Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Följaktligen kan man för den inländska rörelsen vara fullt belåten med pappersmynt, med undantag endast af de minsta valeurerna, hvilkas tillverknings-koslnad inorn kort tid öfverstiger det värde, de representera, och hvilka derföre böra med bårdt mynt ersättas. Men detta slags mynt är mest blottställdt för nötning genom dess dagliga eller nästan stundliga bruk, och de ädla metallerna äro i sitt rena tillstånd mjukare än deras föreningar med andra; derföre försättas de med metaller af mindre värde i sådana förhållenden, hvari föreningen blir minst nötlig. Denna tillsats får likväl icke sträckas för långt, dels emedan dess egna värde aldrig inräknas uti myntets, i händelse detta skulle gå till ufländningen, och dels emedan detta derigenom är desto mera blottställdt för förfalskning. Att förekomma eller åtminstone försvåra - Biiiicj-TJesketttts Utlåtande N:o 1*6. 9 svåra denna, äfvensom till ga rån Lie för ett sådant mynts lagliga vigt och halt, förses detta med prägel; — hvaraf tydligen följer, att denna icke utgör något nödvändigt villkor för mynt i allmänhet, ulan endast för den del deraf, som mera närmar sig naturen af mynt-representativ. I transactioner med andra länder deremot blir förhållandet alldeles motsatt; der upphör myntet att vara representant för allt annat än vara, eller rättareder blir det ensamt vara, ehuru af en allmänneligare natur än hvarje annan; — der blir också präglingen högst öfverflödig, emedan man genom egna försök öfvertygar sig om det lemnade myntets både vigt och halt,— och denna pröfning blir deslo mera besvärlig, uti ju flera mindre stycken myntet förekommer, hvilket alltid är fallet med de präglade. Följaktligen 1 jena r på utrikes ort präglingen lill intet annat, än att försvåra myntets emottagande, och således att derstädes öka den inhemska myntnings-kostnaden med förlust äfven i afseende på den ädla metallen. Det senare skall •i det följande tydligen ådagaläggas; — och det föregående torde vara tillräckligt för ådagaläggandet deraf, alt ett mynt för veildshandelri icke beli öfver prägling, eller snarare att denna för ett sådant medför i flera än ett afseende förluster i stället för gagn.
Utlåtande N.o 470 §• 34. Upplåningen kommer, till en början, att sålunda fördelas, att af den bestämda summan (obs. i händelse af Rikets Ständers bifall å Ridderskapets och Adelns samt BondeStåndets beslut, rörande upplåning dels emot Obligationer och dels på afskrifnings-räkning, tilläggas här orden: ”för hvartdera upplånings-sättet”) två tredjedelar upptagas i Stockholm, en fjerdedel i Götheborg och Banco-Utskotlels Memorial N;o l/f.8. 3i en tolftedel i Malmö; Banco-Fullmägtige dock förbehållet att sedermera, efter sig företeende omständigheter, kunna jemka och förändra dessa proportioner. §• 35. Den upplåning, som i Stockholm kommer att ega rum, verkställes genom LåneBanken, medelst serskild derstädes för BancoDiscont-Verket öpnnad Räkning. \ 36. Banco-Fullmägtige ega att fördela sammanräknade upplånings-summan emellan Banco-Discont-Verket och Låne-Contoiren, utan afseende på upplåningens belopp å hvartdera stället. §. 37. Skulle någon gång beloppet af de summor, som, i följd af Lånemedels återfordrande, skola utbetalas, öfverstiga den tillgång , som utaf Lånefondens Cassa-behållning dertill kan lemnäs, må väl temporairt förskott af Låne-Banken, medelst assignering på dess i Yexel-Banken upptagna räkning, få begagnas; dock skola sådana förskott ovilkorligen ersättas af först inflytande medel , vare sig genom nya insättningar på Upplånings-räkningen, eller genom inbetalning af utgifna lån. (Angående dessa §§. 33—37 jemf. Mern. Utlåningen besörjes vid Banco-Discon - 3a Banco-Utskoltets Memorial IV:o 1^8. ten i Stochholm, vid Låne-Contoiret i Götheborg och vid Låne-Contoiret i Malmö.
Vpplia oell §o6k1nt ko» Ni6cl. ock Elleli lien ll 5«pt, lilo, ?relre-8rAnäst 6en ir LorgLre-8r!a6ek rlen n - . 8onrIe-8rInäer «!»i> i; Stormägtigste Allernädigste Konung! ^L-ill Eders Kongl. Maj:tS Nädiga Sanctio» fä Riksens Ständer härmedelst öfwerlemna: i o Den SuccefionS Ordning, hwarefter den Högborne Furste, Swea Rikes utkorade Kron. Prins, Hans Kongl. Höghets Prins Johans Bap. Den ii September. 409 Baptists Juli: af Ponte-Corvo manliga Bröstarfwingar stola äga rätt till den Kongl. Swensta Tbronen, samt att Swea Rikes Sty« telse tillträda. s.o Formulaire till den Försäkran Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen äger att till Rik. sens Ständer afgifwa. Zw Formulaire till Riksens Ständers Hyllnings. Ed till Hans Kongl. Höghet; och 4w Formulaire till Hans Kongl. Höghets Tro. och Huldhets. Ed ät Eders Kongl. Mastt. Riksens Ständer framhärda ro. Utdrag af Högloft. Ridderffupet oH Adelns Protokoll wid Urtima Riks. dagen i Arebro den n September 1810. S. D. föredrogs ä nyo och bifölls StatsUtstoltets den 7 September pä bordet lagda Memorial rörande Arrende, willkoren för Eldgarns O. Ol Lvprs. Lx ?rotoooI1o 6. Nlverliolps Utdrag - 4!v Den ir September. Den 11 September. 41L Utdrag af Högloft. Ridderffapet och Adelns Protocoll wid Urtima Riks. dagen i Orebro den n September Igio. S D. 3!bid förnyadt föredragande af Stats.
Att allmänt väl i förevarande fråga så aldeles nödvändigt påkallar den föreslagne hårda tvångsmésuren, torde ock fastmera vid sakens riktiga betraktande förefalla tvifvelaktigt och problematiskt, som i vårt Isnd öfver allt finnes större tillgång på jord och odlingsmark, än på tjenlige strömfall och vattulägenheter. Detta bekräftas ju nogsamt i den klagan man här inom detta rum förut hört, att jordbruket redan skall vara drifvit till omåttelighet och verkat öfverproduction. Men vare härmed, huru det vill, skulle säkerligen det förra, utom hvad som åstadkommes genom dessa sed-t nare Naturens stora drifkrafter, till så mångfaldiga yrken och inrättningar för enskildte och för det allmänna lika oumbärliga, icke kunna äga bestånd, och än mindre vinna förkofran; ty menniskan lefver icke allena af bröd, och icke uppfyllas alla hennes behof af jordens oförädlade alster. För öfrigt är man nu mera tämmcligen öfverens derom, dtds att Lagar som icke medföra en gitven och ostridig nytta , skada ge - Din 12 Julii e. m. 259 rom dem? blotta tillvarelse, i det de försvåra tillfället för Samhällets medlemmar att sjelfva efter godtfinnande till deras inbördes förmon ordna och lörvalta sins angelägenheter; och dels 'att den ena Näringsn icke bör gynnas pa den andras bekostnad, utan att de bäst frodas, enär de få gå i bredd och hålla hvarandra hand i hand. Om man i förra tider stundom häri handlat olika, harman dock nu tillräckoligen insett både oklokhetcn och obilligheten deraf, och må väl au icke komma i fråga att någon vedergällningsrätt skulle utöfvas till jordbrukets fördel för det högre och kan hända, mindre tillbörliga prérogatif eiler skydd Bruksoch Vattenverken, likasom en eller annan rörelsegren, tillförene erfarit. Jemnförelsen som man till stöd för mera nämnde project velat hämta från de existerande tvångsbuden i Skiftes-och SfängselFörfattningarne-, äfvensom i börd och annan lösningsrätt håller icke eller vid närmare granskning profvet.
Såsom en följd af hvad jag nu anfört får jag föreslå följande: 1:0- Handläggningen af de mål, hvilka, enl. detta mitt förslag, ansetts kunna dels af andre embetsverk, dels af stationsstyrelserne öfvertagas, öfverflyttas från Förvaltnm af Sjöärendena till vederbörande auktoriteter. 2:o Förvaltnm af Sjöärendena uplöses och i dess ställe inrät - Den 4 December e. m. 339 tas ett under Depart:tsChefens närmaste ledning stående Kommissariat. 3:o Personalen inom detta Kommissariat bestämmes i öfverensstämmelse med förslaget samt erhåller deruti projekterad lön. 4:o Instruktion för Kommissariatet uprättas samt Regktet för styrelsen och ekonomien på stationerna omarbetas, i enlighet med de grunder detta förslag angifver. 5:o De af Förvaltn:ns Civile tjenstemän, som dertill kunna användas, öfverflyttas till Kommissariatet. Resten af de med fullmakt försedda tjsnstemän inom verket bibehålller till afgång, eller annan tjensts erhållande, sina löner på indragningsstat. Och torde, i händelse hvad som nu blifvit föreslaget bifalles, blifva en naturlig följd att sedan Förvaltn:n af Sjöärendena blifvit uplöst, framdeles och i annan ordning förordnas, huru den plats, som detta embetsverks Chef i RiksR:n innehaft, skall fyllas. Begärdes på bordet. Frih. Alströmer, Jonas, upläste 2:ne motioner af följande innehåll: l:o. I den mån folkmängden ökas, civilisationen framgår och industrien tillväxer och utbildas i Sverige, blifva närv:de, för besutenhet å jord, gällande lagar olämpliga. En ökad folkmängd gifver anledning till och fordrar användandet af alla möjliga, inom landet befintliga, förut obegagnade naturkapitaler och utvägar till sjelfförsörjning och sjelfständighet. Civilisationen ökar behofven och industrien upfinner medlen till dess fyllande och tillfredsställande. Men vid allt detta är det jorden som skall, genom en ökad produktion, förse det tillväxande antalet af menniskor med oundgängliga näringsmedel.
Den tillökade utgift, som sålunda skulle uppkomma å Stats-Contorets Stat utgör: i Stats-Commissarie Lön 2,000. 7 tillökning för 3:tie Stats-Commissarier samt Ledamoten för Magasins-ärender å 400 R:dr 1,600. — - 1 Advocat-Fiscals Lön 1,200. — - 1 Notarie D:o 800. — - i Cancellist D:o 400. — - 1 Bokhållare D:o 800. — - 1 Kammarskrifvare D:o 400. — - 1 Kamererare D:o i Allmänna Magasins-Conto ret - . 1,200. Tillökning för 2:ne Kammardrängar i D:o 216. — - j Tillsammans 8,616. jemte Spanmål under Lönerne: och då derifrån afräknas hvad förut utgår, nemligen: Advocat-Fiscals-lönen 1,200. •— - Notarie-lön i Allmänna Magasins-Contoret 600. — - Transport 1,800. 8,616. — - ( 35 ) jLiauo|JUi t I,UW. — * För Riks-Boksluts-Contoret 1,000. Arfvode för Kammarförvandts göromål . 400. — - ^ Återstå 3,416. ny utgift, oberäknadt den besparing af 800 R:dr som inträffar, då förberörde extra Revisors-lön varder indragen. 3:o Bergs-Collegii Stat har, jemnlikt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 18 Maj innevarande år, blifvit reglerad sålunda: Spanraäl un^ der Lönerne. ^ Penningar. Nya Staten upptager för Bergs-Collegium 1,543. — lo,5oO. för Myntoch Controll Verken 84o. — lo,833: 16. - Tillsammans T:r 1,888. Rd. 51,583: 16. - hvartill tillgångarne utgjorde:
Kongl. Maj:U Nådiga Propositiöh JV3 100, 5 Utdrag af Protokollet öfver Juslitie-Deparlements-Ärenden, hållet inför Hans Maj:l Konungen uti Stals-Iiådet å Stockholms Slott Tisdagen den 17 April 1860, i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-räden: Wallensteen, Gripenstedt, Ahnqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Björnstjerna och Malmsten. Sedan Hans Maj:t Konungen i sammansatt Svenskt och Norskt Stats-Råd den 3 innevarande manad, efter samtlige Stats-rådens tillstyrkan, hesiutat, att till sä väl Rikets Ständer, som Norges Storthing, aflåta nådig Proposition om de grundlags-ändringar, som påkallades för införande i Sveriges och Norges särskilda Grundlagar af en bestämmelse derom att, dä Konungen vore sjuk eller vistades utrikes, den till thronloijden närmast berättigade Prins om han uppnått 18 år. skulle i Stats-Rådets ställe föra Riks-styrelsen; samt Hans Maj:t tillika i nädéf förklarat Sig vilja oin dessa Propositioners lydelse och utfärdande i hvartdeta rikets särskilda StatsRåd förordna; så anmälde nu och uppläste Hans Éxcelles Herr Justitie-Statstninistern förslag till nådig Proposition i ämnet; Och täcktes Hans Maj:t, efter Stats-Rådets tillstyrkan, i nåder gilla berörda förslag och anbefalla att. i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets nu församlade Ständer aflåtas. In fidem Sv. P. Ekstrand. 6 Kongl. Majlis Nådiga Proposition Ni 110. JW flflO. Åuk. till Exp.-Utek. den lii April 1860, kl. il midd. Kongl.
N:o 561.) S. A. K. 1 betraktande deraf, att Rikets Ständer vid så väl 1828—1830 årens, som sisllidne Riksdag, till understöd för stam-rolarne vid dåvarande Vesterbottens Regemente, numera Norroch Vesterbottens Fält-jägare-Corpser, intilldess det nya rotejemknings-forslagtt kan hinna upprättas, beviljat ett årligt ansia» från Riksgälds Contoiret, motsvarande den rotefrihets-afgifl, som af de än ulricke till ständiga kneektehål let indelda nyhemman och lägenheter till Statsverket ei l iggas, hvilket anslag, med afseende å rotefrihets-afgiftens dåvarande belopp, beräknades till omkring 1,600 R:dr, hafva Rikets Ständer ansadi en dylik ersättning böra, jemväl intill nästa Riksdag, vederbörande rotehållare \i!Igodokotnma; till följd hvaraf och då ifrågavarande rotefrihets-afgifter, sa vidt de till Statsverket bordt inflyta, under åren 1835—1839 utgjoit 12,204 R:dr 16 sk. 1 rst., eller per medium 2,440 R:dr 41 sk. 7 rst., Rikets Ständer funnit skäligt, lill godtgörande af så beskaffad! understöd for g56 Expeditions-Utskoltels Förslag till tind, Skrifvelsej N.o 3gr. stamrotarne vid Norroch Vesterbottens Fält-jägare-Corpser, som här ofvan omförniäles, för tiden ifrån och med år 1840 intill nästa Riksdag, förslagsvis anvisa Tvåtusen Fyrahundra Riksdaler årligen, eller för fem år Tolftusen Riksdaler, att afsätlas af odisponerade tillgångar för extra Stats-regleringen. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 10 Juni 18311. TJppIäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Juni )S4t.
Jag har ej här att afgöra huruvida jordbruksnäringen, i hvars förmenta intresse det skulle ligga att få en på helt och hållet nya grunder fotad obligalionsrörelse till stånd, verksamt skulle gagnas af det understöd Riksbanken kunde, inom ett begränsadt belopp, för ändamålet lemna, och om ej andra utvägar, som bättre befrämjade det goda syftemålet att med förlager bispringa landets förnämsta modernäring, kunna uppsökas. Men hvad jag, utan fara att misstaga mig, vågar påstå, är, alt det nu föreslagna sättet att komma samma näring till understöd, om det lomme till utförande, vore blott ett palliativ, och att om detta första steg skulle efterföljas af andra i samma rigtning samt bankens rörliga fonder komma att ytterligare fastlåsas, sådant icke kan allöpa utan stora vådor för Riksbanken, hvars förnämsta skyldighet att upprätthålla myntvärdet i landet då skulle sättas på ett ganska allvarsamt prof. Så vigtig synes mig denna Riksbankens uppgift vara, att hvarje tillstymmelse till försök att, till fördel för vare sig det ena eller andra intresset, rubba någon af de fastställda hufvudgrunderna för bankens förvaltning i dessa delar bör i tid afvärjas, äfven om det framträder i så till det yttre oskyldig och anspråkslös drägt som det föreliggande förslaget. På sådana skäl tillstyrker jag Rikets Ständer att, med afslag å Utskottets förslag, besluta det g 4 af nu gällande bankoreglemente skall oförändradt bibehållas i denna del, så lydande: »äfvensom, då hankens säkerhet det medgifver och allmänna rörelsen sådant påkallar: förstärkningar af handelsoch närings-diskonlfonden Banko-Ulskotlets Hlemorial'IS-o 27. 11 samt medel för liqvid af obligationer, som banken, pä grund af uppgjordt kontrakt eller eljest, öfvertager eller inköper; allt under vilkor att det stadgade maximum för sedelstock ej öfverskrides». Bankofullmägtiges ofvan omförmälda utlåtande är af följande lydelse: »Till Höglofl. Banko-utskottets Kansli och Finans-afdelning. »Genom utdrag af protokollet för den 24 dennes har Höglofl.
I Upsala hade hr professor Rudin vid en af hr Wicksell hållen föreläsning uppträdt och med några kraftiga men lugna ord uppvisat halten och följderna af hr W: s yrkanden. I följd haraf inbjöd Upsalaföreningen Verdandi lördagen d. 2: dra april till öfverlaggning rörande önskningsm %len i fråga oni sedligheten, hvilken öfverläggning bevistades af omkring 1000 personer. Inledaren, fil. kand. Carlheim-Gyllensköld, ville visa att intet var moraliskt rätt i och för sig. Sedligt var hvad som bäst öfverensstämde med statens basta under olika tider. Vid bedömandet af en mans varde finge man ej taga sedligheten till matare. Hvar funnes då räddning? I Bjarnsons handskeuppfattning? Sej; den vore kristen och reaktionär, I den Strindberg-Sordauskat Nej. Den fria kärlekens system var pröfvadt och hade bevisat sig omöjligt. Raddningen låge i utbildande af karaktärer och hänsyns tagande till omständigheterna. Könsförbindelser, der kontrahenterna toge vård om barnen och lefde ett arbetsamt lif, vore ej förkastliga ehvad form de an hade. Hr Ek, stockholmare, yrkade att målet måtte ställas högt, att tidiga giftermil måtte främjas genom anskaffande af &gt;arbete och bröd:), och förklarade att prostitutionen, som vore skamlig och onödig, måste upphaivas. Hrr Wicksell, Geijerstam och Levertin försvarade dels den fria kärleken, dels ett slags tidiga s % kallade förlofningar och l! %som olämplig och farlig betecknades den afven i bildade och valhergade familjer ej sällan förekommande oseden, att barn haha söngrum tillsammans med föräldrarna. förklarade det omöj1.igt att uppställa en och samma moral för .alla. Kyskheteii och den fysiska renheten vore två skilda saker. Härefter följde några talare, om hvilka det sagts att, jämförda med deras yttranden .de föregfiende talarnes varit oskuldsfulla. Professorerna Rudin och Johanson adagalack tillvaron af e11 absolut moralisk ratt.
Klubbkostnader; se Riksdags-kostnader. Knecktehdllet samt Knecktars skyldigheter och rättigheter; se Sammandrag. Kneckte-Contractcn: om de förändringar, som deri insmygt sig, sedan de af Konung Carl XI confirmerades Svar på återremiss ,,,,,, Kncckterotar: ersättning till vissa sådana i Westmanland; se Anslag 48. Kneckterotefrihets-medel; sc Stats-Vcrket, dess inkomster, ordinarie, pag. n. Kok-inrättningar vid Artilleriet; sc Mathållningen derstädes. Kol: om upphäfvande af allt tvång, i afseende 5 skyldigheten att till vissa bruk försälja och leverera sådana ,,,,,,,,,,, Kolräntor: skyldighet för Ortala Bruk och Norrtelje Factori att betala sådana efter Markcgångspris , , Kongl. Majjfs Nådiga Tal å Riks-Salen den 3o Januarii 1834 Kongl. Majrts Nådiga Tal vid Riksdagens afslulande den 27 Maji >835 ?> >?>*>>>>, Kongl. Maj:ts Nådiga Svar: 1:0 i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagna Grundlagsförändringar ,,,,,, 2:0 i anledning af dito dito dito föreslagna La g föränd ringar ,,,,,,,, 3:o i anledning af dito dito dito dito , , , 4:0 i anledning af dito dito dito dito , , , 5:o i anledning af dito dito dito dito , , , Konungens 2jnc röster i Högsta Domstolen; se Regcrings-Formen §• 21. Koppar* och jern, Stats-Vcrkets: transport deraf; se Anslag 67, Kopparräntan och slagskatten; se Stats-Vcrket, dess inkomster, ordinarie, pag. 3. Koppar skiljemynt: ut myntnings-grundernc för tillverkningen deraf; se Utmyntningsgrundcr. I 34 b. II 34 PresteBorgareBonde Ståndct. Ståndet.
Götheborgs och Bohus län, beläget emellan 57°33' och 59°7' lat. samt 28°46' och 29°55' long., gränsar i norr till Norrige, i öster till Elfsborgs län, i söder till Hallands län och i vester till Kattegat. Länets hela vidd beräknas till 43,31 qvadrat mil, hvaraf 2,04 öppen åkerjord, 4,08 äng och beteshagar, 34,86 utmark, skog och berg, samt 2,33 insjöar och kärr. Föga upphöjdt öfver hafsytan, beslår länet dock till större delen af bergssträckningar, som mångfaldigt utgrena sig och bilda talrika dälder, hvilka, i mån af befolkningens tillväxt, uppodlats till ej ringa fruktbarhet. Länet har fem städer, nemligen Götheborg, Kongelf, Marstrand, Uddevalla och Strömstad, samt en köping, Lysekihl, och är indeladt i feni fögderier, nemligen Götheborgs, Inlands, Oroust och Tjörnsj Sunnervikens samt Norrvikens, innefattande tillsammans 20 härader, af hvilka Götheborgs fögderi utgör 4: Säfvedahls, Askims samt vestra och östra Risings; Inlands 4: Inlands Södre, Nordre, Torpe och Fräkne; Oroust och Tjörns 3: Orousts östra, Orousts vestra och Tjörns; Sunnervikens 5: Lane, Tunge, Stångenäs, Sotenäs och Sörbygdens, samt Norrvikens 4: Qville, Tanums, Wette och Bullarens. I ecklesiastikt hänseende indelas länet, som tillhör Götheborgs stift, i 35 pastorater, utgörande tillhopa 89 församlingar, skärgårds-kapellerne inberäknade. För försvarsverket håller länet ett från kavalleri afsutet infanteri-regemente med 904 rustningsnummer, och 2 kompanier roterade båtsmän om 4 tillsammans 488 nummer.
Lösningen af frågan har i nyare tider blifvit på olika sätt sökt, dels så, att hvarje medlem af bolaget skulle ega sin röst skild och uppskattad efter hans andel i bolaget, dels ock så, att den medlem, som sig inställde, skulle ega för hela bolaget afgifva röst, så vida ej flere komrno, i hvilket fall bolagets hela röstvärde på dem skulle fördelas, o. s. v. Committerade hafva ej kunnat biträda så beskaffade åsigter, utan deremot, i betraktande deraf, att det egentligen är näringen, som utgör grunden för bolagets rösträttighet, och att således det intresse, denna näring kan ega uti kommunens beslut, måste vara detsamma för alla dess delar, ansett det böra såsom enhet representeras och derföre föreslagit, att ej flere än en person må för samfäld egendom, vare sig bolags eiler annan oskiftad egendom, i kommunalstämma föra talan (§ 11). Ett ombud för de flere bör derföre utses. En sjelfgifven följd af skiljsmessan emellan den borgerliga kommunen och kyrkostämman är den, alt funktionen af ordförande i den förras beslutande för samling måste genom val anförtros åt någon af kommunens medlemmar, hvarvid väl äfven kyrkoherden i sin egenskap af medlem af kommunen, men ej på grund af sitt embete, kunde ifrågakomma; och har det tillika blifvit föreslaget, att valet förbinder till funktion i fyra år. Lifvas den valde af nit för sitt kall, är han under den tiden i tillfälle att visa det, och kontinuiteten af ärendena är ock bättre betjent af en sådan ordning. Skulle valet visa sig vara ett misstag om person, är, på andra sidan, kommunen ej bunden vid honom för lifstiden. De i 14 § XVII upptagna hindren lör valbarhet sammanfalla med dem, hvilka Riksdagsordningen i §18 ifråga om riksdagsmannaval uppställer. För innehållet af 9 § skall redogörelse i sammanhang med den 58 och 61, och för innehållet af 17 § i sammanhang med 64, 66 och 73 §§ afgifvas.
Bevillnings-stadgan, som de skattskyldige, jemlikt sednast fastställda taxeringslängder, till Staten erlägga, sålunda att A) för jordbruksfastighet, ehvad den är i mantal satt eller ej, påföres en fyrk för bevillning till belopp af 1 till och med 6 öre; två fyrk för bevillning utöfver 6 till och med 12 öre; tre fyrk för bevillning utöfver 12 till och med 18 öre o. s. v.; samt B) för annan faslighet, frälseränta och hvarje annat beskattningsförernål påföres en fyrk för bevillning till belopp af 1 till och med 10 öre; två fyrk lör bevillning utöfver 10 till och med 20 öre o. s. v. För sådan jordbruksfastighet, för hvilken bevillning ej erlägges, påföres fyrktal efter det belopp, som, derest bevillning för densamma enligt Art. II. Bevillningsstadgan utgå skulle, på grund of taxeringsvärdet mot sådan bevillning svarar; hvaremot inkomst af arrende för sådan fastighet ej skall i fyrktal sättas. I fråga om löntagare, som tillika innehar boställe, skall bevillningen för inkomst från bostället, hvilket enligt ofvan stadgade 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 116. grunder särskildt till fyrktal sättas bör, icke vid fyrksättningen för den öfriga lönen i beräkning tagas. Inom de delar af Stora Kopparbergs län etc. etc. Jemte det genom bifall till Utskottets ofvanberörda förslag till redaktion af 58 § mäste föranledas förändring uti de i Fattigvärds-förordningen samt andra för fattningar förekommande bestämmelser om fattigafgifters och andra kommunala bidrags utgörande efter hemmantalet, skulle derigenom äfven erfordras förändrad redaktion af 59 och 64 §§ af nu ifrågavarande författning samt de uti samma §§ åberopade formulärer; och Utskottet får för sådant fall föreslå följande förändrade lydelse af § 59: Kommunalnämnden skall verkställa fyrktalssättningen och deröfver upprätta en längd, upptagande, särskildt för hvarje skattskyldig och i särskilda kolumner: för jordbruksfastighet debiterad bevillning enligt Art. II.