Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf och då ifrågavarande, Jönköpings f. d. fästning tillhörande; mark icke för närvarande och, så vidt förutses kan, icke eller för framtiden är lör Landtförsvarets behof erforderlig, vid hvilket förhållande ock såväl Chefen för Ingeniör-Korpsen som äfven Krigs-Kollegium tillstyrkt bifall till Magistratens i Jönköping anhållan om markens upplåtande till staden under vissa vilkor, i och för underlättande af den för handen varande nya tomtregleringen derstädes; så och i betraktande jemväl af hvad härvid för öfrigt förekommit i afseende å Kronans behof af byggnads-platser för andra ändamål, har Kongl. Majit ansett, att, för den händelse Kongl. Majit skulle finna nytt Landshöfdinge-residenshus i Jönköping af omständigheterna påkallas samt beslut derom varder fatladt, den å kartan utmärkta och för en sådan anläggning lämplig ansedda mark af gamla fästnings-området bör till detta ändamål för Kronans rökning bibehållas; dock att denna mark, så vidt den, jemlikt Kongl. Brefvet den 13 December 1850, blifvit till stadens disposition tills vidare öfverlemnad i och för anläggning af promenad-platser, må under de i samma Kongl. Bref bestämda vilkor fortfarande dertill begagnas, intill dess Kronans behof af markens användande inträder; hvaremot Kongl. Majit nu vill föreslå Rikets Ständer, att det öfriga Kronan tillhöriga lästnings-området må upplåtas till Jönköpings stads framtida disposition för tomtregleringen, på sätt densamma vidare kan komma att af Kongl. Majit i Nåder bestämmas, dock med följande undantag och förbehåll; 4 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Indelta Kavalleriets Aflönings-, Underhålls-, Beklädnads-, Remtygs-, Utredningsoch Remonterings-kostnad för år. ~ Grader och Befattningar. Beklädnads Remtygs-, Utredningsoch Remonterings-kostnad. person tZ3 a 3 3 w lil c 3 sa Summa S u m m aram Kavalleriet. Ärlig lön. Tjenstgöring spenningar. Provianterings-kostnad (portion å 10 sk., brödet inberäknadt). (per år för befälets, ration å 16 sk. för nummerhästar.) i Fouragerings-kost nåd för befälsoch nummerhästar. Summa för året. Stora och Mindre Monderingen. Stora Monderiugen. ra D C/3 2. <”&* CJQ £ c/3 CL. o5 3 CJ CD 3 * O nT i c« SJS« 05 tn O Og 3 c; Monderingens första upra cn cd' o p. — C5 >* Mindre Monderingens underhållande. Remontering, Skoning och Sadelmondering *). (per år för befälet.) Summa för året. per da n*. 5* per 30 dagar. per 45 dagar. per år per 30 dagar. per 45 dagar per år. per 30 dagar. per 45 dagar.
Ständer synas mig hafva intet att med denna sak skaffa. Aktning fur 90 §. Regeringsformen hindrar äfven med visshet priifningen af ett redan lagligen afdörndt och laga kraftvunnet mål. Det hedrar alltid Domaren att hafva sökt och meddelat allt möjligt ljus, äfven der upplysningen misshagar. Uraktlåtet beva-* kande af rättigheter borttager dem icke. Uppmärksamme vårdare af Kyrkors och fromma Stiftelsers bästa böra icke förtänkas, att de lag. ligen söka återvinna hvad olagligen och genom äldre vårdares slumrande dem frångått. Jag afstyrker hifall till Motionen äfvensom förslaget till underdånig Skrifvelse till Hans Kongl. Maj:t öfver detta ämne, samt anhåller, att denna min Reservation må få åtfölja Höglofl. sammansatta Utskottens Betänkande till Respective Riks Stånden. Af Herr Borgmäslaren Landegren : Enär jag ej kunnat instämma i det Betänkande, StatsLagsamt Allmänna Besvärs, och Oeconomie Utskotten afgifvil i frågan om de Halländska Kyrkohemmanen, får jag, såsom reservation deremot, åberopa Utskottens BeredningsFörslag till Betänkande, så lydande! (Bifogadt Herr Professoren Bexells här ofvan intagna Reservation.) Bil.t.St, Lag» s.Allm.Besv.o.Oec.- Uisk.
Åtminstone hoppas jag, att detta Stånd icke skall domina oss, som deltagit i Utsk:s beslut, såsom de, hvilka skulle Lafva haft för afsigt att upphäfva grundlagens föreskrifter, med åsidosättande af aktningen för dess bud, eller att intränga på området af konungamaktens prerogativer. Dessa, lindrigast sagdt, omilda och obetänkta omdömen, hvilka blifvit fällda om Utskts majoritet, men isynnerhet om enskilda dess ledamöter, hafva uppfordrat mig till afgifvande af denna förklaring. Jag har i första ögonblicket funnit mig sårad af dylika omdömen; men i det lugna medvetandet af deras orättvisa och af rena egna afsigter äger jag det värn mot klandret, som den saknar, hvilken ej följt sin öfvertygelse; och jag gör mig förvissad, att en på skäl grundad öfvertygelse skall respecteras af alla, som taga och gifva skäl och icke söka andras motiver uti orena eller mindre goda afsigter. Gr. Hamilton har, så väl inom Utsk. som här, yttrat motsatt åsigt emot Utskts majoritets. Med sann aktning för Hr Grefvens tänkesätt och insigter och för den hofsamhet, hvarmed Hr Grefven utfört sin vederläggning af Utskts beslut i den nu afhandlade frågan, anhåller jag dock fa förklara, att, ehuru Hr Grefvens anförda skäl till en stor del äro ovedersägligen rikliga, de likväl icke till alla delar varit för mig öfvertygande. Uti någon ytterligare discussion af ämnet bör jag icke ingå, enär hufvudsaken redan är afgjord. Jag inskränker mig blott till yttrande af den önskan, alt en hvar måtte följa Hr Grefvens lofvärda exempel uti sältet att framställa och vederlägga skiljaktiga åsigter, och att, med egna rena och aktningsvärda motiver, lemna rättvisa äfven åt andras. Hr Lefren, Joh. Pehr: Fullkomligen instämmande uti de åsigter, som Gr.
f det skäl, sorn hufvudsakligen blifvit åberopadt för nödvändigheten af Banco* Banco-Utskottets Betänkande/i. 143 Discontens utgrening till de Södra och Vestra orterne i Riket, nemligen svårigheten för DiscontDirectionen i Stockholm, att kunna rätt bedöma säkerheten hos ^Låntagare och Döftesmän i desse derifrån aflägsne orter; med afseende derpå äfven nu och i följd af den de. -cisions - rättighet Utskottet här framföre tillstyrkt böra Rikets Ständers Revisorer öfver*» lemnäs, i fråga örn meddelande förskott ifrån ett Contoir till ett annat, då en outländ behållning på något ställe finnes, hvarigenom -en möjligen blifvande brist i erforderiige tillgångar hos något af Contoiren kan afhjelpas,' anser Utskottet sig icke ega skäl att frångå dess förut gifne tillstyrkan, att så val Dåntagare sorn Cautionister böra hålla sig inom hvart och ett district; och ■§ hör således, efter Ut. skottets tanka, bibehållas oförändrad, blott med. det förtydligande, att i stället för orden: bo. ende och mantalsskrifven, -blott sättes: mantalsskrifven. §• 13- Någon anmärkning dervid är icke inotii något Stånd gjord, utan endast hos Vällofl. BorgareStåndet åberopadt dess fattade Beslut, i anledning af Statsoch Banco-Utskottens Betänkande angående penninge-väsendet, om hvad med publike papper bör* förstås, hvilket Utskottet anser icke kunna föranleda till någon; ändring i §-ns innehåll. §• *4» Oaktadt hvad vid denna § inom Vällofl; BofgareStåndet är erinradt, nemligen att nir. J28 ancoUiskottets Retänkanden.
Jag får derföre hemställa, om icke Hr Gr. o. Landtm, skulle läckas först framställa propos. till antagande af mitt förslag; ankommande det naturligtvis sedan på R. o. Ad:s särskilda pröfning, huruvida något tillägg dertill finnes vara erforderligt i afseende på de mindre förseelser, hvarom 2 morn. i 3o § af Utsktns förslag handlar. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla 17 5 af Gr. Frölichs förslag utan någon förändring. Ropades nej. H« Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Stuarts förslag. Ropades ja och nej. Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. 17 § af Gr. Frölichs förslag med den af Hr v. Troil yrkade förändring, hvarigenom §:n skulle komma att erhålla följande lydelse: Bankdirecttn åligger att månadtligen till K. M. insända en öfversigt af bankens ställning, samt dessutom ofördröjligen meddela alla de upplysningar, med undantag af hvad som rörer enskildas förhållanden till banken, hvilka af K. M. infordras; ställe sig ock directln och bolaget noga till efterrättelse allt, hvad i denna lag föreskrifves, och beror det i annat fall af K. M. att genom vite i penningar tillhålla bolaget att det felaktiga rätta eller ock privilegium upphäfva. ... Dea 19 Mars e. m. a Cap. Om actiebank. 18 § af Utskottens förslag. Frill. Boye: Yi hafva nu ändtligen kommit till den § i Utsk:ns utlåt., som, för möjligheten af förslagets verkställande, är den mest afgörande.
Det förra är ofta förenadt, å ena sidan, med en rätt till omvårdnad, och deraf härflytande myndighet, och, å den andra, med beroende och undergifvenhet. Det rörer de inre krafterne för familjens bestånd, och måste derföre så mycket omsorgsfullare bevaias Då nu detta ömsesidiga förhållande lätteligen kan missbrukas, bör äfven något band derå finnas; och Utskottet anser sig, i följd häraf, ej kunna biträda motionen härutinnan; utan får alltså vördsamt tillstyrka, att densamma, i denna de1, mätte leninus utan afseende. Till enahanda omdöme föranleder jemväl n olionärens hemställning om ett förtydligande af g §. i 2 Capitlet CilUrmåls-Ba.ken 16 Lag-Utskottets Betänkande, TT.-o 30. Då lägersmål kunna blifva kända på andra sätt, än genom’ lagföring, men motionärens förslag skulle leda dertill, att inga andra än de lägersmål, som vaiit åtalade, verka till hinder för äktenskap, samt en betänklig inskränkning i lagens nu gällande stadganden således skulle uppkomma, derest samma förslag antages, får Utskottet vördsamt föreslå, att motionärens förs/tig till ändring i g §. 2 Cap. GifternuVsBalken ej eller må bifallas. Stockholm den 1 November 1344* J\@. 3ö« Allt. till Exp. TTtsk, d. 5 Nov. kl. 1 e. m. Betänkande, 1 anledning af vackt niotio? 1 om för Härin g af Kong/.
Herr Gyllenram, som, på sätt ofvan förmäles, inskränkt sitt yrkande till mål, hvilka fullföljas från Gotland, fäster uppmärksamheten derå att, — då postförbindelsen mellan nämnda ö och 'Sveriges fastland på sednare tid blifvit så ordnad, att äfven under den kallare årstiden kommunikationen dessa orter emellan endast undantagsvis vore för någon postdag afbruten, samt egentliga orsaken till den för Gotland tillförene gifna undantagslagstiftning i fråga om tiden för fullföljande af besvär hos högre Rätt sålunda bortfallit, — denna undantagslagstiftning ej vidare vore af behofvet påkallad, samt föreslår derföre, att Gotland uti ifrågavarande hänseende måtte 4 Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande 13. »ställas lika med de provinser, med hvilka detsamma, med hänsyn till kommunikationsanstalter, närmast kan jemföras». Sven Rosenberg framhåller, hurusom Svenska rättegångsväsendet i allmänhet rörer sig inom alltför tunga och hinderliga former, så att icke sällan åratal åtgå, för att vinna slutligt afgörande af en ofta ganska obetydlig tvistefråga. Bland de väsendtligaste anledningarue härtill vore bestämmelserna om tiden för anförande af besvär öfver Underrätters och auktoriteters beslut, hvilka bestämmelser i de flesta fall vore af den beskaffenhet, att målens slutliga afgörande blefve alldeles utan ändamål fördröjd. Det vore dock ej endast den i författningar från äldre tider stadgade, öfverdrifvet långa besvärstiden, som vållade olägenheter. Sådana förorsakades ock deraf, att olika tid vore bestämd för anförande af besvär dels hos olika auktoriteter och dels från olika orter. Så t. ex. innehåller Kongl.
Landshöfding Prytz’s enka, Fredrika Elisabeth Prytz, född Rosenberg, må på allmänna indragnings-staten tilldelas en årlig pension af 600 Ridr. 31 :o Af en den 7 nästlidne Augusti till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition angående pension å allmänna indragnings-staten åt enkan efter aflidne Navigationsskole-inspektören, f. d. Kapiten-löjtnanten C. A. Pettersson, inhemtas, att bemälde Kapiten-löjtnant, född 1818 och år 1840 utnämnd lill Sekund-löjtnant vid Kongl. Majits flotta, derifrån han år 1858 på begäran erhållit nådigt afsked, sedan år 1847 varit ordinarie Navigations-skolelärare, först i Götheborg och sedermera i Stockholm, samt år 1858 undfått nådigt förordnande att vara inspektör öfver Navigations-skolorna i riket; att Kapiten-löjtnanten Pettersson derjemte utgifvit från trycket åtskilliga vid undervisningen allmänt begagnade arbeten i navigations-vetenskapen och jemväl, enligt dertill erhållet nådigt uppdrag, verkställt astronomiska ortbestämningar i Norrbottens län, att tjena till grund för det under arbete varande ekonomiska karteverket öfver nämnda län. Sedan Pettersson den 23 sistlidne Juni aflidit, hade hans efterlemnade enka IUlda Amanda Catharina Lundberg, uti en af Kommers-kollegium till E. K. Majit öfverlemnad ansökning, i underdånighet anhållit, det E. K. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om beviljande af någon pension till hennes fyra minderåriga barns uppehälle; varande berörde ansökning af Kommers-kollegium, på anförde och i den nådiga Propositionen upptagna skäl, i underdånighet förordad; och har E. K. Majit, enär af handlingarne inhemtades, att f. d. Kapiten-löjtnanten Petterssons efterlemnade qvarlåtenskap betydligt understege boets skulder, samt
I 20 § har det skymtat för reglementets författare, att det för 3 klassers undervisning med två hufvudlärare ändå kunde vara gagneligt, att eliterna, eller tredje årets och tredje klassens elever användes såsom monitörer vid första och andra klassens samläsning, eller undervisning under en lärare, men huru detta skulle blifva möjligt har han aktat sig för att med något förslag till läsordning visa, då genom reglementet stadgats, att dessa eliter, eller repetitionsklassen, såsom de kallas, ända till 16 timmar i veckan skola sträfva med barnen i folkskolan, 8 timmar i veckan blott för de tre excereitiimästarne i musik, teckning och gymnastik, samt minst 10 timmar på seminarium för repetition, för egen del, ty under tredje året hafva de ej att föröka den theoretiska kursen, utan blott att repetera hvad de under föregående två år genomgått. Om ock meningen vore att denna 10 timmars repetition skulle vara detsamma som ett utförande af monitörskap inom första och andra klasserna, återstår att uppgöra en läsordning, som möjliggör detta, och som, om den är möjlig endast bekräftar, att utsträckandet af den theoretiska kursen öfver de två första åren icke ansetts behöflig, hvilket jag anser för ett hufvudfel Med den lilla erfarenhet i dessa stycken, som jag tror mig ega, förbigår jag alla anmärkningar, som kunde vidare göras, och slutar med den, att, om seminarii-inrättningen skall kunna komma till högre utveckling, det icke allenast erfordras två, utan tre hufvudlärare för den treåriga kursen med tre skilda årsklasser, att likväl monitörsystemet bör på lämpligt sätt användas, så att eliterne kunna på vissa tider och i vissa ämnen, om ej alla, biträda vid undervisningen Bih. till R. St. N:o 147. inom första och andra klasserna, hvarigenom de vinna nödig säkerhet genom repetition af hvad de förut lärt, och praktisk utbildning för sitt yrke, utan att behöfva i folkskolan förnöta 16 timmar i veckan hela tredje året, sedan de 6 timmar i veckan hela andra året tjenstgjort i folkskolan, som måhända på stället, genom omständigheternas tvång, ej kan komma öfver minimum.
Ytterligare Utlåtande, VI 2. s 335 —■ 337, lagdt till Handlingarne af PresteStundet, IX 3. 8217, bif. af BorgareStåndet, IX 3. s 224, af Adeln, IX 3. S23i, af BondéStåndet, IX 3. 249. angående en och annan bos Revisorerne förekommande fråga om Revisioner af. BancoUtskottets Utlåtande, VI 1. s 66-—68, bif. af BondeStåndet, IX s 121, af PresteStåndet, IX s 12g. ■ angående föreslagen ändring, i afseende på; Motioner, remitt. till BancoUtskottet, II s 1207, 1220, 1225, 1258. —■ — om förlängning af tiden för inbetalning af Lån till; Motion, remitt. till BancoUtskottet, II 1. s 1257, 1277. — —. om sättet för pröfningen af Låneansökningar i; Motion, remitt. till BancoUtskottet, II s l32I. —. — angående Lånerörelsen i. Statsoch BancoUtskottets Betänkande, VI 1. s xxxvi — xlvi, återremitteradt af PresteStåndet, IX s 520, bif. af Adeln, IX s 7° 523, återremilt. af BondeStåndet, ix s 53o *> DiscontVerkets Styrelse, om sammansättning af; Motion, remitt. lill BancoUlskottet, II s 1344. Utskottets Betänkande, VI 2, s 96 —- 116, återrem. af PresteStåndet, ix 3. s 26, bif. af BorgareStåndet, IX 3. s 28, återrem, af BondeStåndet, IX 3. s 62, bif. af Adeln, ix 3. s 113.
Utikottet vågar emedlertid uppmana alla Svenika Medborgare, att under granfkningen af det närvarandes brilfer och vid upptäckten af möjliga ofullkomligheter, icke glömma farn tidens behof, icke förgäta att ‘de olägenheter, forn af förfäders inrättningar kunna härflyta, äfven af dem med tålamod burits, och att om fednare tiders mifsöden gjort bördan deraf kän. barare, är det endal! genom lamma ihärdigheti lamma National.anda, forn under ännu vadell - __ 46 — *- gare omftändigheter utmärkt Svenika Folket, forn vi kunne hoppas, att lika med våra förfä- * der öfvervinna fvårigheterne och en gång i en framtid dela deras ära. Stockholm d. 24 Martil 1810, Claös Fleming. __ — A. J. Silfversparre. A. G. Silfverstolpe. A. G. Mörner. d. Pont. Gahn. Carl von Rosenstein. Carl G. Nordin. Sv. Wykman C:son *• Dan. Eberstein. T. G. Gahn. C. G. Broms. J i» Anders Jansson Hyckert. Nils Håkansson. Jon Jonsson. J/’. D. Valerius, Utdrag af Rikfens Högloft* Ständers Conftitutions-Utlkotts Protocoll den 5 Decemb* 1809* s. D. IX i anledning af åtfkilliga Remisfer, Conflitutions-Utfkottet till öfverläggning företog den redan vid Riksdagens början väckta fråga om Ofrälfe — Bruks - och Jordägares reprefentations-rätt, famt
Jag vill ej undersöka, huruvida Rikets Ständers Bank kunnat lemna åt Jordbruket, åt Bergverken, åt Industrien, det rörelse-kapital de erfordrat, och hvilka utaf Bankerna förskjutits, och huruvida ej vid de tidpunkter, då ofördelaktiga handelskonjunkturer sammankrympt Riksbankens rörelse-kapital, en räddning för landet ur svårt betryck legat uti dessa enskilda bankers kredit och verksamhet. Jag förbigår den fråga, huruvida lätthet att erhålla penningar undergräfver eller höjer välmågan. Dock torde emot den beskyllning för ruin genom penningelillgång, hvilken ofta framkastas, med fog kunna anmärkas, all den, minst sagdt, borde vara oväntad ifrån Riksens Ständers sida, då de med deras egen hanks verksamhet förenat en Diskontrörelse, sådan som den hvilken utaf denna Bank bedrifves. Jag lemnar allt detta åsido, dels emedan upptagande utaf alla dessa frågor skulle kräfva en vida större afhandling, än den som med en reservation är förenlig, dels emedan besvarandet utaf den, på hufvudfrågan, Revillningens utgörande, icke bär kunna utöfva inflytande. Hvad som vid denna bevillning^, liksom vid hvarje lags stadgande, är hufvudsak, är rätten. Våld föres denna, rubbas dess välde, ligger den ej heligt bevarad uti samhällets hjerta, då vacklar sjelfva samhällsgrunden, och våld och godtycke sväfva öfver en och hvar, allt efter som opinionens vindar blåsa för dagen. Må man ej invända, att ett undantagsfall bär möter, och att ett sådant kräfver en undantagslag. Den högre procent utöfver G, Enskilda Banker lemna sina delegare, är ej ett sådant undantagsförhållande. Huru många aktie-bolag lemna icke enahanda större vinst?
Det har blott varit skiljaktighet, roude, bevekelsegrunderna. Om Hr Gr. o. Landtm, skulle behaga att, i afseende på den andra frågan, blott göra framställning ang:de slutet, så skulle vi lättare komma från saken. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, ont R. o. Ad., såsom Hr von Hartmansdorff föreslagit, behagade bifalla sednare punkten af Utsk:s Utlåt., utan att godkänna det deri anförde motiv för tillstyrkandet. Ropades Ja. Föredrogs ånyo och biföllos StatsUtsk. d. 31 sisth Maj och 1 dennes på bordet lagde Utlåt:n: JK lil, i anledn. af väckt motion om inköp för Kronans räkning af de å Böda kronopark på Öland belägne hemman; och J\° 113, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de beviljande af ett ränt efritt lån till Stockholms stad, för bestridande af de genom kolera-farsoten föranledda kostnader. Vid föredragning af ej mindre Högv. PresteSt:s den 1 dennes bordlagda prot.-utdr. af den 13 sisth Maj, innehållande inbjudning till instämmande i det beslut nämnde Stånd fattat vid föredragningen af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s Utlåt. JVä 79, i fråga om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare i Sverige tillerkände, än ock Vallöf]. BorgareSus i sammanhang dermed bordlagda prot.-utdr. af den 31 i sistnämnde månad, innehållande, att det Vällofl. Ståndet förenat sig uti R. o. Ad:s i samma ämne fattade beslut, yttrade Ilo Den 7 Juni e. m. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Af de uplästa prot:s-utdr:n be hagade R. o. Ad. finna, att BorgareSt. antagit den af R. o. Ad. gjorda inbjudning att instämma i dess beslut. Under sådant förhållande toide del vara gifvei, att det icke kan falla R. o.
Jag skulle våga fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet å hvad Utskottet här yttrar angående nödvändigheten att bibehålla de gamla taxeringsgrunderne vid utby te af spridda roteandelar. Utskottet, som i sitt första Betänkande tillstyrkt, att man ej borde medgifva sådane spridda Rotars utbyte, då de äro utom Socknen, har nu medgifvit den princip, att utbyte kan ske, äfven då andelarne ligga i olika Socknar, en sak, som är af Den 29 Maji. af stor vigt för landet och ledande till beqvämlighet vid Regementerne; men Utskottet har bibehållit den gamla grundsatsen, att audelarne borde vara lika taxerade, och derom anhåller jag få nämna några ord, enär jag anser det öfverflödigt. Utskottet yttrar sig på följande sätt: Vidkommande äter det yrkade undanrödjandet af de omförmälde vilkoren för verkställighet af Rotejlyttningar; så, enär det är oeftergifveligen nödigt, att Rotar, sorn emot hvarandra utbytas, äro uti Indelningsverket lika taxerade, emedan ett motsatt förhållande dels skulle leda till rubbning i indelningen, dels dertill, att en hemmansdel kunde blifva med drygare roteringstunga belastad, än hvarmed den i tidens längd kunde uthärda, så kan Utskottet icke tillstyrka upphäfvandet af detta vilkor. Om detta vilkor bibehålies, är ganska ringa del af det stora ändamålet vunnit. Det faller sig tydligt, att man skulle kunna citera många hundrade, ja kanske tusende fall, der en sådan sammanjemkning kunde för sig gå genom inbördes öfverenskommelse!-, när Landshöfdingen och RegementsChefen hade att vaka öfver jemkningens lämplighet, så vida ej såsom vilkor fästes, att roteandelarne skola vara lika taxerade. Det skulle lätta möjligheten, att få Rotarne nära hvarandra. Nu är förhållandet, att tiden upptages med att fara af och an, för att aflemna pree26 H. 16 Den 29 Maji. stationer, tala vid Rotmästaren, eller tala vid karlen. Allt detta förekommes, om dessa jemkningar ega runi.
Då taxerings-förrättningarnes framgång i väsendtlig mån beror af det arbete, Beredningarne hafva sig ålagdt, så och på det att icke någon, som blifvit i behörig ordning utsedd att i dessa Beredningar deltaga, må utan laga förfall undandraga sig denna befattning, har Utskottet ansett det böra stadgas, att Magistratsperson eller Kronofogde icke må utan laga förfall afsäga sig erhållet förordnande att vara ordförande i Bevillnings-beredning, äfvensom att hvarje annan, inom Berednings-distriktet bosatt person skall vara pligtig alt, så vida han icke de 2:no Sfi lievillnings-Ulskoltels Belänkande JM 20. nästföregående åren deltagit i distriktets Bevillnings-beredmng eller år af laga förfall hindrad, emottaga förordnande att vara ordförande eller ledamot i Beredningen. Utom distriktet bosatt person bär deremot icke ansells kunna, utan sitt eget medgifvande, kännas skyldig att sådan befattning sig åtaga. Vidare bar Utskottet, med ändring af 45 och 46 §§ uti Kommilterades förslag, stadgat i .? Alt böter till belopp af 60 B:dr måtte åläggas ordförande i Bevillningsberedning, som, utan att af laga förfall vara hindrad, underlåter att vidtaga erforderliga åtgärder för Beredningens sammanträde, samt i § 42 Att ordförande i Bevillnings-beredning skall för sin resa till och vistelse å Tnxerings-kommiltéens sammanträdesort, så vida han icke är skyldig alt för tjänsteåliggande derstädes eljest sig infinna, åtnjuta ^skjuts-ersätt ning lör 2 hästar och traktaments-kostnads-ersätlning, beräknad elter 5 B:dr om dagen.