Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna suspensionsrätt verkar också förlamande på deri sjelfständighet att yttra sin mening, som Landssekreteraren och Landskamereraren böra ega, om de skola kunna med rätt gagn utöfva sina embeten, dervid ej sällan förekommer att de nödgas motsätta sig Landshöfdingens meningar. Det kan också ej vara annat än olämpligt att Landshöfdingen har ifrågavarande myndighet mot dessa tjenstemän, då de äro ansvariga föredragande och rådgifvare samt med Landshöfdingen dela ansvarigheten för allt hvad som af Länsstyrelsen göres eller uraktlåtes. Mest orimlig förefaller dock denna suspensionsrätt, då den, enligt instruktionen tillkommer Landshöfdingen äfven i egen sak, eller då han blifver af Landssekreterare eller Landskammererare bemött med förment vanvördnad, —'ett oklart och mångtydigt begrepp, som lätteligen kan föranleda missbruk, helst, om Landshöfding verkligen blifver förfördelad af en underordnad, icke någon skada sker derigenom alt han, likasom alla andra menniskor får vänta på upprättelse, till dess den kan i laga ordning bestämmas, hvaremot genom suspensionsrätlens tillämpning obotlig skada kan tillfogas Landssekreterare och Landskammererare, enär om de ock någon gång skola erhålla upprättelse, denna dock aldrig blir fullkomlig, med hänsigt till den skada i allmänna opinionen dessa tjenstemän genom en, om än aldrig så orättvis suspension lida. Slutligen är omförmålda suspensionsmagt äfven skadlig för menigheterne, enär, då Landshöfdingarne, i synnerhet vid början af deras embetsförvaltning, ofta hafva en öfverdrifven tanka örn allmogens förmåga och skyldighet alt utgöra onera och prestationer, det väl behöfs alt vid deras sida stå sjelfständige embetsman, hvilka i deras verksamhet att utöfva kontroll mot magtmissbruk icke förlamas af stadganden, sådane som del ifrågavarande. På dessa grunder föreslår jag: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta underkasta den för Länsstyrelserne den 10 November 1855 utfärdade instruktion behörig revision och låta omarbeta densamma i fol kets intresse till mera öfverensstämmelse med rättvisa och billighet.
ÖfoerStåthållare-Embete t Lands-Staten i Upsala Län » » Stockholms d:o » » Södermanlands d:o . » » Östergöthlands d:o » » Gottlands d:o » o Kalmar d:o » » Blekinge d:o » » Jönköpings d:o » » Kronobergs d:o .» » Christianstads d:o . » » Malmöhus d:o » » Hallands d:o ... » » Götheborgs d:o » » Elfsborgs » » Skaraborgs d:o Penningar. Kronovärdi. S p a n m å 1. Indelt på förslag Malt. Värde å 6% R:dr Tunnan. Mått. Mått. Värde. Westerbottens d:o Norrbottens d:o Löneförhöjning för Lands-Staterne Till Lands-Staternes lönereglering, Reservations-anslag Gästgifvares Friheter Färjor och Färjekarlar Jordbruket, Handeln oell möring arne. Skiften och Afvitlringar Utflytlningshjelp efter I^aga Skiften, Förslags-anslag . Vägar och Kommunikationer Undervisningsanstalter för Jordbruk och Landlmanna Näringar Odlingshjelp m. m. för Krono-Nybyggare, Förslagsanslag Befrämjandet i allmänhet af Jordbruk och Landt manna-Närtngar Hästafvelns förbättrande Undervisnings-anstalter för Slöjderne Befrämjandet i allmänhet af Slöjderne Undervisnings-anslaller för Handel och Sjöfart Transport Penningar. 230,087 4,598 3,090 3,444 4,887 6,799 6,151 9,461 6,030 10,537 6,000 77,000 492 Indelta Räntor. Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mätt. Värde ä 6s/3 R:dr Tunnan. Malt. Värde förslagsvis u 673 R:dr T:n. Mått. Värde. Indelta Räntor. Kronovärdi. Markegång på förslag. S p a n m å 1. Indelt pä förslag. Mått. Värde å 6VS R:dr'Tunnan. Mått. Mått.
Mom, före-, varit, beslutadt blifvit, "att* med bibehållande af det hittills vanliga maximum af go kannor* blott en panna af denna storlek må utgöra det högsta* hvaraf en jordegarefår på samma egendoms Bohlstad sig begagna.v Ehuru Bidderskapet och Adelil , äf» veni detta fall, vidblifvit hvad 1824 års Kungörelse tillåter, eller att i ett verk och på samma egendoms bohlstad må nyttjas, till och med tvänne go kannors pannor, är dock frågan genom 3:ne Stånds nyss anförda sammanstämmande mening afgjord* och Utskotten få här nedan, med afseen-t de å detta beslut, föreslå en, till vinnande Bertlin-, Lagoch Oec.-Utsk. Mern. N.o ij. g af mera bestämdhet, något förändrad redaction, De tvenne ofrälse Stånden hafva gillat hvad Utskotten i Utlåtandet N:o 16 (^pag. 12 »r4) hemställt, i afseende på beräkning af kannerymden för tvänne eller flera pannor, sorn vid konstbrännerier till brännvins-bränning begagnas, äfvensom den, i följd deraf, föreslagna redaelion , och utgör således Sådant Rikets Ständers beslut, oansedt att HöghRidderskapet och Adeln, utan närmare bestämmande, i detta hänseende blott beslutat: "att endast ett pistoriskt verk om 90 kannors, pannerjmd ina, inom samma Bränneri-inrättning, begagnas , såsom motsvarande tvänne go kannors pannor på hvar sin eldstad
Disponenter, Grafve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva grufve-arbete: med 50 arbetare och deröfver R:dr R:mt 15: — » 30 till och med 49 » » 9: — » 20 » » »29 » » 6: — » 10 » » »19 » » 3: — » mindre än 10 » » 1: 50. 20 Bevillnings-Utskotlets Betänkande M 3, Fogdar, Grafve-, i Tre klasser: Vid större Grufvor: Första klassen Andra d:o Tredje d:o R:dr R:mt IS » » 11 » » 7 » » » » Vid mindre Grufvor: Första klassen R:mt R:dr Andra d:o » » Tredje d:o » » Glasblåsare, i Fem klasser: Första klassen R:dr R:mt 6: Andro d:o » Tredje d:o Fjerde d:o » Femte d:o » Inspektörer, Faktorer, Kassörer, Bokhållare ocb Skrifvare, lika med dem i 27 §. Masmästare, Byggmästare ocb Hammarsmedsmästare, med flere andra arbelsföreståndare vid Bruk och Bergverk, i Tre Klasser: Andra d:o Tredje d:o . Mjölnare, se Qvarnar. Mästare vid Fabriker, Brännerier, Tege/slagerier, och Klasser: Första Klassen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Predikanter, Bruks-, i Två Klasser: Första Klassen Andra d:o (Jppsyningsmän vid Grufvor, i Tre Klasser:
Statsrådsledamoten nedlägger dä sitt embete, men behåller tillka lönen intill dess Sländerne beslutat öfver frågan; och befinnes det vid pröfningen af målet, att denne ledamot sig rätteligen förhållit, så bibehåller han lönen för alltid. Jag frågar, om, genom denna förändring i grundlagen, samhället vinner mera på en provisorisk förvaltning af embeten och tjenster, än derpå, att till Konungens disposition ställes ett anslag, för att kunna pensionera afgångne 248 Den 7 September. Statsrådsledamöter, och låta hela serien af embelsoch tjenstemän fä gå sin lagliga gång. Hr von Troil: Jag har nu funnit, hvaruti den egentliga skillnaden i begreppet rör:de denna fråga mellan mig och Frih. Cederström ligger, nemi. i den olika uppfattningen af de pligter, sorn tillhöra Konungens rådgifvare. Frilen anser, att de böra pä sina platser qvarstå, under ett flitigt reserverande till prot. intill dess de, genom föredragande af ett ärende, till beslutet hvarå de anse sig kunna vägra contrasignation, finna sig nödsakade att afgå, dä, som Frilen sagt, de kunna behålla lönen som pension till nästa riksdag. Jag deremot har föreställt mig, att den constitutionelle rådgifvarens pligt vore, att, icke genom reservationer, icke ens genom vägrande af contrasignation blottställa Konungens person; jag hade föreställt mig, att det vore denne rådgifvares moraliska pligt, att som sina egna tillstyrkanden antaga alla de Konungens beslut, som han anser sig kunna expediera, och hvilkas expedierande icke förhindra honom att qvarstå vid Konungens råd; men att, om hans åsigter om rikets lagar, örn rikets sannskyldiga nytta voro i betydlig mån skiljaktige från Regeringens, det dä vore hans pligt att nedlägga sitt embete, utan att genom några i prot:n nedlagda förklaranden på den högre personligheten hvälfva det moraliska ansvaret.
Upplästes Hedervärda Bonde - Ståndets Protocolls-Utdrag af den 7 sistledne October, hvarigenom Ståndet, med anledning af StatsUtskottets i afskrift bifogade Memorial N:o 481 i målet om yrkad rättighet för åboer å PresteKlockareAnnexeoch Mensalsamt flere hemman, att lösa dem till Skatte, anmodat Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndét, att i den förut uppkomne frågan om skyldighet för Stats-Utskottet, att afgifva motiveradt Utlåtande till svar på ett Riks-Stands återremiss af mål, som de öfrige Riks-Stånden afgjort, nu mera bestämdt förklara, huruvida BondeStåndets eller Stats-Utskottets åsigt ansågs vara med Grundlagens stadgande förenligt. Herr von Hartmansdorff\ August'. Då detta mål förra gången förevar, förklarade Ridderskapet och Adeln, att Ståndet fann lagstadgandet tydligt. Alltså kan jag för min del ej finna, att Ridderskapet och Adeln nu heller kan gifva detta lagrum någon tydning utöfver dess ordalydelse. Jag anhåller derföre om Herv Grefvens och Landt-Marskalkens proposition, att Ridderskapet och Adeln endast måtte lemna detta förklarande till svar på Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag. Den 17 December: 45 Herr Grefven och Landt-Marskaiken tillkännagaf, att Ridderskapet peli Adeln den 27 sistledne Augusti förmiddagen, då detta ämne förra gången förevar, för dess del ansett föreskriften uti 4.0 §• Riksdags-Ordningen, huru Aud ifrågavarande tillfällen borde förfaras, vara så tydlig, att något vidare yttrande, rörande detta ämne, icke af Ridderskapet och Adeln fanns nödigt, samt hemställde örn icke, då, enligt 83 §. Regeringsformen, Grundlagarne höra efter deras ordalydelse i hvarje serskilt fall tillämpas, och någon förklaring af desamma icke finge på annat, än det i 81 och 82 •§. §.
Majit måtte täckas, för sökanden, som från Arméens Pensionskassa icke hade att förvänta högre pension än enligt 9:de classen af dess pensionsstat, eller 150 R:dr Banco årligen, meddelst Nå - Kongl. Majus Nåd. Proposition, N:o 53. 11 dig framställning till Rikets nu församlade Ständer bereda förmånen att, vid afskedstagande! från Andre Bataillonsläkareljensten, berättigas till bibehållande på indragningsstat för lifstiden al de 375 R:dr nämnde mynt, hvartill hans löneinkomster för närvarande uppginge; Och har denna underdåniga ansökning, uti deröfver infordradt underdånigt utlåtande, äfven blifvit understödd af Kongl. Majits Sundhets-kollegium, som, med intygande af de i ansökningshandlingarna förekommande uppgifters riktighet, tillika vitsordat sökandens städse i tjenstens utöfning ådagalagda nit och redbarhet, hvilka egenskaper jemväl år 1850 beredt honom utmärkelsen att af Kongl. Majit benådas med medallien i guld för medborgerlig förtjenst. Då hos Bataillons-Läkaren Michaelsen, vid hans höga ålder och i följd deraf medtagna krafter, icke mera kan, hvad äfven Regemenls-chefen i underdånighet anmält, påräknas den tjenstbarhet, som beskaffenheten af hans tjenstebefattning likväl nödvändigt fordrar, samt det alltså är att förutse att extra läkare hädanefter ofta måste, till särskild lunga för Stals-Verkel, beordras att Michaelsens tjenst förrätta, finner Kongl. Majit ock, vid sådant förhållande, önskvärdt om bemälde Bataillons-Läkare blefve, enligt sin nu liilkännagifna åstundan, försatt i tillfälle att medelst afskedstagande kunna tjensten lemna. Sorn emellertid till Kongl.
I anledning af livad sålunda är vordet upplyst, finner Utskottet det H:rr Revisorernes yttrade åsigt väl icke strider emot R. II. Sttrs omfönnälte Beslut; men då NuramerLotterilnrätlningen förvaltas af en Styrelse, sorn inför K. M:t är redovisande, anser Utskottet med antagen ordning samt med R. H. St:rs beslut mest öfverensstämmande, att den ifrågavarande behållningen för hvarje år ingår till K. StatsContoiret och derifrån, i likhet med öfverskotten å andra StatsIntrader, aflemnas till RuksgäldsContoiret. cj Vidare hafva H:rr Revisorerne hemställt: om icke, enär Lotteri-spelet nu mera bedrifves för RiksgäldsContoirets räkning och på dess äfventyr, den Öfverstyrelse af NummerLotterilnrättningen, som föres af en utaf K. M:t i Nåder tillförordnad Direction, / / ' kunde på lika sätt, som ÖfverStyrelsen af GeneralAs sistanceContoiret åt Fullm. i RiksgäldsContoiret uppdragas; och hvilket H:rr Revisorerne ansett sig desto hellre kunna tillstyrka, som utredningen uti RiksgäldsContoiret af Götheborgs Discont med år 1826 kommc att upphöra, och återstående utredningen af de a:ne andra Disconterne syntes H:rr Revisorerne kunna, inom en icke aflägsen tid, vara i det närmaste fulländad, (p. 8. Rev. B.) Som K. M:t, uti Dess till R. H. St:r aflat ne Nådiga Proposition af d. i3 Novemb. 1828, ang:de Stats - Betänkande d. 355 Verkets tillstånd och behof, behagat föreslå, det NumrnerLotterilnrättningen skulle, efter en viss tids förlopp, upphöra, så anser Utskottet H:rr Revisorernas hemställan böra hvila intill dess R. H. St:r fattat sitt beslut, i afseende på K.
I I 39 !2II—I I I. Jönköpings Stad. Hus och Tomter med der.A boende Borgare, sorn idka näring etc. Jord Tullmjölqvarnar med tillsammans 24 par stenar ... Garfverier Diverse personer, som ej höra till viss näring Sterbhus, Testamenten, GAfvor och Fideikommisser Cksjö Stad, Hus och Tomter Jord Tullmjölqvarn Klädesfabrik Stampar Engelska Garfverier Tobaksoch Snusfabril Manufakturverk Personer, som ej höra lill ker viss näring »remia Stad, Hus och Tomter Jord , Berättelse öfver Jönköpings I,än för åren 1843—18-17. I t» t*T © »5 >'■ « re s 3 TM. Getter. T:r. T:r. T:r. T.r. T:r% T:r. T:r. St. St. St. St. Hus och Tomter. Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar och Fabriker m. m. Summa. R:dr 980,440 sk. rst. lt:dr 66,210 sk. rst. Rdr 3,600 14,000 sk. rst. Efter Bevillningsförordningen. Fata Art. Jord, Hus och Tomter, Verk och Inrättningar. Borgerlig näring. Efter 37 Personer, ej hörande lill viss näring. R:dr 5,247 sk. 12 rst. R:dr 205 sk. 2 rst. R:dr 749 21 sk rst. Summa. rst. Summa. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Mantalspen ningar. Carl Landegren. T a 1» * 1 1 för Städ erne inom «i ö n h ö |i i n 8 s Ii ä n sedan utsädet blifvit afdraget, T:r. | T:r 450 24 T:r. Hus och Tomter. Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar och Fabriker m, m. Summa. R:dr 980,440 sk. rst.
Som utaf den jemlikt 164 § i nu gällande reglemente, för år 1863 såsom fyllnadskreditiv på Riksgälds-kontoret anvisade summa af 50,000 R:dr, till betäckande af den brist, sorn för Arméens pensionskassa möjligen kunde uppkomma å förut beviljadt kreditiv, ett belopp af 25,000 R:dr fortfarande upptages såsom i Riksgälds-kontoret innestående, får Utskottet, enär detta belopp icke behöft användas, hemställa, att berörda 25,000 R:dr måtte ur Riksgälds-kontorets räkenskaper få afföras. §§ 132 och 133, angående kreditiv för Arméens Pensionskassa och för pensionering af flottans embe.tsoch tjenstemän samt betjente, motsvara §§ 164 och 166 i 1863 års reglemente. I händelse Rikets Ständer godkänna Utskottets här ofvan framställda förslag angående afskrifning af åtskilliga i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade belopp samt sålunda medgifva, att desamma må anses såsom besparingar, disponibla för de vid nuvarande riksdag i Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, torde Utskottet fä sig uppdraget att derom särskildt underrätta Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, på det att ifrågavarande anslagsbelopp må varda ur Riksgälds-kontorets räkenskaper vederbörligen afförda. Enär öfriga i det vid sednaste riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente meddelade stadganden, sorn afse de vid föregående riksdagar på Riksgälds-kontoret anvisade anslag och lån, genom anslags och låne-summornas utbetalning blifvit fullgjorda, eller, till följd af särskilda förhållanden, numera förfallit, hafva desamma blifvit uteslutna vid uppgörande af den del utaf förslaget till nytt reglemente, som nu blifvit Rikets Ständers pröfning underställd. Stockholm den 1 Juni 1866. Förslag Stats-Utskottets Memorial JVl 130. 9 Förslag till REGLEMENTE för RIKSGÄLDS-KONTORET. (Fortsättning). Angående
Tvärtom är den då endast en fullständigare och mera ändamålsenlig utveckling af den offentelighet 1809 års Grundlag anbefallt, och påkallad af Tidehvarfvets kraf. Således kan Utskottet för sin del ej annat än för Höglofl. Ridderskapet och Adeln tillstyrka bifall å Friherre Åkerhjelms motion till dess hufvudsakeligaste delar, det vill säga, att tillträde vid Ridderskapet och Adelns sammankomster må beviljas främmande åhöra-i re, så vidt utrymmet och blifvande stadgar sådant tillåta. För beredandet af verkställigheten deraf har Utskottet funnit tillägg i nu gällande Riddarhusordning vara nödige, hvilka i enligt het med 52 §., i samma grundLag böra behandlas j i händelse af Höglofl. Ridderskapet och Adelns bifall å sjelfva motionen och god* kännande af denna Utskottets åsigt, torde Utskottet få sig uppdragit, att i den förändrade redaction af Riddarhusordningen, som Utskotttet framdeles lärer komma att föreslå, äfven intaga de Paragrapher, som för Publicitetens införande kunde finnas nödige; dock tror Utstkottet sig nu böra underställa Högloflige Ridderskapet och Adelns bepröfvan - 694 Ben 11 Martil, de de grunder Utskottet ansett böra dervid följas. i:q. Den befintlige Läktaren upplåtes vid Ridderskapet och Adelns sammankomster för främmande åhörare med de undantag och vilkor som här nedan föreslås. 2;o. Ett Plenum kan vara slutet med fä; stadt afseende på utrymmet t så ofta detta e| inedgifver främmande åhörares närvaro} på målens befkaffenhet;, Härvid har Utskottet ansett endast un dantag böra göras för de i 4 till och med 7 §• §. Riksdagsordningen omnämnde ärenden; för Ståndets egna oeconomica och för den i 2 mom. af 39 §. Riddarhusordningen omförmälte händelse. Med undantag af detta sistnämnde fall, bör, så ofta utrymmet eller målens beskaffenhet fordra ett slutet Plenum, detta tillkännagifva? å anslaget, medelst orden slutet Plenum.
Ge - 394 Den 23 September f. m. norn godkännandet af det förslag, hvarom nu ifrågavar:de punkt handlar, komma icke några inkomster alt frångå presterskapet, utan kunna, oaktadt det härigenom fattade heslutet, de till presterskapet hörande personer hädanefter, såsom hitintills, omedelbart uppbära dem anslagna hemmansräntor. Det nu upplästa stadgandet i presterskapets privilegium mätte väl aldrig kunna tillerkännas den helgd och utsträckning, att detsamma hindrar statsmaklerne att fatta något sagde räntor rörande beslut samt bestämma huru en del af de skattskyldige skola utgöra sina bidrag till statsverket. Hr Gripenstedt har i sitt anförande redan besvarat de öfriga anmärknme, som emot formen för detta ärendes behandling blifvit framställde; oell jag anhåller derföre alt med honom få förena mig, likväl skiljer jag mig i så måtto från hvad han yttrat, att jag yrkar bifall till den föreslagne voterings-proposin. Hr Printzensköld: De yttranden, som Konungens rådgifvare här afgifvit, hafva naturligtvis fängslat uppmärksamheten, åtminstone har förhållandet så varit med mig, då jag afhörde Hr Gripenstedls sednaste anförande. Hr Gripenstedt har nemi. sökt försvara uppställningen af StatsUtsk:s betänk., der man sammanblandat räntornas förvandling i penningar med frågan, huruvida sådan räntornas förvandling skall ega rum eller icke, och Hr Gripenstedt har derjemte sagt, att, om ett annat förfaringssätt af Utsk. blifvit iakttaget, man icke skulle komma till något bestämdt resultat, och att frågan vore af den natur, att man icke kunde besluta ora räntornas förvandling, utan att omedelbarligen ingå i pröfning deraf huru räntorna skola beräknas. Det mätte väl vara klart, att först måste frågan huruvida en förvandling af räutorna skall ega rum eller icke vara afgjord, innan man ingär i pröfning af de grunder, hvarefter dessa räntor skola förvandlas och beräknas.
De allmänna,under åborätt upplåtne kronohemmanen,i afseende å hvilka,genom Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 och KammarCollegii derpå grundade kungörelse af den 29 i samma månad, hufvudsakligen finnes stadgadt: att den Bonde,som beflilar sigatt väl häfda det kronohemman, hvarå han till åbo blifvit antagen, skall för sig samt sina barn och efterkommande njuta den säkerhet, att han och de allt framgent vid hemmanet varda bibehållne och orubbade, samt åboens äldste son hafva företrädesrätt att vara värd på hemmanet, dock att enka eger att vid hemmanet bibehållas, så länge hon ogift sitter; att, om vid krono-åbos afgång icke linnas enka eller barn och ej eller andra bröstarfvingar i rätt nedstigande led, den inträffade åboledigheten bör kungöras, då förre åboens närmaste arfvinge efter lag är till åboskapet företrädesvis berättigad; samt att, om krono-åbo genom afhandling öfverlåter hemmanet till någon annan, än den som dertill är närmast berättigad, en sålunda tillkommen åbo icke af Landshöfdingen får antagas annorlunda, än vilkorligen och tilldess sig visar, 21 om, inom viss tid, någon mera berättigad sig anmäler. Varande det för de fall, alt ett ledigt hemman finnes tåla klyfning, föreskrifvet, att sådan må beviljas.
Herr Gtefve Brahes Memorial angående Bevillningen för Dannemora Bergslags jerntillverkning, har Pre.stStåndet, med gillande af hvad Utskottet yttrat, för sin del beslutit, att Riksens Ständer rnå åt Kongl, Majit i underdånighet öfverlemna att, uppå Hans Exrellcnoes och öfriga vederbörandes under - 156 Den 8 Juni. derdåniga anmälan meddela den åtgärd, i afseende på den 'Dannemora Bergslag påförde Bevillning, som, i jemförelse med hvad af andra Brukstillverkningar erlägges, Kongl. Maj:t i Nåder pröfvar billig. Ut Supra. S. D. öredrogos å nyo och biföllos efterföljande ifrån Dag - Utskottet inkomna och på Bordet hvilande Betänkanden, nemligen: 1:0 Om. arrestanlers underhåll i Stadshäkten; 3:0 Om tiden till Vade-Libellers ingifvande» 3:0 Angående Rusthållares företrädesrätt till lösen af en utom börd såld andel i Rustningsstammen; 4:0 Om rättighet att med posten insända Handlingar till Domstolarne ; 5:0 Angående sökt rättighet för dem, som följa Häradshöfdiugar på Ting, att föra andras talan; 6:0 Angående förmonsrätt för Förlagsgifvare; 7:0 Om Förlags - Contracters intecknande; Ex Rrotocollo b J. U. Almqvist. Om befrielse för kärande part vid UnderDomstol ä Ilandet att lösa pretocoll i förlikta mål rn. rn. Ut Supra. Protocollo J. U Almqvist. S. D. Siats - Utskottets på bordet hvilande Betänkande, i frågan om en minnesvård på Statens bekostnad öfver framlidne Hof - Intendenten Sergell, föredrogs å ny o och bifölls. Ut Supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Cjillade Prest - Ståndet Constifutions - Utskottets uti Protocolls - Utdrag af den 30 sistlidne
Stats-verket vid ali sådan med traktamente eller arfvode förenad tjenstgöring inom korpsen, som icke är blott tillfällig, dock med undantag för yngre kapitener, men vid så beskaffad tjenstgöring utom korpsen för alla utan undantag. Med afseende å nödvändigheten alt, medelst öppnade utsigter till befordran och förbättrade allönings-vilkor m. m., uppmuntra unga läkare till inträde i arméens ständiga läkare-korps, och derigenom äfven för framtiden vinna säkerhet, att denna korps städse förblefve både fulltalig och tjenstbar, äfvensom att derjemte bilda en stam af erfarne reserv-läkare för de fasta sjukvårds-anstalterne, för den händelse arméen en gång måste göéas mobil, har E. K. M:t läckts föreslå: a) att åt arméens bataljons-läkare, hvilkendera graden de än innehade, måtte, i stället för den, efter åtta års tjenstgöring, dem nu tillkommande 50 procent löneförhöjning, medgifvas förmånen att, efter 6 års oafbruten och berömlig tjenst i nämnde egenskap, från Allmänna Indragnings-Staten kunna, på vederbörlig anmälan hos E. K. M:t, erhålla förhöjning af 125 R:dr å innehafvande lön och, efter vidare i 4 år fort - Expeditions-Utskotlets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 139.