Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter nyssnämnde år uphörde ifrågavande fiske att i räkenskaperne upföras och skatt derför att serskildt utgöras, troligen derföre, att samma skatt ansågs inbegripen i den ränta, som erlades af hemmanen, hvilka emellertid förblefvo i oqvald besittning af fisket ända till år 1700, då detsamma, enl. hvad Betänk, uplyser, emot ett årligt och till beloppet billigt arrende lemnades af K. M:s Befhrde till en Länsman, vid namn Stenklyft. Att allmogen då icke förde någon klagan öfver arrendeaftalet, tyckes kunna motiveras af den dervid lemnade föreskrift, att allmogen icke skulle betagas sin urgamla frihet att nyttja strömmingsfisket i allmännings-vattnet; utan afsåg åtgärden, hettes det, allenast att moderera den taxa, allmogen sig förbehållit af stadsboerne. Denna rättighet att nyttja fisket bestreds socknarne icke heller vid de ransakningar i ämnet, som under loppet af 1700-talet fögjjhades. Tvertom, då K. M. d. 4 Nov. 1767 beviljade arfvingarne efter förbemälde Stenklyfts svärson, Bagaren Sehlberg i Gefle, 50 års arrende af fisket, skedde det med förbehåll, att de, som varit vane att der idka strömmingsfiske, ej betungades med drygare afgifter än förut. Men då man, efter nämnde arrendetids utgång och under sednare åren allt melodi mer åsidosatt att iakttaga ett sådant till socknarnes förmän stadgadt förbehåll, så blef å socknarnes sida process anhängiggjord till återvinnande af hvad de ansågo för sina rättigheter, 150 Den 17 Maj e. ns. dem de genom missförstådd tillämpning af författningarne gått förlustige. De vunno denna sin talan hos Häradsoch HofRätterna, men Högsta Domstolen afslog med en enda rösts öfvervigt deras yrkande.
Academiens för de fria konsterna hus 6,000: •— Utaf anslagssumman 30,000 R:dr äro tillsammans 24,000 R:dr utbetalda, enligt 69 §, för uppförandet af saknade byggnader vid Lunds Universitetj å terstoden 7,000: — —. enligt 70 §, för aflöning och stipendier m. m. vid Folk-skolelärare-Semina rierna . 11,700: Af anslagen härtill, utgörande för åren 1842—1845 tillsammans 62,000 R:dr, äro således utbelalde 30,566 R:dr 32 sk. enligt 72 §, för Skeppsbyggeri-Instituters inrättande, i afräkning å det för 6 år beviljade anslag af 6,666 R:dr 32 sk. sk. årligen 1,855: 26. 8. enligt 73 §, arfvoden och tryckningskostnader vid Lagberedningen 8,575: — —■ Utaf hela den för Lagberedningen anvisade summa, 40,000 R:dr, har ett sammanräknadt belopp af 30,058 R:dr 16 sk. hittills blifvit uttaget; enligt 75 §, för uppförandet af byggnader och verkstäder åt Arbets-in rättningen i Eskilstuna 10,000: 687477- 14 10 Summa hittills utbetalda lån och anslag R:dr 2,304,303: 15. IL Enligt åberopade §§ i Riksgälds-Contorets nu gällande Reglemente, ut - Stats-Utskottets Memorial, N.-o 3. a3 gjorde samtelige vid sisla Riksdag lill Extra Statsregleringen hänförda och till utbetalning från detta Verk anvisade låneoch anslagssummor R:dr 4,986,614: 35. 3. hvarifrån dock hör afräknas: Hvad, som af anslaget för inventeringen af Ekevirkesförrådet i Carlskrona återlemnats R:dr 4,683: 30. 9.
Majlis mådiga Bref den 6 April 1852 meddelade förklaring måtte vidsträcktare, än som skett, offentliggöras, så får Utskottet upplysa, att samma nådiga bref blifvit i Svensk Författnings-samling infördt; och då det sålunda är för embets-myndigheter och församlingarne tillgängliga, anser Utskottet vidare kungörande deraf icke erfordras. Vidkommande dernäst den af motionären väckta fråga, att det genom 178G års Kongl. Bref meddeiade stadgande, enligt hvilket krigsmanskapet blott hvart annat eller hvart tredje år skulle uti ifrågavarande arbeten deltaga, måtte anses vara genom 1852 års nådiga Bref undanröjdt, så att sådan skyldighet borde af nämnde manskap årligen utgöras; så enär 1352 års Kongl. Bref, — meddeladt endast till svar på gjord förfrågan om rätta förståndet af det i 1786 års Kongl. Bref förekommande uttrycket »Soldater», — icke innehåller att sistnämnde Kongl. Bref skulle vara upphäfdt, eller i öfrigt något som är stridande emot ofvannämnde stadgande, måste detta antagas ännu vara gällande; och som ifrågavarande, för krigsmanskapet stadgade undantag från årligt biträde vid strömrensningsarbetena sannolikt tillkommit med afseende på manskapets ännu fortfarande, om ock ej så ofta som tillförene ifrågakommande, skyldighet alt verkställa arbeten för statens behof, samt något giltigt skäl för upphäfvande af nämnda stadgande, efter Utskottets mening, icke blifvit anfördt, rinnér Utskottet sig ej böra tillstyrka någon framställning i sådant afseende. Beträdande vidare frågan huruvida de indeldta båtsmännen må vara skyldige att utgöra ifrågavarande besvär, så förekommer härvid, att ej allenast Kongl. Förordningen den 20 Februari 1761 stadgar, att »alla rikets undersåter» skola biträda vid strömrensningar, utan ock att Kongl.
Pag. 3 3 1 ■ % • ■ - — 300 b) Dessa grunddrag ökas å anslag, deri natura-spanmål ingår, med kolumn för densamma både i debet och credit, deruti samma spanmåls-qvantitet, beräknad i tunnor oell kappar, införes. c) Der bröd, mjukt eller torrt, förekommer, upprättas kolumner äfven för dess qvantitet, beräknad till Lisp. och skålp.; hvarförutan uppdrages den i förestående moment omnämnda spanmåls-kolumnen, dit brödqvantiteterna, till spanmål reducerade, slutligen införas. d) Der dé äro behöfliga, uppdragas äfven innan-kolumner, såsom t. ex, å sammandrags-conti. Anmärkningar: Häraf följer, att de å inkomsternas conti nu brukliga 2:ne innan-kolumner för olika års medel komma att försvinna. Särskild kolumn å anslagens conti för anordning å Ränterier upphör äfvenledes, såsom obehöflig, sedan speciella conti såväl för Kongl. Räntekammaren, som för hvarje Länsförvaltning, komma att föras. Förings-arfoetet a) Af det föregående är klart, att dubbla partier föras, så att hvarje post på 2:ne conti förekommer. b) Der denna dubbla notering genast kan verkställas, bör det ock ske; Men c) i allmänhet deremot bör, för skyndsambetens skuld, vid expeditio nen hvarje post noteras, att börja med, endast på det conto, i hvars speciella ämne den hufvudsakligen ingår. Den sednare an teckningen verkställes vigast för vissa tidsperioder med flera poster på en gång, då ledighet finnes. I pagina-kolumnen bör ingen bänvisnings-ziffra insättas förr, än denna andra notering blifvit verkligen gjord; utvisande således alltid denna kolumn omändra noteringen skett eller icke. d) Hvarje post noteras med utförlig recit eller historik endast på det conto, der intresset kan fordra en sådan, men endast sum mariskt på motsvarande conto, der ett sådant intresse icke finnes. Så införes t. ex. en uppbördspost, som till Kongl.
Af berörde Bevillnings-förslag inhemlas hufvudsakligen: att den Allmänna Bevillningen skall med en viss bestämd summa för hvarje stad, län och fögderi oafkortad utgå, hvaremot de i Förfatlningarne tillåtne afkortningar få afföras på uppkommande öfverskotls-bevillning, hvilken, enligt jemväl bifogadt räkenskaps-formulaire, borde serskildt redovisas; att personlig skyddsafgift skall erläggas och utgå från och med fyllda 18 år till och med 63 år; att Bevillning af Embelsoch Tjenstemän skall utgå med vissa procent af lönerne; att af hemman och lägenheter erlägges Bevillning med 8 sk. för hvarje ioo:de Riksdaler af uppskaltningsvärdet, ulan att innehafvarens personliga skatt eller Bevillning för annan inkomst deruti inberäknas; att, för idkande af serskild rörelse eller näring, åtskillige personer på landet i öfrigt skola utgöra Bevillning efter uppgifven classificalion; att Bevillning utgår af Bergverk, manufacturier, fabriker, verk och inrättningar; att den erlägges af capital, vinstmedel, societeler, cassör och verk, samt af sterbhus, testamenten, gåfvor och fidei-commisser, på enahanda sätt som förut; att för fastigheter i slädcrne erlägges Bevillning efter värdet med 8 sk. för hvarje ioo:de Riksdaler; att Handlande och Skepps-Redare erlägga Bevillning i förhållande till deras vilkor och rörelse med 1 R:dr 24 sk. för hvarje iooo:de R:dr af Rörelse-capitalet, hvilket utrönes af Tull-Specialen, som, första året denna Bevillnings-Stadga tjenar till efterlefnad, bör taxeringslängden för städerne bifogas; att, i saknad af annan upplysning till inkomsternes utrönande, lefnadskostnaden och aflöningen för de personer, som en handlande underhåller, må tagas i beräkning, och den derigenom uppkommande behållning förvandlas lill capital med 5 procent; att endast bevislige förluster i och för sjelfva rörelsen eller handteringen få afräknas; att för Städerne i öfrigt skall gälla hvad uti senaste Bevillnings-Förordningen är stadgadt; att
Af den 4 i denna månad , angående väckte motioner om förbättring i Landt-Räntmästarnes lönings-vilkor. 9-o Af den 4 i denna månad, rörande väckt fråga om Götheborgs Stads befrielse från Inqvarteringen åt den derstädes förlagde Escadre af Arméens Flotta. 10:0 Af den 4 i denna månad, angående af Herr C. F. Hammarhjelm föreslaget arfvode för Herr Öfverste-Löjtnanten Warberg, såsom Hydrograph for Sjön Wenern. S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitUtions-Utskottets den 30 sistl. Januarii aflåtne samt den 13 dennes på bordet lagde Memorial, angående Representations förändrings frågans när. varande skick, blef samma memorial, i anledning af Grefve von Schwerins, Fredrik Bogislans, dervid gjorde anmärkning, till Utskottet återremitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af BankoUtskottets den 31 sistl. Januari! afgifne samt den 13 dennes på bordet lagde Betänkande uppå erhållen Remiss af Kongl. Majas Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande , blef samma Betänkande, i anledning af Grefve Mörners, Adolph Göran, Friherre Cronstedls, Jacob, och Herr Munck af Rosenschölds, Eberhard, dervid gjorde anmärkningar, Prot. Hulr. d. 17 Fuhr. X818. 127 till Utskottet återfemitteradt, med anmodan, att, i händelse en gemensam öfverläggning derom med Stats-Utskottet skulle pröfvas nödig, med nämnde Utskott sammanträda. Från Hogvordiga Preste-St amiet. S. D. JMedanskrefne Utskotts på bordet hvilanda Betänkandet) foredrogös å nyo och hiföllos, nemi. Bevilniogs - Utskottets Memorial angående grunderne för den allmänna Bevillningen. Banko-Utskottets yttrande:
Det iir en stor uppgift för den svenska kvinnan, soni liar föreligger; a t t hon, om blott viljan finnes, skall lyckas genomföra den, derom är intet tvifvel t y när kvinnan allvarligt sätter sig något före, larer hon icke giirna lats sig afshiickas af de hinder, som resa sig i hennes vag; - så lär osa Atminstone århundradens erfarenhet; och att ett upprop till Sveriges kvinnor att egna nkgon del af sina krafter och sina sparpengar till förverkligandet af ett s i ädelt och behjartansvärdt syfte som detta icke skall vara gjordt förgafves, derpk tviflar minst af alla o. s. v. kfel ' f.l (llli2lt~. Till ofvrinstiende artikel, hvilken med mjckei tillmötesgtende blifvit för tidskriftens räkning författad af en om triidgiIrdsskMseln sardeles förtjlnt man, torde niigra ord f % tilläggas. Mir man af sitt hela hj8rta ifrar för en idé, s&amp; &amp; r det oskattbart att f&amp; den uttalad s&amp; varmt och s % uppfordrande som bar ohanför skett, och man hoppas och tror att orden icke skola f6rklinga utan gensvar. Iden nar tiden g8r s&amp; börjar man misströsta och tvifla, m m fruktar att intrycket skall plinas ut af andra, Iivilka i vira Gagar s % rastlöst jaga hvarandra, man börjar fraga sig sjllf: hafva dessa ord af en fosterlandsvan ocks5 verkligen l p k a t s att förvandla intrycket till bandiing till sparsamhet, till flit, till allt det som fordras för att satta den angifna planen i verket? Finnes det har och der i landet u %gra kvinnor, som redan nu börja förrn % fattiga arbetares mödrar, hustrur eller barn att grafva jorden kring stugan för att bereda den till höstens plantering, till hvars inköp de redan börja samla medel? SAdana fr8gor skola komma af sig sjäfva medan sommaren g %r och Dagny tiger. Den verksamhetsdag som gifves hvarje mtinnislta är s i kort.
Penninge-förlägenheten är Allmän, syn* nerligast i de omkring nämnde Disconter belägne Länen, som nästan endast hafva Diseontsedlar till Rörelse-Capital, hvarföre hjelpen bör blifva kraftfull, enkel och skyndsam, och bör, efter min oförgripliga tanke, Riksens Ständers Rjksgälds-Contoir förordnas, att gå i förskott för alla dessa Sedlars inlösande och de, emedlertid emottagas i Liqvide af Krono Utskylderpe. Till styrka för denna tanka, har jag, vid Den 30 December. 603 detta vördsamma Memorial fogat en Bilaga, innehållande Landets förnämsta Intressen vid Penninge-föi lägenhetens afhjélpande, jemte Förslag af sakra Medel till Förskottets gäldande, hvilket allt jag ömkar, må Commaniceras med de öfrige Respective Ständen och Remitteras till Riksens Ständers Stats-Utskott! Bilaga, Innehållande Landets förnämsta Interessen vid Penninge-förlägenhetens afhjelpande, jemte säkra Medel till det föreslagna förskottets gäldande na. m. 1:0 Vår Lagbundna frihet, är det Förnämsta Interesset för Samhället. Men då vi, med egendom och hlod, vilja bevara denna Försynens bästa gåfva, borde Knst-forsyaret verksamt kunna förökas. Härtill borde tillräckliga Medel framför allt kunna beviljas. Utan säkeihet för vår Gräns, första villkoret för vår sjelfständighet beror vår frihet och ali vår välfärd af en inkränktande Grannes behag; men, utan förmåga till frikostighet, kan ingen Enskild följa sitt hjertås 'ädlaste böjelse och, utan medel till försvar, önskar ett Samhälle förgäfves beständigheten af sin sällhet, Med Silfver eller Sedlar, som dermed fullt inlöstes, af en för liten Silfver-Fond, till RprelseCapital, skulle det stadna i allt för få händer, och förmågan minskas hos Allmänheten till Stadens uppprätthållelse:
Som ett litet exempel på behöfligheten af det af mig begärda delfåendet vill jag framställa, att dé sammansatta Utsk:n hafva aflyst konstbrännerierna. För mig synes det Vara på det högsta orättvist; men antagom likfullt, att Utsktn anse ej konstbrännerier beböfvas, såsom skadliga för de små pannorna. Då kan man ej lägga någon beskattning på dem. Derigenom uppstår det förhållandet, att dessa éj blifva beskattade, eller också att Regeringen måste lämpa sig efter hvad R. St. beslutit, att nemi. dessa bränneriet' skola upphöra. Det synes mig således af högsta vigt, att grunderna meddelas Ständernä, på del att Beviiln.-Utsk. må kunna bestämma beskattningen. I enlighet med hvad jag förut anfört, anhåller jag om afslag å betänkandet. Hr Tham: Då en talare gjort några anmärkningar vid hvad jag anfört, torde R. o. Ad. förlåta, om jag åter upptager tiden. Den ledamot, som sist yttrade sig, har yrkat afslag å betänk, med det tillägg, att man skulle begära, det Konungen ville utfärda det reglementariska eller grunderna. Om D e 11 7 Juli f. m. ig3 Om Konungen vid riksdagens början hade velat utfärda en författning, hvarigenom han gifvit tillkänna sitt nåd. beslut, huru med grunderna för brännvinsbränningen skall tillgå, hade det varit ganska lyckligt, ty man kunde förutse, att meningarna skulle blifva i högsta grad stridiga; men sedaii Konungen ingått med en propos. till It. St., efter min åsigt den enda ändamålsenliga, som under denna riksdag är gjord, den att behålla den gamla författningen blott med inskränk-* ning i tiden, och ej en enda ledamot yttrat sig till understöd för denna propos., utan hvar och en framkommit med sina stridiga ideer, tror jag ej, att det nu vore lämpligt,’ att II. St. hos K. M. framställde anhållan, det han ville till dem öfverlemna grunderna.
M. göra underd. framställningar till beredande af lindring deruti; dä det ifrågaställa åliggandet för kronobetjeningen att icke allenast emottaga och fortskaffa alla presterskapets embetsbref till K. M:s Lefthde, utan äfven meddela bevis öfver deras emottagande, skulle förorsaka en af behofvet icke påkallad och med någon synnerlig fördel för det allmänna icke förenad tillökning i denna betjenings lika mångfaldiga som trägna göromål; då kostnaden för brefs förskaffande på landsbygden med den s. k. lösposten är högst obetydlig, särdeles i jemnförelse med de fördelaktiga lönevilkor, som i allmänhet åtnjutas af den del utaf presterskapet, hvilken den ifrågavar. befrielsen från postporto egentligen skulle komma till godo; och då dessutom åberopade K. circulärbref blifvit ulfardadt i anledn. af en särskild underd. framställning af Ilögv. PresteSt. samt det följaktligen är detta Stånd obetaget att jemväl på enahanda väg söka utverka den nåd. förklaring eller utsträckning af deruti meddelade stadgandet), hvilken för detsamma kan finnas fördelaktig; så får jag på dessa skäl, och med afseende å det för Svenska folket föga vigtiga föremålet för den föreslagna underd. skrifvelsen, vördsamt anhålla om Ilr Gr:s o. Landtmrs proposition å afslag af Oecon.- Utskrs förevar, betänkande. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Uti det af motionären och Utsk. åberopade nåd. circulärbrefvet af den 16 Juni 18x3 är den grundsats uttalad, att skriftliga upplysningar, sockenstämmo-protocoll, utlåt:n m. m., som af K. M:s Befrhde infordras, böra fortställas, utan någon kostnad för presterskapet; hvaremot Utsk. nu föreslår, att med presterskapets alla embetsbref till K. M:s 13ef:hde bör så och så förhållas.
Jag anser dock sa mycket mera betänkeligt, a t läka eir sä bstydelig summa, under namn af täciursnr - mynt eller' Lsnsu-I^oier, bilfwa löpande utj rörelsen, som Lung nen såmedelst skulle komma ar anstvara för cwanne sotterSedlar, hwaraf warder alltid mäste blifwa olika, da den werkeliga 8,ncc» - Sedeln wid anfordran inlöses för Lpecis, hwaremst Loursnr l Sedeln ej pa manga ar erhåller denna rättighet; -och kan der icke undwikas at ex sa olika förhållande skulle werka pä allmänna opinionen samt blifwa för ksngusnz säkerhet af wädeligt iustykande» Derutom ger denna couranlL Sedelstock en Z88 fortfarande anledning til sxiorerinZ, hwilken swarligen lärer kunna föreko-mmas och i samma man skal! Skakens inkomst och Riksens Ständers Bewillning bliswa förswagad samt til de pärakuade behostven okllräckelig. Lägges nu hartil, ak Rörelse-Oapiwler dymedelst, enar 6snersl Oiiconrcn kommer mi behörig drift, blifwer ivida större än det någonsin warit, uträknadc i L-mcornynt; sä torde igenfinnas de mest talande skäl ak ställa dctza 5 millioner Oreäic - Sedlar pä Obligationer med Z proeems ränta, at betalas om i; ar utan afdrag tili Lanco Specie - mynt. Omsättningen af defia s millioner Riksdaler Oblixskioner torde dock wara en beswärlig sak at fritt och vcwunget werkställa. Skulle ljkwal l^eslilsrionen kunna företagas ivid en sä gynnande stallning, da Riket äterwunnit öfwerwigk uri dest handel, böra sadana insättningar af Oreäir - Sedlar begärligt sökas, särdeles som den förefkrefna räntan, sammanlaggd med L; procsnrs winst pä Ospitslck, ger innehatwaren en ansenlig för. män.
Vid detta förhållande anse Riksens Ständer Osmunds-jernet, utan skillnad emellan valdt eller evaldt, böra vid de ärliga Markegångs-sätt« ningarne bestämmas och upptagas till det pris , sorn uti Markegångs-Taxorne sättes å Tackjernet, samt i de Län , der någon Markegång å Tackjern icke eger rum, efter den af KammarCollegium, Stals-Kontoiet och Bergs-Collegium. årligen fastställde Taxa för Tionde-Tackjernec inom samma Bergslag. Med anmälan af detta Beslut, anhålla Riksens Ständer i underdånighet, att E. K. M. må i Nåder täckas förständiga Dess och Rikets K a m* mar-Collegrurn detsamma ti 11 behörig efterrättelse. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o. godkänd hos Sandi. Puks-St, d, n April 181S* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående beslutne ändringar i Grundlagarne. Sedan Riksens Ständer vid innevarande Riksdag pröfvat alla ifrån den föregående eller år 1815 hvilande, lagligen beredda, Förslag till ändring i Rikets Grundlagar, föranledda dels af KonglMajtts Nådiga Propositioner och dels af Riksens Ständers Ledamöters Motioner , få Riksens Ständer härjemte till E. K. M. i underdånighet öfverlemna sådana Förslag, som de »66 Underdåniga Skrifvelser'. enhälligt gillat och antagit. Till dessa utbedja sig Riksens Ständer i underdånighet E. K. M:s Nådiga Bifall; och, om de såmedelst vinna full kraft af Lag, lärer E. K. Mi Nåder täckas b©» Sörja att de blifva kungjorda. Riksens Ständer framhärda etc.
Maj:ts Nådiga Förordnande den 20 Juni 1827, i ändamål att meddela undervisning efter fullständig ämnesläsningsoch vexelundervisnings-method, samt att den har 8 Lärare, med en aflöning af 6,200 R:dr, utgående af det för Skolan bestämda årliga anslaget af Statsmedel, 6,800 R:dr, äfvensom att, utom de vanliga läro-curserne, tillfällen äro här beredda för undervisning i Gymnastik och Simkonst, är uti den år 1833 afgifna underdåniga Femårs-Berättelsen omförmälat. Detta allt åberopas äfven nu och tillägges endast den uppgift, att Skolan begagnas för närvarande af 100 Lärjungar, fördelade i 8 Classer. 16:0 Fexel-Undervisnings-Siillskapets Normalskola. Hvad uti den förra underdåniga Femårs-Berättelsen anföres om denna Skolas upprinnelse och ändamål får Öfver-Slåthållare-Embetet underdånigst åberopa, med förmälan derjemte: att de vanliga inkomsterne hafva varit, för år, dels Statsanslag, 2,000 R:dr, dels Vexel-Undervisnings-Sällskapets årsafgifter, uppgående till omkring 35o R:dr, eller tillsammans 2,35oR:dr: att dessutom en summa af 25,000 R:dr blifvit genom testamentarisk disposition - si sition den 5 Augusti 1831 af framlidne Revisions-Secreteraren och Riddaren J. M. Winckler anslagen, att, efter en utnämnd Lifränte-tagerskas död, till Vexel-Undervisningcns befrämjande i Sverige förräntas: och att de, efter denna persons frånfälle, sorn numera inträffat, årligen inflytande räntemedlen böra ändamålsenligt användas af Styrelsen vid Vexel-UndervisningsSällskapet härstädes.
Ridderskapet och Adeln ingifvet' Memorial, har Ägaren af Eoo Säteri på Wermdön, Herr Gripensvärd anfört, att den vanliga Segelleden imellan Östersjön och Stockholm förbi Waxholm utomkring Wermdön och dess vidlyftige Skärgård, medförer många hinder och svårigheter för Sjöfarande i anseende till de flere olika vindar, som dertill fordras; men om Canalen genom så kallade BaggensSundet och Södra Stäket med sprängning och gräfning göres farbar för mera djupgående fartyg, skall vägen förkortas 7 ä 8 mil och de Seglande ej beköfva StatsUtsk■ BetänJtanden. så många serskildta vindar till deras framfart. Genom Kongl. Resolutionen den 7tde Julii 1704 hade det blifvit efterlåtit och updraget då varande Agaren af Boo Säteri på Wermdön, hvars agor gränsa intill nämnde Sund, att detsamma upränsa, emot utsatte vilkor och deribland, att af alla andra, än Kronans fartyg, sorn gingo derigenom och fordrade större djup än Sundet förut agde, få upbära afgift efter en viss då fastställd Taxa, hvilken Afgift Säteri Agaren skulle ensam i 30 år få njuta till godo, men sedermera borde till hälften Kongl. Maj:t och Kronan tillfalla, och denne tid hade derefter, i anseende till de olyckor SäteriAgaren under förra krigen fått vidkännas, blifvit förlängd, så att han till och med 1808 upburit hela afgiften, hvaremot honom likväl ålegat, att hålla Hus, Bom och Lina åt en Bomvaktare vid Stäket, sorn tillika varit TullUpsyningsman och hvilken Person altså af ÖfverDirefteuren vid TullWerket i samråd med Boo Säteris Ägare skulle tillsättas samt af Staten njuta den åt en TullUpsyningsman bestådde Lön af 50 R:d Banco.