Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som Kongl, Maj:ts Nådiga skrivelse om tillsättande af ett Särskildt Utskott för Styrelseverkens förändrade organisation, nu till Ridderskapet och Adeln ankommit, så vågar jag ödmjukast hem: ställa, om ej den ifrågavarande motionen, angående CanzliStyrelsens upplösning, borde till detta Utskott remitteras» Herr Grefven och IsandtMarskalken hemställde, om icke, enår Herr Hammarskjölds ofvannämnda Memorial vore af natur, att synas tillhöra Särskildta Utskottets handläggning, berÖrde Memorial kunde få hvila på bordet, intilldess sig visat, om Riksens Ständer funno för godt, att, på sått Kongl. Maj;t i Nåder föreslagit, tillsätta det ifrågavarande Särskildta 'Utskottet. EiföIIs» Föredrogs å nyo Herr Printzerskjöldsj Den 7 Martii, 541 Axel, den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, om tillökt antal löner inotn StatsExpeditionerne af Konungens Canzli, Herr Printzenskjöld hade ytterligare inlemnat ett Memorial, hvilket upp^stes, så lydande (Se Bilagan N:o 12 ) Herr Grefven och LandtMar skalken föreslog, att så vål Herr Printzenskjölds förstnåmnde Memorial, som dess rörande samma åmne i dag upplåste anförande, måtte till StatsUtskottet remitteras} hvilket bifölls. Upplåstes och lades på bordet Riksens Ständers för deltagandet öfver Revisionen af Krigsråkenskaperne utsedde Deputerades, den 20 sistlidne Januari afgifne Berättelse, rörande så vål 1808 och 180g som 1810 och sednare årens Krigsredogörelse och RevisionsVerk. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes. kl, half till 10 om aftonen. In fidem Protocolli O. J, Lagerheim. 542 Dea i r Dlartii. Tisdagen den II Martil. Plenum kl. 10 förmiddagen. Justerades följande:
Salu-Aceis i öfrige Städerne 4,42^. „ • 11,925. 2,757,925 S u m m a ' 4,927,9:25 Afgift för Bevillnings-Stämpel å Dagblad ingår ufven till Riksgälds-Contoiret, men anses icke gifva någon behållning ., utan är hufvudsakligen beräknad att ersätta Postporto för afsändande inom Riket, af de Tidningar, hvilka hiltills icke njutit porto-frihet. ag4 JBevillnings-Utskottefs N:o 72. Ankom den ij Dec. 1823. Riksens Höglofl. Ständers Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Utlåtande, angående en ny Författning emot Lurendrägeri och Tullförsnillning. Emot Riksens Höglofl. Ständers Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts, den 2 dennes afgifne, samt den 12, och t 5 derpå följde af Hög v. Preste-Ståndet, Vällofl. Borgare-Ståndet samt Hederv. BondeStåndet bifallne Betänkande, hvaruti på anförde skäl föreslås, att den nu gällande Författningen till förekommande af Lurendrägeri och Tullförsnillning under den 12 Februarii 1820, må till kraft och verkan fortfara, intill den 1 Januarii iSaä, likväl med vissa inskränkningar i afseende på förvandlingssättet af Böter och att hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas, om Nådig befallning för dess Lag-Committée, att inom sistnämnde tid, i afseende på detta slags förbrytelser, utarbeta en med de öfrige StralFLagarne samband egande Författning, för att då taga sin början och vid nästa Riksmöte öfverlemnas till Riksens Ständers granskning, för att såmedelst vinna den laga kraft Konungs och Ständers gemensamma Beslut i desse ämnen medföra, hafva inom Höglofl.
var hii in ska skolans lokal festligt upplyst, och högtidskladda lärare och lärarinnor voro der samlade för att; innan dagens skolarbete började, lyckönska förestiindarinnan p&amp; hennes högtidsdag och öfverlemna eu hedersgiifva. Eu af skolans äldste larare, direktor P. Keq-fstedt, tolkade valtaligt och, hjgrtligt livad livar och en af de ntirvarande kande inför skolans förestAndarinua - beundran för ett stilla ' och troget arbete, tacksamhet för hvad hennes exempel alltid varit och iir för hvarje skolans ltlrare och lärarinna. Kl. ' 1 2 9 samlades liirjungarne i den stora festsalen. Bore med sin snöyra hade visserligen omintetgjort alla planer att smycka densamma mod blommor och grönt., men der fanns n&amp;got biittre &amp; n rosor. MAnga hundrade barnaögon, som tindrade af glädje och vanlighet. Enkelt och allvarligt förrättade hofpredikanten Bring morgonbönen, och sedan uppstämde klara barnaröster en siing till Karin Ablins ära. Derefter framtradde en af skolans förre] iirare, Riksantikvarien Hildebrand, och meddelade inför den samlade skolan, att Kongl. M: t tilldelat skolans föresthdarinna guldmedaljen " Illis quorum meruere laboresn, för hennes trogna och förtjaustfulla arbete. Han riktade sedan nigra maningens ord till barnen: Medaljen gafs for ett troget. arbete i fäderneslandets tjiinst, derför var den af guld, derför bars den i bligult band. Arbete var en lösen for en och hvar, i livad kall det vara m&amp;. Ingen skulle arbeta för en yttre belöning, men hvar och en skulle s&amp; sköta sitt VW, att hail lrundc vara deraf förtjtlntDerefter fortgick skolans arbete i tv8 timmar, och sedan gafs det lof. Säkerligen ansago skolbarnen, att detta var ett bade ltimpligt och värdigt s5ltt att fira denna högtidsdag.
Resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, Reservationsanslag Reseoch traktamentspenningar, Förslagsanslag Skrifmaterialier och expenser, ved, m. m., Förslagsanslag: Tillkommer: För jemnande af Hnfvudtitelns slutsumma 15: 64. Extra utgifter, Reservationsanslag Summa Expeditions-Utskottets Förslå y till unden!. Skr i/r«lsr, N:o 81. 17 Indelta räntor Spanmål Indelt på förslag. Oindelt. Summa renningar. enligt, markegång på förslag. Mått. Värde å 2 ll:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Riksmynt. K:dr. ö. R:dr. ö. Kub.-fot. k. N:o 81. 3 18 Expeditions-U(skottets Förslog lil! anderd. Skrifvelse, N:o 81. Tali. liitt. JE. Extra Statsrcglcriiigs-ansiag i sammanhang med Åttonde Dufvudtiteln. Riksmynt. A) Anslag. R:dr öre. Ecklesiastik-departementets Expedition: För tjenstebiträde -Vid handläggning af ärenden, rörande presterskapets lönereglering: Till förbättring af komministrars, kapellpredikanters och sockenadjunkters lönevilkor 10,000 i Elementarläroverken: För uppförande af ett nytt läroverkshus i Upsala 40,000: — dito dito i Carlstad. 40,000: — dito dito i Wenersborg 30,000: — dito dito i Westervik . 17,500: — „ utvidgande af elementarläroverksbyggnaden i : Christianstad . 10,000: — | j Till förändring och tillbyggnad af dito i Skara 7,500: — 145,000 ■ För folkundervisningen:
"Det legda försvaret försvagar de moraliska band, som böra förena fäderneslandets försvarare med fäderneslandet." — Ännu vidare: "Den första legda soldat var det säkraste beviset på förlorad medborgerlig anda och den förlorade frihetens gifna tecken.” Ytterligare: "En conscriberad annee är både i militäriskt och ekonomiskt afseende för oss vida mera passande än en besoldad. ” Ännu ytterligare: "I stället för utskrifningen uppsattes den indelta armeen i form af stående och besoldad trupp. Månne man ej — säger författaren — från denna öfvergång och förändring i systeme, hvarigenom det medborgerliga försvaret vek undan för det legda, kan hemta en orsak till de kraft - Den g M u j f. ra. 477 lösa försvars-försök vi sedermera framställt, då beliofvet påkallat dem ?’’ Jag har med dessa citater ingalunda velat säga, att icke den indelta armeen kan utgöra ett förträffligt försvar för vårt land, att icke denna aimee är förträfflig , då den blir krigsvan; men denna aimee, mine herrar! kan likväl icke numera framte stort mera öfvade krigare, än bevärls-systemet med den aldra minsta utsträckning skulle kunna åstadkomma. En af armeens befälhafvare yttrade i förra plenum , alt den indelta soldaten förlorar allt militäriskt skick under de i i månader, då lian icke gör tjenst. Han har sagt, denne generalsperson, att den indelta armeen vanligen blott exercerar hvartannat år. Om alltså det lätteligen kan beräknas, att indelta soldaten på 3:ne år exercerat endast 3o dagar eller öfverhufvud 10 dagar-om året, och denne soldat väl icke bör anses såsom rekryt efter 3:ne års tjenstgöring, mäste han nu vara en del af den fullbildade stam, hvartill man vill sluta vår beväring, och från hvilken den sednare skall hemta den ledande och bildande föresynen i krigareyrket. Hvad kostar icke dessutom den indelta arméens exercismöten?
Riksmenigheten, säsom swarande emot det Engelska 0/ synes böra bestä af en jordbrukande och werkligen arbetande Bonde eller Danneman ifrän hwart Härad, Den 3 Julik. 2S rad, som sjelf ägde någon slags jord ware sig Skatte, Frälse eller Säteri-jord, samt tillika ifrän hwart Härad af en Ständsperson, ware sig en Frälse eller ofrälse Lekman eller ock Prestman, som agde nägon slags jord eller Bruks-ägendom. Dä Adelns wal til Riddarhuset anstaldes nagra dagar förut, sä inhämtades lätteligen hwilka Adelige Häradsboer wörö walmähige til Riks-Menighets-huset. Med Riks-Menigheten skulle äfwen inforlifwas bofaste Borgare och Husägare i förut brukliga förhällande, ifrän alla Rikets Städer; sä ock ifrän de Städer, der Universiteter funnos, jämwäl en Deputerad frän Lärdoms-wcrket. Alla Riksdagsmän blifwa pä et sädant sätt Swensta Folkets walde Representanter, och de wanlottade ofrälse Ständspersoner blefwo icke mera förbigängne, hwilkas delaktighet i NationalRepresentationen Högloft. Constitutions-Utstottet funnit til grunden wara rättwis och billig. Dä en gäng hufwudfrägan wunne bifall; sä kunna flera normer och cauteler vernad upgifwas. För denna gäng blir min enda önskan, at Högwälborne Herr Grefwe» och Landtmarstalken, samt Högloft. Ridderstapet och Adeln täcktes för godt finna, at remittera detta mitt wördsamma Memorial, eller fanste rättare ofullkomliga utkast, til Högloft. Constitutions-Utstottets nogare granskning och öf« werseende. Härefter ropades starka Nej och Ja. Grefwe 30 Den o Jul".
Jag talade om försvarsverket, om uppoffringar af penningar och blod, om skyldigheten att ställa sina söner i ledet; och nu framslungar man mot mig beskyllningar för inkonseqvens, derföre att jag sökt, så vidt på mig ankommit, lindra bördor och minska en beskattning, hvilken varit ganska tung, fastän icke för alla medveten. Men hvad finnes väl häruti för sammanhang?! — Och ännu mer må det förundra mig, att en sådan anklagelse kommer från det håll, der man så ofta och så varmt talar om behofvet af en stark konungamakt. Nåväl, Mina Hrr! under en följd af riksdagar hafva R. Skr och Konungen gemensamt fortgått på en väg af småningom utvidgad handelsfrihet; ett system har i detta afseende varit antaget, och ännu vid sednaste riksdag hafva R. Skr sjelfva, genom ett ganska vigtigt beslut. liksom lagt slutstenen till grunden af denna byggnad. Men plötsligen uppkommer genom en af dessa tillfälligheter, som här så lätt inträffa — och jag vågar kalla det en tillfällighet, då utgången berodde på en röst, när likväl, enligt hvad jag bestämdt känner, tre personer, som voro af motsatt mening, ehuru närvarande försummade att votera — ett beslut, som i principen strider mot hvad sålunda af begge statsmakterna under längre tid varit följdt och antaget. Och nu fordrar man att konungamakten vid detta första vindkast i representationens åsigter, som på sådant sätt tillkommit, genast skall uppgifva sin egen tanka om det rätta, och derjemte grunden lör det, som R. Skr sjelfva förut beslutat. I sanning! om detta utgör fordringarne på en stark konungamakt, då vet jag icke rätt hvad mina Hrr motståndare dermed åsyfta. Slutligen har samme värde talare sagt, då jag frågade, hvilka olyckor man befarade af den nya representationen — om det vore egennytta, orättvisa, våld eller vanvård af landets högre intressen, och landets ära — att han verkligen befarade vanvård af landets högre intressen och landets ära. Mina Hrr! detta är ett hardt tal, då det gäller dem, som skulle beklädas med ett fritt tolks yppersta förtroende — förtroendet att vara dess ombud och lora dess talan — och detta tal får stå för talarens egen räkning. Men då
Nådig pröfning låta bos Sig på en gång förekomma frågorne om undersökning af så väl Civile som Mililaire Läroverken, då, uppå derom tillgörande gemensam underdånig anmälan af Stats—Secreterarne för både Krigsoch Ecclesiastik-Ärendena, Kongl. Maj:t ville fatta vidare Nådigt Beslut i ämnet, samt meddela befallning om organiserandet af den Comité, åt hvilken, under ledning af H. K. H. Kronprinsen såsom Ordförande, Kongl. Majrt ville i Nåder uppdraga, alt detta vigtiga ärende i hela dess omfattning handlägga. Handlingarne i målet sedermera öfverlemnade lill Écclesiastik-Expeditionen. 25. — af den i5 October, angående förändring i tiden för Mönstringars förrättande med Cavallerie-Piegementerne. 1823 den 4 November föredr.; hvarvid Kongl. Majrt i Nåder tillkännagaf, att General-Adjutanten för Armeen redan, i eomina nio väg, gjort enahanda underdåniga hem - 20 Bil. t. R. St.
En väl ordnad fattigvård, hvilken i äldre tider saknades, gör således numera ifrågavarande afgift icke allenast öfverflödig, utan i vissa fall jemväl obillig; hvaremot dess upphörande skulle medföra äfven den för civillagstiftningen ingalunda ovigtiga förmån, att en af de tysta förmånsrätterna försvunne. Af det nu anförda följer att Utskottet icke anser det al Riksdagsfullmägtigen Nyström väckta förslag tillfyllestgörande, — ett förslag, i afseende hvarå lör öfrigt bör erinras, att så vida motionären, såsom antagligt synes, med uttrycket »behållningen i boet» afsett den behållning, som bouppteckningen utvisar, förslaget icke med säkerhet kan antagas uppfylla det dermed hufvudsakligen af.-edda ändamål eller att skydda borgenärers rätt, enär borgenärer ofta blifva kända först e/ler bouppteckningen. Lag-UMcottelt Iielånkande N-.o 47. 3 Utskottet hemställer alltså vördsamt, del Rikets Ständer måtte för sin del besluta en författning, hvarigenom förklaras, att hvad 17 Kap. 4 § Handels-Balken och särskilda författningar innehålla, angående utgående till de fattige af viss andel af död mans bo, upphört att vara gällande. Stockholm den 29 December 1862, Herrar Doktorer Schram och Forssell samt Herrar Lemchen oeh Staaff hafva begärt få antecknadt, det de ej i detta ärende deltagit. M O 17. Ank. till Exp.-Dtsk. dea 12 Jan, 1803, kl. 2 e. ra Betänkande, i anledning af väckt motion om föreskrift derom, att arfskiften skola inom viss lid till domstol ingifvas. Riksdagsfullmägtigen J. Rundbäck från Göteborgs och Bohus län har uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet memorial (motionen N:o 125), under erinran om de svårlösta tvister, som icke sällan uppstode till följd deraf, att upprättade arfskiftes-instrumenter icke voro tillgängliga, samt med anmärkning, att sådana instrumenters ingifvande till
Ehuru Utskottet icke vill bestrida, att den af Banco-Fullmäktige medgifna nedsättning af räntan ej ovilkorligen af behofvet påkallats, finner Utskottet likväl, alt, under dåvarande omständigheter, billigheten talade för en dylik ränte-nedsättning; och, i öfverensstämmelse med denna åsigt, tror Utskottet jemväl, alt för framtiden Fullmäktige böra berättigas, alt när Banco-Uislottets Betänkande, N'.o 2 g. 9 när återgång af slutade conlract, angående Metalliska Cassans förstärkning, af Fullmäktige anses för den allmänna rörelsen fördelaktigt, kunna nedsätta den i conlracten för meddelade förskott bestämda ränta lill 5 procent. 3:o Åtgärder i samband med ulmyntningen af Bankens Guldoch Silfver-förräd. a) Angående utmyritning af ff.dels Riksdalers-stycken af nya pregeln. (1839 års Rev. Berättelse, pag. 21—-22, och Banco-Fullmäktiges Berättelse pag, —38.) Eller hvad Banco-Fullmäktiges, till Utskottet afgifne, Berättelse föranleder, kafva Fullmäktige, i följd af senast församlade Revisorers dem gifne anmodan, hos Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contor begärt, det Kongl. Stats-Contoret ville förständiga Kongl. Myntverket, att, enär BancoStyrelsen sådant äskar, lill ommyntning emottaga Bankens förråd af R:drs-slycken utaf riva prägeln, samt, derest några hinder för en slik ommyntning skulle möta, desamme för Banco-Fullmäktige uppgifva. Kongl. Stats-Contoret har sedermera, på sätt Utskottet inb em tat, hos Banco-Fullmäktige lillkännagifvit, att angående ommyntning af omförmälde förråd af R:drs-stycken, underdånig anmälan blifvit beslutad, hvarvid Kongl. Stats-Contoret för dess underdåniga del tillstyrkt, att de ifrågavarande Y\ R:drs-stycken mätte få vid Kongl. Myntverket emottagas och användas till andra myntsorter.
Blandningen arbetas och klappas sedan som vanligt och sättes ut i kallt rum, o m så behöfs. Mer och mer försvinner den gamla seden att stöpa grenljus till julbordet. För den, som skulle vilja återupplifva gamla barndomsminnen, må här nämnas ett bepröfvadt sätt för ljusstöpning: 12 ' / s kg. fet oxtalg och hälften så mycket fårtalg skiras med något vatten samt ' / « liter ättika (hvilken sednare tjänar till dess rening). När allt vatten afdunstat, men innan fettet antar den ringaste brunakliga färg, silar man det, låter det kallna och skär det i bitar, hvilka ånyo smältas på svag eld, hvarpå man tillsätter 7 ' li gr. glasgalla, 7 ' / ä gr. renaste hvitt vax, 15 gr. renad salmiak o c h 15 gr. alun (allt pulveriseradt). När massan uppnått samma värmegrad som spenvarm mjölk, hälles den i de med veken tillredda formarne. (Är massan för varm, får man inga fasta ljus, utan då visa de benägenhet att bli gryniga). Ljusens uttagning ur formarne underlättas, o m man häller litet varmt vatten på de sednare; detta lär äfven förhindra deras sprickande. P å lediga stunder utför husmodern de julklappsarbeten eller uppköp, som hon efter noggrann pröfning i förhållande till deras nytta och sin egen julkassa har utfunderat åt de sina, inbegripande gåfvorna till de fattiga (ty hvarje husmor har väl åtminstone några stugor, där hon vill sprida julglädje). — Om kvällarne undervisar modern sina små barn i förfärdigande af enkla julgransprydnader. När granen hemtats, öfvervakar hon själf dess fastsättande i en stadig fot (helst i en mekanisk sådan af gjutjärn) o c h sörjer för praktiska ljushållare, tillräckligt med ljus samt den s. k. julgranskonfekten, som inbegriper alla ätbara saker, från den enkla kexen till de finaste konditorivaror m. m. En granljussläckare, som tillika kan användas som tändare, är en oumbärlig sak för den, som lärt känna dess nytta. Men då julljusen släckts oeh helgdagarne i frid och.
Om hos en nation dödsstraffen voro de allmännaste, skulle dessas alltför stora antal minska det afskräckande intrycket och göra ett sådant folk blodgirig!. Allt hvad menniskan dagligen för ögonen äger, äfven det för en renare känsla mest afskyvärda, öfvergår till en vana, och väcker slutligen hvarken fruktan eller uppmärksamhet; så jemväl med fängelset, äfven om det skulle, emot nu varande och för framtiden afsedda förhållanden, innebära någon pläga eller förlust. Våra gamla lagar hafva derföre sökt en mångfald af straff, dels för alt undvika nyssnämnde följd af för täta upprepanden; dels att för olika slag af brott, som icke kunna inbördes mätas, äga olika skalor uti de olika straffsätlen. 1734 års lag har för dödsstraffet både olika sätt, och inom sätten några modifikationer, i ändamål alt genom ett eller annat mera fasaväckande tillägg hafva en utväg att särskilt bestraffa eller utmärka den grofsta illviljan. Då nu dessa skola försvinna, uppstår såsom följd, att äfven den mindre ondskan i brott, som ändock är döden värdt, mäste nedflyttas inom fängelset, att öka dess personal, dess vanlighet och kostnader. Alla andra kroppsstraff äro uteslutna, äfven alla skamslraff, de mest fruktade af alla, så länge en gnista af heder hos ett folk qvarfinnes. Den uppenbara kyrkopliklen, ehuru icke egentligen ämnad till straff, uppväcker ofta det mest hårdnackade motstånd.
Derefter åto vi middag hos Pacius, hvars mor förekom mig som en den bästa gumma jag sett, och cousinen, hvilken äfven var der, som en äkta Tysk flicka, glad och treflig; äfven här fann jag mig genast hemma. På aftonen voro vi i Stadt Theatern och sågo Zampa, som gafs verkligen miserabelt för Hamburg. Hr Stritt, Zampa, var en usel både sångare och spelare, likaså M:r Cornet, Camilla, hvilka båda gåfvo Gastrollen här. Theatern var ringa besökt och de flesta tycktes vara utlänningar. Sjelfva scen och salongen voro nätta, likväl intet i jemförelse med Petersburgska stora teatern, men ungefär jemförbar med den Alexandrinska. Besåg börsen, som både ut och invändigt behagade mig utomordentligt. Träffade på vårt värdshus en ung resande Spanior, som kommit hit för att lära sig Tyska. En ung vacker man, liknande Wasilieff. Emedan jag var den enda han ännu träffat här, som talade Franska, var vår bekantskap snart gjord. Han förekom mig ock genast lika älskvärd, som jag förut funnit Wasilieff vara. På aftonen var jag med Staudinger på Tivoli-theatern här, hvars inrättning var densamma som i Lübeck, blott i större skala tilltagen och bättre. Trädgården var större och vackrare, dessutom var här äfven en Rutschbahn, nedför hvilken man for i små vagnar. Sjelfva theatern och orchestern voro ojemförligt bättre, äfvenså aktörerna. Man gaf här Die Papiere des Teufels jemte en annan piece, som vi ej sågo, emedan vi kommo för sent, till recett för Hr Wilde, hvilken tycktes vara publikens älskling, men också tog sitt anseende hos den för mycket i anspråk och anbragte sin Witz öfverallt, om det passade eller ej. Han var en af de vanliga Tyska komikerna, utan någon djupare humor och komik, än man vanligen finner den hos alla Tyskar. Tysken äger blott hvad han kallar Witz. Roligheten i den ligger blott i dess dumhet och ju dummare Witzen är, desto bättre.
Härefter följde Anna Wahlenbergs komedi i tre akter » På vakt », hvilken redan för några år sedan uppfördes på Södra teatern och då gjorde rätt mycken lycka. Af den största vikt för det verkligen roliga och välskrifna styckets effekt är utförandet af den unga flickans, Kerstins, roll; i fru Hartmanns händer blef nu också den ypperligt skildrade unga damen riktigt oemotståndlig. Skå- despelerskan skördade för sitt friska och fint ny anserade spel det lifligaste bifall och ett helt fång af praktfulla blomsterbuketter. Synnerligen förträfflig och » hemtreflig » var äfven fru Fahlman i husförestånderskans roll, liksom hr Bceckström ingalunda skämde bort den gemytlige fabrikör Dahlman. Framgången var obestridlig och torde nog på Dramatiska teatern komma att visa sig än hållbarare än på Södra. Musikföreningen kommer under instundande vinter att gifva tre konserter under ledning af prof. Neruda. Följande musikverk äro ämnade att utföras: » Fausts fördömelse » af Berlioz, Fantasi för piano, kör och orkester af Beethowen, » Missa solennis » af Söderman samt » Josua » af Handel. Berlioz » Faust » skall gifvas vid den första konserten, som är afsedd att äga rum i slutet af november. Till förmån för operasångaren Strömberg, som sedan längre tid tillbaka varit svårt sjuk, gifves i morgon lördag konsert i Östermalms kyrka. Biträdande äro k. operans hela solist och körpersonal. Den aktning och tillgifvenhet hr Strömberg förvärfvat sig skola säkerligen i förening med det goda programmet skänka det behjärtansvärda ändamålet med konserten ett godt resultat. » Jödde i Göljaryd » ger matiné om söndag middag i Berns salonger, och naturligtvis blir det fullt h u s! Samma utmärkta förmågor medverka, som förliden söndag gjorde dagen så glad på Vetenskapsakademien. De hundratal, som då ej fingo plats, torde nu vara de första att passa på. U p notisboken. Stephanie von Plåtens bröllop. I tyska kyrkan härstädes sammanvigdes förliden lördags afton kl. half 7 generallöjtnanten i tyska armén grefve Carl von Wedel och grefvinnan Stephanie Augusta Kungl.