Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-kontoret, ansett sig äga fullt skäl att deruti instämma; men då, i anledning af bemälte Revisorers framställningar, Rikets Ständer, i skrifvelse den 8 September 1848, N:o 192, för sin del, redan beslutat att åt t. f. Stats-kommissarien N. A. Fredin anförtro uppgörandet af formulärer, så väl till ny Rikshufvudbok, efter en mera enkel och ändamålsenlig plan, som till ny hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret, torde det nu endast tillkomma Revisorerne att inför Rikets Ständer redogöra för det skick, hvaruti denna maktpåliggande fråga för närvarande sig befinner; och få i sådant afseende Revisorerne, på grund af vunna upplysningar, anmäla: att Kongl. Maj:t, den 13 Oktober nästlidet år, med bifall lill Rikets Ständers hemställan, i nåder uppdragit åt t. f. Statskommissarien Fredin att uppgöra ifrågavarande formulär, med föreskrift att så påskynda arbetet, att detsamma, så vidt möjligt vore, kunde vara fullbordadt inom medlet af Juli månad innevarande år, för att, efter den föregångna granskning, Kongl. Maj:t, efter anmälan om arbetets fullbordan, ville i nåder förordna, Rikets Ständers nu församlade Revisorer meddelas; att Rikets Ständer väl i deras ofvannämnde underdåniga skrifvelse bestämt det vilkor, att arbetet sednast med början af September månad 1848 finge sättas i verket, med tillägg, alt, i händelse denna termin fördröjdes, äfven berörde tid för arbetets färdigblifvande komme att i förhållande dertill utsträckas, men att arbetet först den Oste påföljde November kunde af Fredin påbegynnas; samt att detsamma numera lärer vara fullbordadt och de upprättade förslagen med det snaraste komma att till Kongl. Maj:t ingifvas. Revisorerne hafva följaktligen icke varit i tillfälle att öfver dessa förslag meddela något yttrande.
S. D. Pöredrogos och godkändes Stals-U(skottets nedannämnde Utlåtanden: N:o 20, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter enkan Ulrika Sofia Ekedal, född Nordenberg; N:o 29, i anledning af väckt motion, angående vidtagande af nödiga åtgärder emot sjöns utskärningar å den i Öresund belägna ön Hvens stränder samt lindring för egarne till de å nämnde ö varande hemman uti deras skatter och onera; N:o 30, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af det från rotehållarne eller soldaterne vid indelta Infanteriet nu utgående bidrag till soldat-beklädnadens anskaffande och underhåll; N:o 31, i anledning af väckt motion, angående nedsättning uti de åtskilliga hemman på Wisingsö åliggande utskylder; Nio 32, angående utbetalning af det för ombyggande af Långebro vid Christianstad under sednaste Riksdag beviljade stats-bidrag; N:o 34, i fråga om medels anvisande för år 1057 till National-museibyggnaden: N:o 35, i anledning af väckt fråga om skattläggning af f. d. kronoparkerne Rälla Tall, Sörby Tall och Lindby Tall på Öland; samt N:o 36, angående väckt fråga om afskrifning af f. d. Kronofogden Chr. Öhboms uppbörds-balans. S. D. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o 42, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 20; N:o 43, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 26; och Bih. till R. St. N:o 44, i anledning af återremisser utaf Betänkandet N:o 21, om ändring af Rese-reglementet den 31 Oktober 1851; Lades till handlingarne.
Herr kotblieb, Larl brestiic, förenade slg med Herr Lilvorstolpe, tilläggandes att DränwinSskaltcn sä mycket mindre kunde anses säsom en 0- fbrändcrlig pälaga, som den wore förklarad för en Bevillning, och det just wore naturen af en Bewillning, alt den efter Riksens Ständers behag kunde förändras, eller till och med alldeles uphöra. / F r i h e r r e R. u 6 d s c k, ^lexanster: I anledning af hwad den wälda Ledamoten anmärkt, fär jag tilkännagifwa att i 60 § af Regeringsformen omtalas 4 skatter; otwiswclaktigt förblifwä tre af dem aldeles orubbade; den fjerde eller husbehofs-brännings, skatten, mätte i stöd af denna Z äfwcn wara en ätagcn förbindelse. Pä flereS begäran uplästeS härefter ben 6v § i Rcgcrings-Formen. Herr 8ilverstc>!pe, 6ustak /Xbrsk, Lm: Af den nu upläste Z synes tydligen att desin skatter äro Bewillningar, och sälcdcs efter Riksens Stän, ders wälbchag kunna utgöras. De hafwa, när Regerings-Formen författades, uttryikcligen blifwit för Be» wlllnlngar förklarade, till förekommande af hwad man förut erfarit, att Regeringen genom deras höjande af egen 9?o Den 2Z September, egen myndighet inclirect förmätt att beskatta Swenskq Folket; och för att nu bewara detta i Regerings-Formen äsyftade ändamäl, har jag trodt det bcgängnq yiiKtaget ej böra lämnas obemärkt. Hans Excellence Herr Grefwe juutti: Hnnet är redan af flera wärda Ledamöter tillräckligen utredt, Jag har wiHt ingen ting akt pä» minna dcrwid att Betänkandet äterremitteras, ätföljdt af de gjorda anmärkningarna: men jag tror ej att det djrecte bör sändas till Bewillnings-Utskottet
Men medan den nya romanen annorstädes ofta åsidosatte fantasien, så att hvad som gjorde anspråk p % att kallas ett konstverk, i sjalfva verket blott var ett vidlyftigt protokoll, fanns denna fara ej förhanden hos ett folk, i hvars ådror det flyter arabiskt blod. Ej heller fann de franska förebildernas ofta sk kalla, materialistiska li£såskådning någon tacksam jordmån i hjärtan, som besjiilas af spanjorens naiva, men lifsvarma religiositet. Den spanska realismen är silunda en sund verklighetsdiktning, stark i lokalfärgen och ofta krydda.d af den blida humor, som är att vänta hos landsmännen till världens största humorist. Och rid sid&amp; af fru Pardo Bazán st % förf. sa ' dana som Benito PBrez Galdós, Armandb Palacio Valdds och Leopoldo Alas m. fl., rgrdiga medtäflare till andra länders samtida romanförfattare. Af sina landsmän är fru Pardo Bazán högt uppburen. Bland sina personliga vänner raknar hon t. ex. Antonio Cánovas del Castillo, Emilio ' Castelar och Juan Valera, och närmast med anledning af hennes litterära framgångar liar fraga blifvit viickt om ändring af kgl. spanska akademiens statuter, s % att iifren kvinnor må kunna ha sate där. Hennes hittills utgifna romaner och novellsamlingar uppgå till ett antal af 11. 10 st. kritiska och historiska arbeten samt rese skildringar innelihlla de mera direkta resultaten af hennes vidsträckta liiiinanistiska bildning. Och seden i fjol utger hon en inhatlig tidskrift för vitterhet och kritik, forfattod uteslutande af henne själf. Men hittills hor den oinlrring 40-åriga f6rf. i sainlad volym blott utgifvit ett enda ' litet häfte dikter, 20 smb stämningsbitar, sammanförda under den gemensamma titeln » Jáinlew ( Ur denna hennes diktsaniliiig meddelas liar ett par sknger i öf; ersättning. U r dikten 9yMin son9 ' af Emilia Pardo Bazdn.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottels i Memorialet N:o 57 framställda förslag till ändring i 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen. Enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna utdrag af samtliga RiksStåndens protokoll för den 18 och 22 nästlidne Augusti utvisa, har Utskottets, uti Memorialet N:o 57 framställda, förslag till ändring i 14 § 5 momentet Riksdagsordningen, angående Bruksegares representationsrätt, blifvit af Ridder skåpet och Adeln samt Preste-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af de tvänne öfriga Stånden till Utskottet åter hänvisadt: af Borgare-Ståndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att valrätt må tillkomma äfven andra fabriksegare å landet och att valdistriktens indelning må uti grundlagsparagrafen införas; och af Bonde-Ståndet, med förklarande af den gemensamma tanke, att i förevarande grundlagsmoment mätte införas en förändring eller tillägg, hvarigenom uttryckes att bland egare eller innehafvare af inrättningar till förädling af mineralrikets produkter de, som hittills, enligt 15 § Riksdags-ordningen, hört till Bonde-Ståndet, icke må till Borgare-Ståndet, hänföras. Utskottet, hvars åliggande är att söka till ett helt Utlåtande sammanjemka Riks-Ståndens sålunda yttrade meningar, får, hvad först angar Borgare-Ståndets yrkande, att valrätt måtte tilläggas äfven andra fabriksegare å landet, tillkännagifva, att Utskottet redan vid innevarande riksdag till pröfning förehaft enahanda grundlagsändrings-förslag; men detsamma underkänt. Utskottet anser sig derföre nu icke kunna denna fråga återupptaga, helst densamma icke står i något oskiljaktigt samband med det af Utskottet framställda förslag; och torde vid sådant förhållande Borgare-Ståndets anmärkning i denna del icke kunna till vidare åtgärd föranleda. Bih. till R. St.
Herr Holm sitt skarpsynta öga och sitt genomträngande omdöme emot General Adlercreutz, medan Grefve Cronstedt något får hämta andan; men såsom vanligt börjar bekantskapen med ett misstag eller osanning. Kl. 8 f. m. den 26 April afgick Ordres från Högqvarteret i Limmingo, till Grefve Cronstedt i Paavola, beklagligtvis, icke såsom Herr Holm säger, med Courier, utan, genom misstag, af en Adjutant vid Staben, med brefposter. Denna Ordres hade dock med säkerhet bordt vara framme kl. 2 eller 3 eft. m., då emellan Hög-qvarteret och Paavola icke är mera än 4 mil, då tiden bordt vara tillräcklig för Brigaden, att på tid och ort kunna inträffa. Herr Holm medger att fjerde Brigaden hörde mellan klockan 3 och 4 att strid vid Refvola från annat håll var börjad, men oaktadt Brigaden då bordt påskynda marschen, åtminstone fortsattes den utan uppehåll och således på några timar hade bordt närma sig betydligt, förmådde Herr Holm likväl icke höra att den började striden var häftigast emellan kl. 6 och 7. Vådan för hans åt Himmelen helgade lif och räddhågan, hade troligen redan då tilltäppt hörsel-organerna. Utan annat bevis, än sitt eget inskränkta omdöme, tillåter författaren sig beskylla General-Adjutant Adlercreutz att hafva afgifvit falsk rapport ja han anser sig tvungen dertill, genom hvad, är svårt att förstå om ej af sin smädelust. På 18 sidan yttrar Författaren: "Vid ringaste besinning måste det ock synas omöjligt, att med 150 man, som angripa nära 3,000, fortsätta striden i fyra timmar utan att innehafva någon särdeles stark ställning." Men det är ock en bestämd osanning att Ryssarnes styrka i Revolax öfversteg 2,500 man, och det medgifves gerna, att det varit en orimlighet med 150 man angripa den, om det icke hade skett i förening med 4:de Brigaden, som skulle göra det verkliga anfallet.
Det finnes således icke det ringaste tecken lill pluralitet, uppkommande genom Const.Utsk, Vill man åter lala om förstärkt Const.Utsk., så är förhållandet detsamma; ty om ledamölerne med samma tänkesätt väljas i det förstärkta, som i det oförstärkta Const.Utsk., sä blifver del jemväl i förstärkta Const.Utsk. den aflagda sedeln, som afgör huruvida den ena eller andra meningen vinner. Rån man då säga, att det är ett öfvervägande eller allmänt tänkesätt, som är uttryckt genom 2:ne Ständ och delta Const.Ulsk. sammanlagda? Grefven säger, alt de 2:ne ogillande Ståndens mening skall icke förqväfvas, ulan ingå såsom ett bihang i riksdagsbeslutet lill nästa riksdag, för att dä tjena såsom en varning eller en ledning för då beslutande Ständer. Rån det pä något säll vara formligt, att uti riksdagsbeslutet införa bihang af reservationer eller af underkända meningar? En sådan ordning finnes visserligen icke i något laud, och hvartill skulle den tjena? Manne icke hvar och en, som vill taga någon kännedom om ärendena, kan göra del i protocollen? Men blir ett Stånds mening vid en föregtde riksdag införd i riksdagsbeslutet, sä skall delta möjligen komma att utgöra ett band pä samma Stånds beslut vid eli kommande riksmöte, och sådan kan väl meningen icke vara? Den första riksdagens åtgärd är icke annat, än en förberedelse. Vi hafva nogsamt sett huru litet Stånden låta sig af en sådan bindas; och jag säger, de böra det icke eller, ty det skall vara en fri öfverläggning under 2:ne påföljande riksdagar, som skall föranleda förändringen. Hellre än 124 Den 5 April e. m. att antaga Gr. Cronhjelms förslag, skulle jag vilja biträda Hr Lagerhjelms och Gr. von Plåtens, alt rösta i förstärkt Utsk., ehuruväl äfven det är förkastligt, af skäl, som jag sökt ådagalägga. Flera talare hafva särdeles fästat sig dervid, att mitt förslag innehölle en inskränkning af Konungamakten. Det är icke länge sedan, som det af vissa ledamöter inom detta
Jag ber att, till R. o. Ad:s kännedom få meddela, att enl. hvad i handlingarne finnes uplyst, i det s. k. vallraseringskontraklet är fastställdt, att i den mån raseringen och utplaneringen verkställdes, staden finge lill evärdelig ego, utan hembudsskyldighet försälja alla de tomter inom fästnings grafven, som derigenom kunde vinnas. Om R. o. Ad. kastar ögat på kartan, så synes att Otlerhälleberget ligger inom (ästningsmurarne och således måtte vara inbegripen i det ifrågavarande området. Man har lagt vigt derpå alt Chefen för Ingeniör-korpsen och Krigs-colhm uti sitt sednare yttrande afvikit ifrån det utlåt, som näst förut var af dem afgifvit i detta ämne, och den värde reser - 500 Den 17 April. vanlen säger sig främst böra fästa afseende pä dessa myndigheters yttrande. Jag instämmer villigt med honom deruti, att dessa myndigheters yttranden förtjena den största upmärksamhet och förklarar, alt han icke kan respektera dem mer än jag; men vid jemförelsen af deras sista yttrande med de nästföreg:de, har jag trott mig finna, att den konklusion, som de förstnämnde leder till, icke öfverensslämmer helt och hållet med innehållet af de sistnämnda. Det har nemligen af Chefen för Ingeniör-korpsen blifvit sagdt, att då det numera icke vore fråga om anläggande af någon sleapeller uphalningsbädd för reparation af fartyg på den ifrågavar. platsen, det motiv således förfallit, hvarpå Chefens föreg:de tillstyrkande varit grundad!. Jag vill häruti fästa upmärksamheten på, huruledes i Chefens för Ingeniör-korpsens yttrande i ämnet af d. 26 Januari 1849 är anfördt: att då han erkände ”alt Slaten icke lärer kunna undandraga sig att till dylika för rikets handel och allmänna rörelse gagneliga företags befordrande göra de upoffringar, som för deras fortgång äro oundgängliga, så ansåg han sig böra tillstyrka att marken måtte blifva afträdd.
Enär nu läroverken, genom de dubbla årens borttagande och genom lärarelönernas förökande blifvit så skiljda från kyrkan, att högst få Lärare härefter torde öfvergå från läroverkens till kyrkans tjenst, skulle följden af ofvannämnda stadgande blifva, att våra läroverk efter några år skulle hafva en mängd gamla Lärare, som vore odugliga för sitt vigtiga kall, men hvilka, för att erhålla pension, ej kunde taga afsked förr ån de uppnått 65 år samt tjenstgjort uti 40 år; och då man i allmänhet kunde antaga att, sedan den första tillsättningen af Lärare vid de nyligen inrättade läroverken skett, ingen skulle erhålla ordinarie lärarebefattning förr än efter fyllda 30 år, har motionären föreslagit, att, med ändring af 35 mom. uti omförmälda nådiga Bref, Lärare vid Statens offentliga undervisningsverk mätte berättigas att förflyttas på Rikets allmänna indragningsstat, så snart de fyllt 60 år samt tjenstgjort såsom ordinarie Lärare vid nämnda undervisningsverk i 30 år. I sammanhang härmed har Utskottet jemväl tagit kännedom af en utaf Herr P. G. Alander (uti motionen N:o 35) gjord framställning, att tiden för Lärares pensionering icke måtte sättas högre än 35 års tjenstgöring och 65 lefnadsår, med rättighet för Lärare att erhålla afsked med pension 5 år tidigare, mot den i andra korpser vanliga nedsättningen i pensionsbeloppet, åtminstone för den, som redan nu vore gammal och tjenat sin mesta tid under de ofördelaktigaste lönekonjunkturer. Som, enligt hvad Utskottet förut anfört, en särskild Komité för afgifvande af underdånigt förslag lill ordnande af pensionsväsendet i allmänhet blifvit tillsatt, hvilkens arbete numera lärer hafva så fortskridit, att nådig Proposition i ämnet utan tvifvel är att vid nästa riksdag förvänta samt det under sådant förhållande synes mindre lämpligt, att Rikets Ständer, förr än i sammanhang med den allmänna pensionsregleringen, till pröfning upptaga hithörande partiela frågor, hemställer Utskottet, alt ofvannämnde motionärers framställningar för närvarande ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 8:o.
Skrifvelse, N:o 177. fikerande på Finland och Norrland, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord derom, att understöd af statens medel måtte lill nämnde hamnbyggnads-arbete beviljas, och hafva med hänseende till den stora vigt och nylla, ifrågavarande hamnförbällring skulle medföra för sjöfarten i allmänhet, Rikets Ständer för Öregrunds hamnbyggnad beviljat ett anslag af 3,418 R:dr banko, med vilkor, all den för arbetets verkställande uppgjorda plan, efter granskning af Styrelsen för Vägoch vattenbyggnader, varder af E. K. M:t godkänd, samt att staden ikläder sig förbindelsen ej mindre alt arbetet i öfverensstämmelse dermed fullborda, än ock att vidkännas alla öfriga i och för dess fulländande erforderliga kostnader. Då, genom den på vestra sidan af Dalelfven, i och för Gråda kanal, uppförda kajdam, högst betydlig skada, medelst vattnets uppdämning, synnerligast höst och vår, tillfogades en stor del af de inom Leksands och Ahls socknar omkring Insjön, Limsjön och Siljan belägne hyars ego-områden, har hos Rikets Ständer blifvit yrkadt, del medel måtte anvisas, dels lill bestridande af kostnaden för nämnde kajdams nedrifning, och dels för anställande af undersökning om de odlingslägenheler, som genom vattenytans sänkning i Dalelfven skulle kunna erhållas; och få, i anledning häraf, Rikets Ständer, som icke äro i tillfälle bedöma hvarken hehöfligheten af ifrågasatta nedrifning af den vid Gråda kanalbyggnad uppförda kajdam, ej heller de möjliga påföljderna af en sådan åtgärd, hvilken likväl måhända är af vigt för ofvanliggande ort utmed Dalelfven, till E. K. M:t i underdånighet hemställa, att undersökning uti förenämnde hänseende matte blifva anbefalld och, i händelse kajdammens borttagande bcfinnes vara för orten nyttigt och utan äfventyr för framliden kunna ske, E. K. M:t då täcktes härtill anvisa erforderliga medel af det på sjette hufvudtiteln befintliga anslag för befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landlmannanäringar.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 8 dennes under N:o 426 afgifne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det, i Utlåtandet N:o 4*5, af Utskottet framställda förändrade förslag till allmänna grunder för utlåning från RiksgäldsContoret emot inteckning i jordegendom. Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard, och Herr Löwenström , Johan Jacob, anböllo, att detta Memorial måtte blifva ytterligare på bordet hvilande. I anledning hvaraf Lians Excellence Herr Grefven och Lan dtMar skalken förklarade, att, då flere Ledamöter förenat sig i begäran derom, att detta Memorial måtte blifva på bordet ytterligare hvilande, kunde sådant dem, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förnekas. Företogs till pröfning Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 5 dennes under N:o 135 aflåtne, och den 8 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag till voteringsproposition, i afseende å fördelningen af 65 H. 8* I Den g Mars f. m. det, vid innevarande Riksdag, för Undervisningsverken beviljade tillökade anslag. Uppå derom af Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition blef den af Utskotten i berörde Memorial föreslagne voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkänd.
För att understödja föreslås en stämpelavgift på 4 skilling på varje par spelkort som tillverkas. Barnhusdirektionen har rätt att själva uppbära hälften och den andra hälften går till riksgäldskontoret. Samma gäller i övriga städer där spelkort tillverkas, då barnhus eller fattigvårdsinrättningar får avgiften. Vi har stadgat följande: 1: o I de städer, där barnhus eller fattigvård hädanefter kommer att erhålla hälften av kortstämpelavgiften skall en ledamot av inrättningens styrelse närvara vid stämplingen. 2: o Stämpeln förseglas och förvaras som hittills hos magistraten. 3: o Inflytande medel insätts i lantränterierna och i Norrköping i sjumanskammaren. Stockholms slott den 24 april 1816. CARL Taxa varefter sjötullen för utgående varor skall beräknas och erläggas; Stockholm den 24 april 1816. 26 sidor med varor och avgifter. Underrättelser om vad i övrigt härvid bör iakttagas. § 1 Tullen på de varor som taxan innehåller erläggs i Hamburger Banco eller i Svenska Bancosedlar efter den kurs som gäller för månaden. Särskild taxa för alun. § 2 Helfrihet gäller för fartyg som tillhör svenska undersåtar och är på Cravel byggda. § 3 På varor som utskeppas på svenska klinkbyggda fartyg förhöjs den helfria tullen med 50 %. § 4 Utgående fartyg och varor till Norge betalar som svenska. § 8 Alla varor som inte får utföras är märkta FÖRB. § 10 Silver som inkommit för att transporteras genom landet, skall redovisas på behörig attest och utan avgift utföras. § Fartyg som är lastade med inhemska eller främmande varor i en svensk hamn, har rätt att fylla på lasten i annan svensk hamn. § 14 Nödvändigt behov av livsmedel för besättningen är fri från avgifter. De får också tullfritt föra med sig ved, tjära och beck för skeppets behov. Följer tabell på vad olika stora fartyg får ta i last av dessa varor. Främmande fartyg får ta samma kvantitet för sina behov, men betala tull. § 15 Master och spiror uträknas i palmtal så att trädets vidd mätes 12 fot från storändan och 3 palm räknas på varje svensk fot av vidden på trädet.
Lagsamt Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Carl Fredrik Bergs Memorial, angående Lag-Committeens hörande uti alla Lagfrågor, samt i afseende på Oeconomien, Politien och Krigsväsendet, Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: 1:0. Eric Cederborgs Memorial, angående Product-Placatets uppliäfvande och ändring i Tullsystemet, 2:0. David Rasmussons från Skåne Memorial, angående förbud mot införsel till Skåne, af Hästar från Dannemark. Protocolls-Utdrag. 3:o. Olof Jonssons, från Elfsborgs Län, med Heres Memorial, om uppliäfvande af Författningarne, rörande Kungörelsers påtecknande af Kronobetjeningen, innan de å Predikstolarne uppläsas. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Riksens Ständers Revisorers, den i5 sistl. December afgifne Berättelse angående den år 1822 förrättade granskning af cle under Gommerce-Collegium stående Fonder och medel. S tats-, Bancos arnt Ålim. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Riksens Ständers Revisorers Berättelse, angående Förvaltningen af de till Strömrensningar och lättade transporters öppnande m. m. af Riksens Ständer an vis te medel. Den ig Februarii 1825. Från Ilögv. Preste-Stånidet. S. D. Remitterades Till Stats-och Banco-Utskotten: Professoren Fröbergs Memorial, om anmodan till nämnde Utskott, att med uppskof af alla underordnade angelägenheters afgörande, först inkomma,till Riks-Stånden med ii 58 Rifcs-Ståndens förslag till Myntvärdets fixation och Peil* ningeverkets reglering. Till Stats-Utskottet: Den sammes motion, angående förnyad underdånig Anhållan till Kongl. Maj:t, om tillgång till och Revisionsrätt öfver Räkenskaperne för Sjötulls-, Krigsmanshus-, Hospitalsoch Lazarettsmedlen m. m. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: 1:0.