å 42,000 Rdr hai under revisions-åren varit på samma sått fördeladt, som under föregående år, nemligen: — 178 — till retningar och skattläggningar i de norra provinserna 23,000: » afvittnngs-verket i Gefleborgs län 3,000: » storskiftet i Dalarne 10,000: » storskiften och afvittringar inom Malungs ooh Lima socknar. 6,000: Summa 42,000: Dessutom hafva till aflöning åt Landtmätare vid storskiftes-verket inom Svärdsjö socken af Stora Kopparbergs län serskilda medel varit anvisade till belopp af 6,600 R:dr under år 1854 och 5,100 R:dr under år 1855. På sätt tillförene egt rum, hafva serskilda redogörelser blifvit upprättade för de åt Jemtlands samt Kopparbergs län anslagna skiftesoch afvittrings-medel, af hvilka den för sistnämnde län innefattar 3:ne räkningar, en för Öster-Dalarne, en för Malungs och Lima socknar samt en för Svärdsjö socken; hvarjemte för revisionsåren äfven aflemnats serskilda redogörelser för skiftesoch afvittrings-kostnaderna inom Wester-Norrlands och Norrbottens län.
Ducater; en räkning, de aflyste myntsorterne i Guld, Silfver, Metallplåtar och Koppar; en räkning, alla Piastrar; en räkning , allt Conventionsmynt, jemte andra i Banken förvarade utländska Silfvermyntssorter o. s, v.; e) att utgifter i Guldeller Silfvermynt på Omkostnads-räkningen, hvilka före allmänna Silfverutvexlingens början egentligen kunna ifrågakomma , dels för inlösen af Mynt och Medailler till Bankens Cabinet, dela vid prägling at Skådepenningar härstädes på Bankens bekostnad , påföras ofvannämnde räkning efter myntbestämningsgrunden ; f) att de differencer i numeraire eller R:dr-tal, som uppkommit eller vidare kunna uppkomma vid köp eller invexling af Silfver emot Bankens sedlar, icke blifva från ett år till annat år balancerade, utan alltid ingå såsom utgift på årets Capitalconto; hvaremot det är stadgadt, att Banco-Fullmägtiges Berättelser till Rikets Ständers BancoUlskott och Revisorer skola inne - Banco-Utskottets Memorial N:0 1.17. hålla noggranna uppgifter, för hvarje år serskildt specificerade i dessa hänseenden ; g) att i General-Hufvudboken för hvarje år, skall, i stället för det förut brukliga Capital-Conto N:o j, finnas en Vt rednings-räkning för Bankens Ränterevenuer, och deraf blifvande behållna vinst, efter afdrag af förvaltningskostnader och kända förluster, så att General-Hufvudboken må ega ett enda Capital-Conto , och en enda räkning, vid Bokens början för de ingående, och vid dess slut för de utgående balancerne af tillgångar, fordringar och skulder; h) att icke, såsom af ålder skett, några blott beräknade men ej influtna Räntefordringar och Ränteskulder för året, under benämning af Inkomst och Utgift upptagas och sålunda verka på årsvinsten, utan bokföringen ställes så, ali, med undantag blott af hvad i punkten b här ofvan serskildt blifvit stadgadt, endast de redan under årets lopp contant influtne summor kunna till utgifter disponeras; Banco-Utskottets Memorial N:o 1.471 21 i) aft CapitalConto vid hvart års slut salderas till enkel Balance, i stället för de förut brukliga dubbla balancerne, af hvilka öfverskottet eller capital-förmögenheten ej genast visar sig, utan måste, genom skuldbalancens afdragande från fordring 3-balancen, utrönas. §. 8.
Då den föregående talaren så fullständigt utredt frågan med afseende å de konseqvensur, genomförandet af Utsk:ts förslag skulle medföra, kan i detta fall ej mycket vara att tillägga; men då härtill kommer att ifrågasatta förändringar i uppbördssättet, efter mitt förmenande, hvarken tillskynda löntagarne några fördelar eller statens räkenskaper mera reda, kan jag ej underlåta att med några ord söka belysa äfven denna del af förslaget. Vid de indelta regementena är uppbördssättet ett helt för sig och både enkelt och ändamålsenligt. Regementsskrifvaren uppbär der, under chefens och lönings-direktionens kontroll, alla räntor och tionden, vakansafgifter för indragna rotar, arrenden för boställen, m. m. Skulle nu en del af denna uppbörd öfverflyttas på landtstatens tjenstemän, så är gifvet att detta alls icke komme att leda till någon förenkling, utan tvärtom. Regements - 64 Den 11 Mars. skrifvare!], som endast har med regementets uppbörd att göra, förrättar vanligen sina uppbördsresor under loppet af Januari månad och kan således under Februari och Mars till tjenstemännen utbetala deras löner; de restantier, som derefter möjligen uppstå, kan han alltid medhinna att uppbära innan början af mötena, så att de då kunna utbetalas till löntagarne. Om deremot landtstatens uppbördsman skulle hafva denna uppbörd om hand, så, enär en mängd andra befattningar äro dem ålagde, kunna de icke hinna att göra sina resor förr än under Februari och Mars månader, samt att fullt redogöra för uppbörden förr än i Maj, och för restantierna i September månad, hvarigenom — då andra i ränterierna befintlige medel, såsom erforderliga för hvar sina statsbehof, icke kunna förskottsvis tillgripas — löntagarne icke kunna påräkna utfå sina löner förr än fram i förenämnde 2:ne månader. Man måste härvid konsiderera att löntagarne, redan under närv:de förhållande, få vänta ett helt år på sina löner och skulle, om förändringen infördes, få vänta ytterligare åtskilliga månader — en tidsutdrägt, som i många afseenden vore för dem högst menlig.
Men i närvarande fall har hos Utskottet kommit Stats-Utskoftets Utlåtande 1V:o zip. i betraktande, att byggnader ne vid Correclionslnrältningarne, som medtagit betydliga summor, om icke fullbordade, dock äro nära alt blifva del; att utgifterna numera äro så noga kände, att special-stater kunnat till efterrättelse vid Inrättningarne utfärdas; alt ar betsvinsten, hvaraf en del användes till Inrättningens underhåll, är i stigande samt att, i den moa arbetsskickligheten vid Inrättningen tilltager, antalet af de fångar, som af enskilde ifrån Inrättningen uttagas, bor ökas. — Och då Utskottet derjemte tillstyrkt en förnyad underdånig anhållan om mera ändamålsenliga åtgärders vidtagande, tior Utskottet sig icke hafv.a saknat giltiga skäl för att, såsom tillökning i anslaget för fångars skjuts och underhåll, föreslå endast det af Kongl. Majit äskade belopp 6a,38o R:dr. Af hvad nu blifvit anförd t samt af hvad de vid förra Betänkandet fogade räkenskaps-utdrag utvisa, anser Utskottet det vara ådagalagdt, alt den nedsättning i utgifterue för fångars skjuts och underhåll, som, dels inom Borgare-Ståndet Herr Halling, och dels inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägligen Anders Danielsson ifrågaställa och hvarigenom, enligt den senares tanka, den nu tillstyrkta förhöjningen, 62,380, skulle kunna Stals-Verket besparas, icke, åtminstone för närvarande, låter sig göra, helst de af bemälde Riksdagsfullmägtig dertill uppgifne utvägar, all Öfver-Styrelsen måtte öfverlemnas till sådane män, som af nit för saken vilja deråt offra sina bemödanden, utan dryga arfvoden; alt administration, kosthållning, arbete, m. m. må ställas på det sätt, att Inrältningarne bära sig sjelfve, o. s. v. — till en stor del, vid närmare granskning, . befinnas overkställbar.
Föröfrigt får jag försäkra, att då Grefve Posses fosterlandskänsla kallar honom att blifva oppositionens roan, skall jag icke underlåta att följa honom på ett nöjaktigt sätt i det system jag D e n ao Julli f. m. hoppas han då framlägger för oppositionens handlingssätt. Herr Lefrén, Johan Pehr: Hållande mig ensam vid det ämne, som blifvit föredragit, och således nu utgör föremål för Ridderskapets och Adelns öfverläggning, ber jag att få yttra några ord. Jag älskar Tryckfriheten uppriktigt och är ej känd som obscuräntismens vän, hvarken af mina medborgare eller min Konung. Men jag har sett så många dåliga och äfven elaka numror af vissa tidningar, att jag mången gångönskat mig vara allmän åklagare, för att äga rätt dem indraga, eller åtala inför Domstol. Men anlagom alt det ifrågavarande Tidningsbladet ej varit serdeles skadligt; månne deraf får slutas, att Rådgifvarne ej vid deras tillstyrkande haft Rikets sannskyldiga nytta till föremål? Månne man får antaga att sådana tillstyrkanden ske för nöjes skull? Tidningsskrifvarnes oligarchi är ock en fruktansvärd väldighet, på hvilken uppmärksamheten torde böra fästas. Jag hoppas på en bättre lagstiftning för Tryckfrihetsbrott än den nu gällande, och på en stigande bildning, som skall, säkrare än indragningsmaglen, gissla vanartiga Tidningsutgifvare, och tvinga dem till tystnad. Intilldess måste vi åtnöja oss med, att de hejdas af något sämre, af positiva åtgärder. Jag anser att Styrelsen icke missbrukat den så kallade indragningsmagten, och tillstyr - 112 Den 21 J u 1 i i f. m. lier således att förevarande anmärkning må förfalla. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades Ja.
De stal, hwilka ligga till grund för Ständcts öfvertygelse r denna del, äro i korrthct följande: a) Om Academiens Räntekammare, hwilken cgenteligen är att anse såsom en Commistionaire ej mindre för Äcademien, i anseende till dest ärliga behållning, an för Academlens Löntagare, först skulle erlägga Skvdds - afgift för Academiens samteliga Hemman och öfrige inkomster, och derefter hwarje Löntagare antingen efter Tariffen N.'o 1 eller 2 betala Bewjllning för sä stor andel af Academiens inkomst, som han r Lön Åtnjuter, sä skulle utaf samma inkomster Bcwilliiing bliswa 2:ne gängor erlagd. b) Af berörde föreskrifts fastställande skulle widare följa att k. er. Upsala Academie, för dest behällna är» lkga andel af Jj'kowstcrne wid past Z eller Nd., fkulle komma act i Bewillning erlägga emellan i§ov «ch 2QOO Nd. hwilket synes rakt stridande emot all billig - Den 17 April. 667 billighet äswensom emot de af Riksens Ständer antagne grunder för Bervilln-ngens utgörande. c) Hwad särstilt beträffar Upsala Akademie, och dä, säsom de öfrige Respektive Standen förut nogsamt hafwa sig bekant, berörde Aeademies ärliga behållning upkommit och ännu upkommer deraf, att afhwarje Professors ä Stat anslagne
Mem. angäende förändring i den, genom Kongl. Brcfwct af d. 13 Ian. 1781, utsatte prcscriptions-tid för sä wäl Kongl. Majus och Kronans som ock private personers Uppbördsinäns och Redogörare? answar samt för de anmärkningar som wid deras räkenskaper kunna göras, 2lpr. 55Z. 590. 889- äNaji rabo. ^066. 1031. — Register. 1031. — om uppdrag ät Collegium Medierna att utarbeta en Plan till utwidgande af Beterinaire wctenstapen samt erhällande af nägorlunda säker Läkarcwärd för bostap, Apr. 89l-9^4-9^4- Maji 1061. 1068. 1082. — rörande yrkadt upphäfwande ak den Westgöthe» Allmogen förundte rättighet till qärdfarihandcls idkande, Apr. 892. 914. 923. om , ersättning för skrifmaterialier m. m. Se widare Stats, Dewillningsoch Lag-Utskottens med Allm. Desro. och Oeeon. Utskottet gemensamma Betänkande». om wäljande af Ledamöter, Iun. 612. — Ledamöter; se Lilla. förstärkt till en Nämnd att afgöra frägan om Brännvins brännings friheten för städcrne Stockholm och Götheborg, Mars 819. 83i. 85z. 856. 8^1. — dest berättelse om omröstningen, Mars 375. Allmänna Lrandförsäkrings-werket; se Drandforsäkrings-rverket. Allmänna Maga;ins Dieectionen; se ll3aga;ins Di« reetionen. Allmänningar, härads-och Sockne-, om deras delande, Iuli 527. — VM deras anwändande till Krigsmaktens ökande; se Rrigsmakt. Almanackor, rörande underdänig anhällan hos Kongl.
(Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Bettde, N:o 68.) S. A. K. Rikets Ständer hafva fästat uppmärksamhet på det i föreskrifterne uti K. M:ts Nådiga Bref den 5 Oktober 1813 och Girculär den 14 September 1839 grundade förhållande, att, vid inträffad ledighet efter med döden afgången Kontrakts-prost och i fall ett extra nådår hans sterbhusdelegare beviljas, de under detta år inflytande så kallade prostetunnorna med en tredjedel tillfalla den, som prost-embetet förvaltar eller tillträdt, och med återstoden fördelas emellan stiftets prsemii-kassa och svagt lönade skol-betjente, samt endast för det ytterligare extra nådår, som kunde samma sterbhus i nåder förunnas, odelade lill dea efterträdande eller tjenstförrättande Kontrakts-prosten utgå. Och som proste-tunnorna, hvilka i allmänhet beräknas en för hvarje socken i kontraktet, egentligen, och på sätt. i högstberörda Nådiga Bref och Circulaire jemväl för Bih. till 11 St. Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 40. mäles, utgöra en ersättning till Kontrakls-prosten för de besvär och kostnader, prostembelet medför, samt dessa besvär och kostnader icke mindre känbart drabba en tillförordnad, än en ordinarie prost, hafva, pä dessa grunder, Rikets Ständer funnit det med billighet och rättvisa öfverensstämma, -att för den lid ifrågavarande inkomster icke, enligt presterskapets privilegier, tillfalla afliden Konlrakts-prosts enka eller barn, de under extra nådår, vare sig att ett eller två äro beviljade, oafkorlade komma den tjenstförrättande Kontrakts-prosteu lill godo, och icke såsom nu är förhållandet då allenast ett sådant nådår eger rum, jemväl till främmande ändamål användas; till följd hvaraf Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, det E. R.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 12 Aug. « Prest - Ständer den 12 Vorgare-Sländet d. 12 , - r Bonde-Sländct den 12 Riksens Sränders Srars - Urskotrs urlstrande, angående gjorde Anmärkningac i wällöf!. Borgare-Scändecmed SratsUcskorrers Betänkande, rörande inlösen af äcskillige f d. Longi. Familjen tilt, hörige mrublcr wid Haga L.ust-Slocc. Ä^id föredragningen i Wällost. Borgare-Ständer -en 8:de i denne mänad af Stats, Utskottets Betänkande af den 2y:de sistl. Julik, angående f. o. KonglFamiljens Underhålls,Summa, m. m. har en wärd Ledamot af bemälte Ständ, Herr Commerce-Rådet Santesson anfört, dek han trott sig skyldig alt uppgiswa det misstag han tyckt sig se uti Stats UtstottetS gjorda framställning om liquiderande af f. d. Konungens tillhöriga Mendler ä Haga, till belopp r? 46c Rdr, emot en dess skuld 40,944 THdr för omkostnader under Pommersta Fälttooet, hwar - 26o6 Deri ir Augusti. hwaraf en dest för f. d. Konungens Höstar, enär af Bouppteckningen, inlämnad under den?:de Nowember l8«9/ jemnförd med Stats - litjkortetS Forsing tilt liquid med f. d. Kongl. Familjen, innefattad uti Betänkandet den 2; Nov. pasöljande, inhämtas, ival meublerne aro f. d. Konungen l.vhörige och af honom fa disponeras, lncn ssulden 40,944 R:dc äfwcn redan honom påförde och afcragcn fran beloppet af dek för Stats,Werkets rakning öfwertague Capitaler, Obligationer och Ackier, och således ej mera f. d.
Stånden till de personer, som utgöra det förstärkta StatsUtsk., hysa lika mycket förtroende i stats-, regleringssom i bevillnings-frågor, men det är äfven möjligt att förhållandet icke är sådant, eller att Stånden hysa lika mycket förtroende till vissa personer i stats-reglerings-frågor än i bevillnings-frågor och tvertom. Häraf följer, att Stånden,' vid förstärkta StatsUtsk:s-valet, måste bestämma sig för sådana medlemmar, hvilkas tänkesätt i de af oftanämnde frågor, hvarå hvart och ett Stånd lägger den största vigten, är med Ståndets öfverensstämmande. Det vore väl då klokare, att dessa frågors slutliga behandling åtskiljdes samt att Stånden dertill finge välja sådana personer, vid hvilkas tänkesätt i de serskildta frågorna de voro fullt betryggade. Man har sagt, att det skulle blifva svårt för de fåtaligare Den 8 Mars e. ni. 137 Stånden att välja ledamöter till 2:ne förstärkta Utsk. Men äfven i afseende å dessa Stånd inträffar livad jag redan omnämnt. Om ett sådant Stånd till ledamöter i StatsUtsk. inväljer sådana personer, lill hvilka de sätta det största förtroende i Slats-reglerings-frågor, kan det ganska lätt hända, att samma personer hysa olika tankar emot deras Stånds majoritet i de bevillnings-frågor, som blifva dragne under det förstärkta StatsUtsk:s pröfning, och hvad man åtminstone torde kunna med säkerhet antaga, är att Ståndet i bevillnings-frågor hyser mera tillförsigt till sina delegerade i Bevilln.Utsk. än i StatsUtsk.; och hvad förstärkningen angår, så beror det naturligtvis på Ståndet att, om det så önskar, deruti insätta samma personer för båda Utsk:n, för den händelsen att tillräckligt antal ledamöter eljest skulle saknas. Jag kan således icke annat än finna, att förslaget är nödigt och nyttigt, och får derföre äfven vördsamt anhålla om R. o. Ad:s bifall dertill. Frih. Stjernstedt, Aug. Wilh.:
Vid nu å nyo skedda föredrag* Iiingar, fann Bonde-Ståndet för godt att afslå Uag-Utskottets nedannämnda Betänkanden: N:o 12 T, öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 49, i anledning af åtskil, liga motioner om ändring af 17 Gap. Handels-Balken och 20 Cap. Ärfda-Balkén; N:ris t>8 och 122, om upphäfvande af skillnaden i arfsrätt för arfvingar af olika kön ; Nto 123, angående tillägg i 7 af 13 Cap. Årfda-Balken; N:q 124, i anledning af väckta motioner om ändring af Allmänna Lagens, stadgandpn orri Morgongåfva och Testamentsrätt; och N:o 12 5, öfver Riksdags-Fullmägtigen Herr P. JPinbladks motion om stadgande, att dens aom i tvistemål är af Under-Rätt fälld till Vi* t§§r ellet jEnsaks-bpter, skall, om han vill hos Fröt. Utdrag den g Noi<. 18^g* 61 pfver-Rätt söka ändring, nedsätta böterna eller derföre ställa godkänd borgen, vid äfventyr, att lians talan eljest icke varder af Qfver*Rätt till pröfning upptagen, S. D. Statssamt Allmänna Besvärsoell Oeconornie-Utskottens Utlåtande, N:o 80, i anledning af väckt motion om rättelse eller jemknirig i afseende på Roteringens utgörande i Upland, föredrogs ä nyo, och fann Ståndet för godt att låta dervid bero. S. D. Vid slutlig föredragning bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande, N:o 163, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 83, angående väckt fråga, att Directionen öfver jPanviks Hospital måtte förklaras oberättigad att uppbära recognitions-afgift till Hospitalet vid försäljning af Skattehemman.
Detta med hvad mera blifvit i ämnet anfördt, hafva Rikets Ständer tagit i noggrann! öfvervägande, och då nu befintliga stadganden i berörda hänseenden lära på ofvan uppgifna sätt tillämpas, men angeläget är alt de förenade rikenas handelsförhållanden varda så ordnade, att, jemte det en lifligare samfärdsel mellan dessa riken blifver befrämjad, grundade anledningar lill missnöje öfver tillämpningen af de i sådant ändamål utfärdade författningar icke måtte framkallas derigenom, att dessa lemna utrymme vare sig att i det ena landet egenmägligt pålägga del andras produkter några af fördragen icke godkända inskränkningar eller alt misstyda en för underlättande af den inbördes trafiken meddelad föreskrift till undgående i det ena af de begge rikena utaf de umgälder, som skola för det andra landets alster utgöras, få Rikets Ständer hos E. K. Maj:! i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes i nåder vidtaga de förfoganden, som kunna erfordras, för att mellanrikslagens stadganden i afseende på den landväga varuförseln mellan de förenade rikena må vinna en rätt tillämpning. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Maj 1866. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Uppläst och godkändt kos Ridd. ock Adeln den 23 Maj 1 866. Preste-Ståndet den 23 Borgare-Ståndet den 2 6 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtskilliga ändringar i domstolsinrättningen ä landet. (Lag-Utskoltels Betänkande N:o 15 och Memorial N:o 46.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva vid innevarande riksdag åtskilliga förslag hlifvi tväckta angående förändring i nu gällande stadganden rörande domstolsinrättningen å landet: och hafva med anledning häraf Rikets Ständer funnit dylik förändring vara i nedan ornförmälda afseenden af beholvet påkallad. Enligt 1 Kap. 1 § Rättegångsbalken, och Kongl.