Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som, med bifall till Stats-Utskottets hemställan, vill, att den till Justitias-Statens aflönande anslagne så kallade sterbhus-afgiften, som för närvarande till Statsverket ingår, må med innevarande års slut upphöra, Stats-UlnkolteLi Memorial, N:o 3o3. 5 ] samt beslutet derom hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas, med anhållan om Dess Nådiga sanclion, voterar Ja ; den, det ej vill, Nej; vinner Nej , kommer berörde afgift alt fortfara. Öfrige punkter uti ifrågavarande Utlåtanden med tillhörande bilagor åro, dels af alla, dels af 3:ne Riks-Stånd, afgjorde. Stockholm den i September 1840. Ank. lill Exp. Utsk. den 1 September, kl. 6 e. m. Memorial, med förslag till Voteringsproposition för omröstning, i anledning af skiljaktiga beslut, ifråga om löne-ersättning till adjungerade Ledamöter i Götha Hof-Rätt. (U. A.) Vid föredragning af Siats-Utskottets Utlåtanden N:ris 4' och 196, i anledning af motion om löne-ersättning till adjungerade Ledamöter uti Kongl. Götha Hof-Rätt, hvarigenom Utskottet en dylik ersättning afstyrkt, hafva Borgareoch Bonde-Stånden bifallit det förstnämnde Utlåtandet och lagt det senare till handlingarne, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet beslutat att för nämnde ändamål anslå Sex Tusende Riksdaler Banco, alt af Riksgälds-Contoret utgå, att fördelas mellan de adjungerade Ledamöterne så, alt de, inbeiäknadl hvad de förut af adjunctionsmedlen erhållit, må hvardera bekomma ett tjenstetiden motsvarande belopp. För alt afgöra denna fråga, föreslår Utskottet, att votering i Förstärkt Statsutskott må anställas öfver en så lydande proposition: Den, som, med gillande af Stats-Utskoltets Utlåtande, anser någon löneersätlning till de [\ adjungerade Ledamöter, hvilka lör tillökande af Kongl.
Det år derföre endast i motsatt fall, som jag skulle fullfölja mitt yrkande om återremiss. Herr Munch af Rofenfkjöld, Eberhard: Utan att inlåta mig i någon pröfning af frågan, i hvad mon hemmans-klyfning år nyttig eller icke, vill jag dock förena mig med motionairen, så vidt nemligen jag anser det vara af vigt, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes åtgärder i denna fråga blifva kände af Riksens Ständer, på det att de må utröna, huruvida icke något godtyckligt bestämmande af gränsen för hemmans-klyfning, i ett eller annat Lån ägt rum. Jag har anledning tro, att det kunnat hända, att man af öfverdrifvit nit för det allmänna båsta, utstakat nämnda gråns, icke på lagliga grun. der, utan i synnerhet efter Kouungens Befallning-hafvandes eget godtycke och egne åsigter. Jag instämmer således med de värde Ledamöter, som begärt återremiss af Betänkandet. Grefve von Rosen, Axel'. Med anledning af hvad den sist talande Ledamoten anfört, vill jag upplysa, att i det mig nådigst anförtrodde Lån, äfvensom i nästgränsande, enahanda instructioo blifvit följd, i afseende på ifrågavarande undersökning, nemligen, att Kongl. Majit* Befallningshafvande, skulle efter Deputerades hörande och i Domarens närvaro utröna, huru 776 Den 5o Maji f. m. hemmans-klyfningarne borde skei, samt derom sig i underdånighet utlåta. Hvad Götheborgs och Bohus Lån vidkommer, så år det på inne.; byggarnes egen begäran tillstyrkt, att hemmanen i en del af Lånet må klyfvas endast till en sjettedels i en annan åter till en åttondedel, hvaremot hemmans-klyfningen i trackten omkring Götheborg ansetts böra vara obegråntsad* Jag år emellertid öfvertygad, att en grånsbeståmning för hemmsns-klyfningar icke kan förblifva permanent, ty dessa måste nödvändigt bero af tilltagande propulation, utvidgade odlingar m. tn.
Vid föredragning af nämnde Betänkande inom Riksstånden, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit hvad Stats-Utskotlet, med anledning af högstberörde nådiga Proposition, under Litt. A. B. och C. tillstyrkt och föreslagit, med förklarande likväl, att dessa beslut gällde Utskottets derutinnan framställda tillstyrkanden och förslag, såsom ett oskiljaktigt helt, så att en punkt ej kunde från den andra lösryckas, utan att i följd deraf Ståndens till de öfrige delarne lemnade bifall komme att förfalla; hvarjemte Borgareoch Bonde-stånden dels återremitterat, dels bifallit serskilda delar af dessa förslag, äfvensom Riksstånden i öfriga delar af Betänkandet fattat de serskilda beslut, hvilka här nedan för hvarje punkt skola uppgifvas. Punkten Litt. A., angående grundräntornas förenkling, hvilken, under ofvan omförmälda vilkor, blifvit af Ridderskapet och Adeln, samt Preste-ståndet bifallen, hafva Borgareoch Bonde-stånden återremitterat på grund af anmärkningar, hufvudsakligen innefattande att Utskottet bordt fästa mera afseende å det af kommitterade för beskattningsväsendets samt uppböxxlsoch rcdogöielseverkets ordnande afgifna betänkande, eller åtminstone å det afStatsUtskottet vid förra riksdagen afgifna förslag; att grundräntornas ändamålsenlighet vore beroende deraf, att de äro bestämda och uti hemmanens värden Bih. till R. St.
Maj 182J, angående Lotsoch Bäkinrättningen i Riket, gijna bestämmelse i afseende derå, när fartyg bör anses innehafva last, skall tjena till efterrättelse äfven vid fråga om skyldigheten att erlägga lastpenningar. § 7‘ 2:o Nar en vara blifvit sålanda till förtnllning angifven, skall, genast efter besigtningen, anslag å packusdörren ovillkorligen ske, då hvar, sorn inom Irenne söckuedagar, anslags dagen [oberäknad stadgas. 5o4 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, JV:o t ga. § 9- På vederbörande fabriksoch handlverks-societeter ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, sorn äga alt tillse, det de till hvarje societets yrke hörande varor blifva ejter rigtiga värden och benämningar förtullade och — . fortgång. I de städer, dit grof ull får införas, tillkommer samma rättighet, i afseende å denna artikel, äfven Schäferiegare och Ullproducenter i Riket. § 11. Vid uppkommande endast af godsegaren.
Embetsverk, bifoga vederbörandes förklaringar, jemte eget utlåtande och öfrige nödige upplysningar i målet; c) Atfc således erforderlig enhet uti dessa ärendens behandling eger rum; (T) Att, förutan ofvannämnde granskning af Embetsverkens redogörelser och de, i sammanhang dermed, vidtagne åtgärder, Rikets Ständer ega tillfälle, dels genom sina Revisorer oeh vederbörande Utskott, hvilka hafva tillgång på alla dertill nödige handlingar, att utöfva den mest noggranna Controll å Statsmedlens användande, i afseen de på ej mindre redogörelsen till z i Ifrån, än förvaltnings-åtgärderne, och Logsamt Allm, Berj. «. Otc, Utsk, Xiii. N:o ^5, i5 dels genom Constitutions-Utskottet, att erhålla kännedom om de Beslut, som Blifvit fattade öfver anmärkning gar mot högre Embetsman och Collegier; samt e) Att, då Kongl. Magl.s Beslut, det åtal bör anställas å en anmärkning af sistnämnde beskaffenhet, icke innefattar Stadgande i pröfningsväg af det ansvar, sorn derå må följa,- hvilket måste bero' på föregående undersökning af den Domstol, hvartill målet hörer, den härutinnan gjorde erinran, som skulle hufvudsakliga pröfningen i dylika frågor, mot hvad Lag stadgar, komma att föregå ransåkningen,- torde finnas af sig sjelf förfalla; hafva Utskotten ansett de emot Betänkandet i denna del gjorda anmärkningar ej föranleda till förändring af deras förra Utlåtande'. Likaså hafva Utskotten af Herr von' Hartmans dorffs framställda anmärkning mot senare punkten af Betänkandet, hvaruti oförändradt bibehållande af föreskriften i Kongl, Maj;ts Nådiga Bref den i6 Octobev «4 M«f ÅUtn. Bav. '6ch Ok. Un£. U/A.
Jag har ingenting alt erinra viii förslaget alt en comité' måtte forordnas lill den beredning af lag-förslagen, hvarom Utsk. gjort hemställan; men jag anser olämpligt, att R. St. vilja på förhand bestämma huru många ledamöterne i denna comité' skola Vara. Det synes af reservationerna, att då somlige, eller de fleste af LägUtsk:s ledamöter, önskat alt cotniteen måtte få 3 arhetande medlemmar, Utom vissa högre embetsman, så har minoriteten önskat att de förre blefve 5. Många andia förändringar skulle utan tvifvel kunna uppgöras och torde äfven blifva ifrågasatta inom de särskildta RiksStm. Jag anser således detta förslag icke böra antagas och att R. St. ännu mindre böra på förhand bestämma hvilka personer, som skola utgöra denna Comité'. Sådant bör, efter min förmening, öfverlemnas åt K. M:s omsorg, särdeles som det kan hända att en eller annan af dessa personer under tiden aflede, och att R. St., som då icke voro församlade, ej kunde uppgifva hvilka som skulle träda i stället. Att på förhand uppgifva suppleanter lill comiterade, vore väl ännu olämpligare. Vid Utsk:s förslag: ”alt, i den mån de förberedande arbetena med hvarje del eller balk af lagförslagen fulländas, en sådan del af lagverket varder för K. M. i Statsrådet föredragen, hvarefter K. M. lärer i nåd. fatta Sitt hoga beslut om den propos., som derom kommer att framställas, och hvilken derefter torde varda genom tryck allin Ii 11- Den i December. 9 mängjord; alt dessa arbeten så ställas, att tryckningen af alla balkarna kan vara fulländad i god tid före den, vare Sig lagtima eller urtima riksdag, sorn näst efter 4 år ifrån innevar. riksdag inträffar ;’’ får jag göra den anmärkt!., att förslaget åsyftar, emot allt som hittills varit brukligt, det Konungens propos:r skulle afgifvas, icke när riksdagen börjas, utan när som helst innan riksdagen och i så god tid eller så långt före riksdagen som möjligt.
Bolag kunde ej organiseras, men lånen begagnades, dock dels illuderades deras rätta ändamål, dels hade de endast till påföljd, bristande återbetalningar, och der* af följande obehagliga och kostsamma lagsökningar. Till beredande af Svenska vedens hithörande, behagade Kongl. Majrt emellertid förlidet år tillåta, att Åländningar och Finnar med sina fartyg fingo segla till våra orter Norr ut, och derifrån hemta Svenska naturalster samt föra dem till hufvudstaden. Någon önskad tillräcklig påföljd har detta likväl ännu icke haft; men måhända visar sig bättre verkan deraf i tidens längd. Från dessa Norra trakter hafva vanligen, sedan flere år, 36 å 4o>000 famnar ved årligen hitförts; och har man ännu, af upprensade vattendrag, förmånliga låneförsträckningar till fartygs byggande, och premier för veds hithörande, icke erfarit några märkbara effecter till denna imports förökning. Men sådane verkningar komma successift, och man bör således förvänta ett bättre tillstånd i detta afseende. Jag anhåller om bifall å Betänkandet, Grefve Posse, Arvid: Herrarne Cederschjöld och Munck af Rosensköld hafva yttrat sig i sjelfva saken, men blifvit fullständigt besvarade af Friherre Åkerhjelm och Herr af Billbergh. Herr Hjerta åter har fästat Den 1.4 September e. m, sig viel det ofullständiga sätt, hvarpå frågan inom Utskottens kall blifvit behandlad, och klandrat Utskottens förmenta förbehå 11— samhet, då de ej redogjort för sednaste Tractaten med Ryssland, och de upplysningar, som Utskotten erhållit från CommerceCollegium och GeneralTullStyrelsen. Angående Tractaten, så enär densamma varit tryckt öfverlemnad åt allmänheten, hafvaUtskotten ansett öfverflödigt att aftrycka den i sitt Betänkande; och hvad den sednare ofullständigheten beträffar, så, i händelse den verkligen äger rum, har Friherre Åkerhjelm fyllt bristen på ett sätt, som icke Iemnar någon ting öfrigt att önska, och hvarmed jag förmodar, att Herr Hjerta finner sig tillfredsställd. Herr
Beträffande de anmärkta omständigheterna , huruvida nattläger skulle kunna beredas barnen tili skolhuset, och på hvad sätt deras underhåll derstädes skulle kunna besörjas, i hvilket hänseende någon talare ansett matsäckars medförande skola föranleda osnygghet; så tror jag, alt sådant allt helt och hållet beror på sältet huru skolan inrättas. Illgerning hindrar, alt ett skafferi kan finnas, der barnen vid ankomsten toli inna sina matsäckar under eri särskild persons tillsyn; — att de äga särskildt matoch särskildt läsrum, hvarigenom den befarade osnygg helen sålunda kan förekommas. f dessa detaljer hafva Ulsktn icke velat ingå, eItntii de i allmänhet galt nog långt i speciella föreskrifter. Att vanvårdade barn upplagas i skolan gjelin nr skol-directiortens eller corn trin nal-slyielsens försorg, anser jag ganska riktig t; ty jag kan icke afstå från den grundsatsen, alt föräldrar icke böra äga rätt att vanvårda sina batli, och del kan följaktligen icke vara någon grymhet att beröfva föräldrarna tillfälle dertill. Huruvida deras namn, söm icke skicka sina barn till skolan, skola tillkännagifvas från predikstolen eller ej, kan vara likgiltigt ; meri böter för sådan uraktlåtenhet böra icke vara lika stora för de fattiga, som för de rika. Den rike är kanske någon gäng meta liknöjd än den fattige att skicka sina barn till skolan, hvarföre det måhända icke vore så orätt, örn denna liknöjdhet biefve församlingen kungjord. Mun har sagt, att de enskilda undervisnings-anstalterna, som inom socknen eller församlingarna kunna finnas, böra inspecteras af tira offentliga skol-styrelsen. A ena sidan kan man säga, att del kan vara obehag - Den 2a Juli f. m. iS5 ligt för föräldrar, sorn äga nog omdöme att gifva sina barn en vårdad uppfostran och undervisning samt tillräckliga tillgångar dertill, att i något hänseende bero af en inspecterande skol-direction; men å en annan sida: hvad är enskild undervisning annat än hemläsning? Jag tror icke, att någon bör äga rättighet att hålla sina barn från skolan endast på grund af det förklarande, att barnen undervisas medelst hemläsning.
Denna inrättnings räkenskaper, hvilka i sin helhet granskas af Civilstatens dertill utsedde Revisorer, hafva derjemte för revisionsåret utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten med allseende å redogörelsen för allmänna enkeoch pupillfonden, uti hvilken fond ingår statsanslaget för pensionering af civile embetsoch tjenstemäns enkor och omyndige barn. Förhållandet med inkomster och utgifter framställe* sålunda: (Bil. Litt. P.) Till någon erinran från Revisorernes sida hafva dessa räkenskaper icke föranledt. Ai •méens pensionskassa. Räkenskaperne, hvilka granskas af delegarues egne Revisorer, utvisa följande förhållande: Debet. Balans från år 1859: Tillgångar Uppbörd: Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster 103,434: 40. Dito för mistad inkomst af löneinnehållningar 47,! 00: -— Extra statsanslag för pensioneringens upprätthållande 85.500: — Hyresmedel 3,515: — Räntemedel 190^526: 50. Balans till år 1861: Balans från år 1859: Utgifter: Pensioner Aflöning Ilyresmedel Expenser Uppbördsarfvoden Onera för Kassans hus Ofverskottsmedel, tillkommande Riksgälds-kontoret,. Balans till år 1861: Kontant behållning Pensionärernes antal vid den under pensionsreglering utgjorde: Summa 4,810,140: 71. revisionsåret, i Mars månad, verkställda å allmänna pensions-slaten: i första klassen, andra afdelningen, » dito dito, tredje dito, » andra dito Pensionärer. 4. 1. 22 33. 100 — Summa 1,075. 462,505: 97 — f afseende å det utaf Rikets Ständer vid sistföriiutna riksdag till fyllnadspensioner åt Arméens befäl anvisade kreditiv af 150,000 R:dr R:mt årligen, lemnar deröfver upprättad särskild räkenskap följande redovisning: Debet. Balans från år 1859: Balans till år 1861:
Vidkommande åter del större Creditivet, så har någon egentlig anmärkning emot dess förut föreslagna belopp icke förekommit; men beträffande de medel, som, enligt Utskottets återremitterade Memo rialj borde till utbetalningen deraf anskaffas, får UtskoLlet anmäla, att genom Riksdags-Fullmägtigen von Zweigberks ofvan åberopade motion, fråga numera blifvit väckt om afsättande för delta ändamål afen härtill erforderlig summa utaf Riksgälds-Comorels egande och för närvarande disponibla öfverskotts-medel, hvilken fråga Utskottet behandlat, på sfi t L drss härom nu afgifna serskilda Utlåtande utvisar; hvadan Utskottet således, i afseende på tillgångarne för sislberörde Creditiv, får lill detta Utlåtande hänvisa, med hemställan, att slutliga pröfningen af a;dra punkten af Utskottets förra Memorial må'te uppskjutas, intilldess omförmälde fråga blifvit af Rikets Ständer afgjord; kommande Utsko'tet att derefter, i sammanhang med förslagen till ännu återstående reglementariska föreskrifter för Riksgälds-Contorels förvaltning, ytterligare underställa detta ämne Rikets Ständers bepröfvande. Under åberopande af Utskottets här ofvan yllrade åsigter, anser Utskottet sig alltså nu böra tillstyrka Rikets Ständer att, istället för det uti 3:dje punkten af Memorialet N:o 4^4 föreslagna beslut, stadga och förordna : att den Creditiv summa, som, enligt 63 ,f. Regerings-Formen, skall vid denna Riksdag anslås, för alf, på säll samma ^.innehåller, vara tillgänglig, då Kongl. Majit till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål finnér den. oundvikligen nödig, kommer att utgöra Femhundra Tusen Riksdaler, hvaraf den ena hälften, eller a5o,ooo R.dr bö-r under tiden emellan innevarande och nästkommande Riks - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 516. dag vara att tillgå för Rikets försvar samt det återstående beloppet för andra högst vigliga och angelägna föremål.
Prof, 1828 »tk I829> 7 Sami. 1 A/d. t bite H.t %idra Bxlet. 2 LagUtskottets Betänkande N:o 74. den vid 1810 års Riksdag af Rikets Star der begärda och korrt derefter förordnade Comité, hvars bestämmelse borde blifva att bringa Civiloch Criminal-Lagarne till öfverensstämmelse med den då införda Statsförfattning och tidens kraf, samt framställt åtskilliga anmärkningar,rörande såväl Regeringens, som Rikets Ständers behandling af denna för samhället vigtiga angelägenhet, vidare anfört, att Herr Friherren icke insåge någon möj-’ lighet för Rikets Ständer, att, vid en Riksdag antaga förslag till nyCivil0ch CriminalLag; att det icke vore tänkbart, att en discussion öfJ ver förslaget i dess helhet skulle kunna föras å bane, utan att hufvudgrunderne för den nya Lagen först blifvit genom ett beslut fastställde, emedan man dessförinnan ej egde någon punkt, hvarifrån man kunde utgå ; och, att derföre, då Rikets Ständer ej fått från Kongl. Majit emottaga något förslag i denna del, annan utväg för Rikets Ständer ej återstode, än att söka stadga siri mening i afseende på dessa grunder , och i underdånighet underställa dem Kongl. Maj;ts pröfning, till vinnande af den stadfästelse, sorn höfdes, för att gifva dem egenskap af att vara utaf Lagstiftningen antagne och godkände. Arbetet i och för förslaget till en ny Lag hade, efter Herr Friherrens tanka, blifvit förfeladt derigenom, att man ej från för-. LagVtskoltets jBetänkande N:o 74. 3 Sii början besinnat svårigheterne, alt på en gång förelägga både Folk och Domare ett nytt Lagverk, att i Ögonblicket efterlefvas och tillämpas. Naturliga förhållandet syntes fordra, att Lagarne öfverses, kanske minst hvart 3o:de år, i ändamål, att till enhet återbringa förklaringar öfver förklaringar, dem nya tilldragelser och en jemt fortgående civilisation påkallade.
Herr Tham; Orsaken till skilnaden emellan Inkommande Tullen ä band och andra väfnader är den, att de finaste ylleoch linneväfnader, enligt Utskottets öfvertygelse, ej kunna här sillverkas lill fulla behofvet, då deremot ylleoch linneband kunna af hvarje husmoder till fuila behofvet tillverkas. Skilnad är således gjord , emedan den ena varan behöfs tiil införsel , men den andra ej , och emedan de bäste fabrikerne äro Svenska Husväfnaderne. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Riddurskapet och Adeln för godt, att den af Utskottet g Ylle och Linneband föreslagoe inkommande Tull godkänoa. "Ekebark, maica; Inkommande Tull pro; Bin 18 Augusti e. m, é^S "cent: 15, Utgående dito: 5j Ekebark omalen; ”Inkommande Tull procent 1; Utgående Tull ”procent 5 Alla andra slags bark ; Inkommande ”Tull procent 25; Utgående Tull procent 5.’* Herr CecltrfchjÖid: Det är ej emot saken, blott emot forman, som jag vill yttra mig. Här bör ej stå bark af alla andra Jlag, emedan Chinabark på ett annat ställe 6tår till en procent, Antingen bör den undantagaseller redactionen på annat sätt förändras. Friherre Ceder dröm: Det må vara Bevill. ningsUtskottets ledamöter obetagit, att anse den nya Författningen conseqvent, då man bibehållit den gamla taxan oförändrad. Men då det jnträffaf, att icke ens den gamla är så beskaffad, att ingen anmärkning dervid kan äga rum är det ock en förvillelse när man icke jemför tariffen med behofvet. Så är det ock med artikeln Bark. Bark af Ek omalen kostade 1 å 2 procent. Den är nu föreslagen till 1 procent Införsel och 5 procent Utförseltull. Alla andla slag 25 procents införseloch 5 procents utförseltull. Likväl äga vi ett skäligt qvantum Ekbark inom landet.
Beträffande den ifrågavande straffbestämmelsen, så torde det väl icke kunna med fog påstås, att ingen skillnad i bestraffningen af rån bör finnas, vare sig att menniskolif spilles eller icke. Den siste värde talaren har sagt, att brottet i båda fallen är lika straffvärdt, ty det onda upsåtet är enahanda. Han förbiser likväl härvid, att vår allmänna lag, likasom andra länders lagar, vid straffens bestämmande fäster mycken vigt vid den effekt, som följt å den brottsliga gerningen. Om jag t. ex. slår en annan, så att blånad eller blodvite upkommer, pliktar jag endast några daler, men om jag slår honom, så alt han deraf ljuter döden, pliktar jag med lifvet. 1 all Criminalistik spelar effekten af de brottsliga gerningarne en mycket vigtig roll. Ofullständigheten i all mensklig dom gör att man svårligen, innan hela effekten af en brottslig gerning inträffat, kan pröfva huruvida denna effekt varit af gerningsmannen afsedd, likasom roan i allmänhet torde kunna säga, att den allmänna ordningen fordrar, att just grymheten af den i dagen trädda fullbordade gerningen, skall bestämma strängheten af det straff, som bör å gerningen följa. Det är således nödvändigt att bestämma olika straff för de fall, då lif spilles eller icke. Man har i allmänhet byggt stora förhoppningar på dödsstraffets afskräckande egenskap. Hvad säger oss dagliga erfarenheten härom? Hafva icke rånen i betydlig grad tilltagit? Ar icke detta brott ovanligt ofta föremål för vära domstolars handläggning, ehuru detsamma är med lifsstraff belagdt? Hvilken märkvärdig verkan af dödsstraffets bibehållande för delta brott vänta sig då mina värda motståndare? Orsaken hvarföre jag så ifrigt önskar, att vi uti ifrågavar:de, likasom i många andra, fall måtte fä en lag, som är förenlig med rättvisans och rättskänslans fordringar, är att jag hoppas, att lagen i thy fall skall blifva fruktad af lagbrytarne, hvilket ingalunda är händelsen, då lagen aldrig vinner tillämpning.
Densammes den 31 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion, an gående civila och militära embetsoch tjenste-mäns pensionering. 23:o Grefve von Rosens, Fredrik Carl, den 31 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion, angående bibehållande till nästa riksdag af redan anslagna 100,000 R:dr banko till öppnande af en kanal-ledning från Mälaren till Storsjön i Södermanland. 24:o Rikets Ständers Justitise-ombudsmans af Herr Cederschiöld, Robert Theophron, såsom dess motion upptagna, den 31 sistlidne December e. m. på bordet lagda skrifvelse till Rikets Ständer, angående förhöjning af anslaget för Justitia} ombudsmannens em bets-resor eller ock tillåtelse, att besparingar må få användas till godtgörande af hvad å föregående års resor blifvit utöfver anslaget användt. 25:o Densammes af Herr Cederschiöld, Robert Theophron, såsom dess motion upptagna, den 31 sistlidne December e. m. på bordet lagda skrifvelse till Rikets Ständer, angående aflöningen för de vid Justitiae-ombudsmans-expeditionen anställde tjenstemän. 26:o Herr Dalmans, Wilhelm Fredrik Achates, den 31 sistlidne