Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att StatsUtsk. välbetänkt föreslagit denna lindring för "Wisingsö, denna ö, som har ett så eget och afskiljdt förhållande och läge, olika med alla öfriga orter i Sverige; och då StatsUtsk. tillstyrkt, att R. St. för deras del må vidtaga en åtgärd, som kommer att bero på Konungens nåd. pröfning, så anser jag, att intet vådligt prsejudicat derigenom uppkommer. Frib:ns raisonnement vidrörde i öfrigt en större princip, hvarom det nu vore för tidigt att inlåta sig i något svar. Jag skulle, lika med Hr von Hartmansdorff, önska, att frågan om räntepersedlarna i allmänhet blefve af R. o. Ad. behandlad, innan detta betänk, pröfvas; men jag tror, att det föredragna betänk. äfven nu utan någon våda eller olägenhet kan bifallas. Frih. Cederström: Den siste talaren har ansett, att detta betänk, utan våda kunde bifallas, och deri instämmer jag, ty vådan af att göra ett partielt barmhertighetsverk mot vissa hemmansägare finnér jag icke, men rättvisan deraf bestrider jag; och hvad härvid kunde tilläggas, ur, alt det föreslagna beslutet , långt ifrån att gynna dessa hemmansägare, kunde direct skada dem, i det fall att kungsgården, som nu är förvandlad till en ekeplanterings-hage, uttoge samtliga dagsverken in natura, då de säkert kommo att kosta hemmansägarne mer än om de fingo lösas efter markegång. Om man ville supponera, att hemmansägarne blefvo berättigade att icke utgöra dagsverken in natura, utan lösa dem med -£■ af markegångspriset, och ekeplanteringsstyrelsen nödgades lega dem med i å i r:dr för hvarje dagsverke; så vore det att skänka dem, icke blott dagsverkspenningarna, utan äfven hela den ordin.räntan, hvilken deskulle genom dagsverksförtjenst få ersatt. Men då detta icke lärer vara föremål för detta betänk., utan här ensamt är fråga om lindring i dagsverksräntan ; så skulle jag tro, att derom icke nu något R.
Doteliälla, es älven (iouintileens b slut i nndendäni»liet snkärds liesvän, under den 2H clenpäfliljanlle /Vu^usti, län Dess del i ljäder gillat oell fassstsllt den uppnättade koterin^släii^ilen,. säd un densamme, i öl venensstämmelse med de sk ^l>j:t i Häder anbefallda jemlminAsn oell konäiiili in»an,. numens blifvit ak LoIIe»ienne bellö, i»en nätts d oell ak dem, 1 sbiikvelss den 28 i sistkorllutna inansd» till Donz Naj:t än^k» insänd.. Denna, säsom rättvis neli fän provinsen 8läne an»elä»en ansedds, samt denkäre oelc, ej allenast sk provinsens jonde»ancle invänsne, utsi, jemväl gf Dibets 8tsnden viil ,8>8, >823 oell i828-,83o änens liibsdaAs, pä^,bade, DotejembninA lisn sälunda utkallit: att, i Inledning sk k)5 iubomns »eli sk Oommissionen till pnäknin» uppls»,s ansäbnin»an, umlenstäd bldVit sk dommissionen medAikvet ät ic)ä rotan; stt detta beviljade unde,städ bommer stt uk^ä kär tillsammans luistande rote-nrsntal, ined 3.^ ^ tunnon bsppsn spsnmäl, deist inom 8äilis Lliänslts Inlsnte, i-lte^enien^ tet kön 1 1 ^^-.dels nisntsl, nied 66 lunn.on 4 lappan,. oci, inom Horna 8känsls
Bland sådana behof, som jag tagar tro vara förtjenta sf Bikéts Höglofiiga Ständers synnerliga uppmärksamhet och behjertande, år ett ändamåhseniigt ordnande af Vfeterinärläkare-väsendet inom riket. För närvarande är dermed så illa bestäldt, att flera landsorter äro nära nog i saknad af Veterinärläkare. Så är beklagligtvis förhållandet inom det län, jag representerar. Jemtlands län, med en areal af mer än 400 qvadratmil, eger i sjelfva verket ieko mer än en läns-djuriäkare. Benne nian, sorn redan är ganska ålderstigen, innehar, utom nämnde befattningen, älven anställning som Veterinärläkare vid Håstjägarekorpsen och år bosatt i närheten af Östersund. Till följd af den sistnämnda befattningen är lian, under det mötena pågå, alldeles urståndsatt alt lemna den enskilde något biträde, äfven om bans krafter dertill skulle rä$;ka till. Detta år destouiera svårt, sou» just under sagde lid, efter det de 102 Motioner i Bond*- Stämdst 1862. N:o 73. mödosamma vinterkörslorna fullbordats. de flesta och farligaste sjukdomar utbryta såväl ibland hästar och boskap som renbjordarne, och hvarigenom den enskilde ofia drabbas af högst kännbara löriuster. I brist på tjenligt läkarebiträde, nödgas allmänheten anlita qvacksallvaren, genom hvars åtgörande» mången fattig bonde och renbjordsegare sett sin redbaraste egendom gå förlorad och dymedelst bringats till tiggarstafven. Sådant' år förhållandet i min hemort, och jag är förvissad om, att det på flera andra trakter ej år stort båttre. Det är af denna anledning och med stöd af speciel uppmaning från mina konimiltenter, sorn jag nu ödmjukligen lager mig friheten väcka följande motion: att Rikets Högloflige Ständer, til! lön åt en Veterinärläkare för södra delen af provinsen Jemtland med station uti Oviken, ville anslå en årlig summa af 1,200 Riksdaler Riksmynt. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 15 November 1862.
Uplästes och kades pä bordet twänne frän Stats Utstotret inkomne betänkanden af den 22 Julii/ det ena rörande af ätstillige swensta han» desshus sökr betalning för 418 stycken obligationer, hörande till de för swensta Kronans räkning i Holland och Brabank uptagne län, det andra i anled» ning af Herrar fullmägkiges i Riksgälds« Contoirer hemställan, angående lönförbätrristgar pä stat för ätstillige tjenstemän i General-Asiistance-Con toirer samt Waktmästare och Kammardrängar derstädes. Uplästes ett utlärande frän Banco - Utstottet af den äg Iulii, innehällande uplysningar öfwer af Friherre Leäerllröm, gjorde och till Urstoltet remitterade anmärkningar wid Banko - Ut-> stottets berättelse om Bancowerkets tillständ och förwallning. Zerr Landt-Marffalken yttrade sig tro atr dä Banco - Utstotrels nu upläste utlätande endast innehölle uplysningar, i anledning af gjorde anmärkningar till Banco - Utstotters den 9 och ig Julii pä bordet lagde berättelse om Bancowerkets tillstånd 396 Den 24 Iulii. tillstånd och förwaltning, kunde nu i sammanhang med hwarandra, berättelsen och utlätanbet till afgörande företagas. Ridderskapet och Adeln instämde häruti. När Herr Landt - Marskalken härefter npsteg och wille såsom Banco-fullmägtig, '.och således i afseende pä förcwarande mål, jäfwig, kaga afträde och öfwerlemna klubban ät den äldsta när» warande Grefwen, yttrade sig Grefwe Oe la Osräie: Jag wägar tro att Herr Landt-Marskalken ej för detta tillfälle behöf. wer lemna klubban: enstildt är min önskan, det Herr Landi-Marskalken täcktes den behälla.
Vi människor tro så ofta, att vi kunna åstadkomma något stort, under det vi försumma allt det lilla, hvaraf det stora består, ja, det finnes till och m e d de, som tro, att ett stort intryck blott kan frambringas genom att småsaker med af sikt försummas. Detta kommer af vår bristande förmåga att kunna förstå det organiska sammanhanget. Vi fuska i vår konst, i vårt lif, i vårt arbete. Naturen fuskar aldrig! En stor skald har en gång sagt i en dikt till en skridskoåkare: » Försök aldrig att vara djärf och elegant, förrän ni är säker, » — och detta är så sant. Innan man grundligt känner sitt ämne, kan man ej ha sin fulla frihet. Innan hvarje liten detalj har fått sitt fulla värde, verkar icke det hela. Den våldsamma, imponerande snö- stormen består af oräkneliga stjärnor, som ingen ser. De falla, falla natt och dag, och dessa millioner obetydligheter bilda små- ningom det afgörande, öfverväldigande resultatet. Jorden var svart och tom, och den är nu helt öfvertäckt. Snön har bredt sig öfver de groende rågåkrarne, så att de kunna ligga varmt och vänta på vårsolen, det är slädföre för skogsarbetarne, broar ha bildats öfver alla vattendrag, — en hel ny värld har skapats af dessa millioner fallande stjärnor. Så falla alla lifvets små ögonblick, alla de oräkneliga goda inflytelserna öfver oss, tills de slutligen verkat så starkt, så förändrat och omskapat oss, att vi blifvit som nya människor. O m en människa skulle tänka efter, hvad som till slut varit afgörande för henne, så skulle hon nog finna, att det varit de otaliga små erfarenhetsrönen. Liksom snöstjärnorna falla ned öfver markerna, så falla goda ord, milda försonande blickar och leenden, alla små vänliga tecken på vänskap och deltagande ned öfver ett lidande, förhärdadt hjärta och värmer det som ett mjukt täcke. Intrycket af en person, ett land, en händelse åstadkommes vanligtvis af en mängd småsaker, som till sist skapa ett stort oföränderligt helt. Det är så ofta man hör sägas, att man ej skall fästa sig vid småsaker. Men det är nu i alla händelser en sanning, att små obetydligheter belysa hufvudsaken på ett både uppbyggligt och förfärligt sätt. Hvarje snöflinga är en del af snöstormen.
Cederström. mo 2514. Af Friherre Cederström, Rudolf,’ angående anslag till en båtled och en vägbyggnad i Fryksdals härad och Wermlands län. lnvånarne uti Fryksdals härads öfra tingslag, af Wermlands län, som länge funnit sig vara i stort behof af en båtled från Östmarks kyrka å sjöarna Kläggen, Flaten och Kihlen samt Thorsby eif till sjön Fryken, för utforsling till denna sistnämnda sjö af deras bruksoch skogseffekter samt tillförsel af spanmål och köpmannavaror, som fraktas till dem på Fryken från länets södra del, hafva låtit genom Chefen för vestra vägoch vattenbyggnads-distriktet uppgöra förslag till anläggning af berörda Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 547 båtled, som med en längd af ungefärligen 2 mil blifvit beräknad att kosta 86,779 R:dr R:mt. För företagets utförande är älven aktieteckning i orten gjord, men då mängden af dessa invånare äro obemedlade samt till och med, när skörden slår felt, hvilket der i orten ej sällan händer, i bekymmer för lifsbergningen, har denna aktieteckning icke kunnat uppbringas högre än till 48,760 R:dr R:mt. Derjemte hafva Fryksdals öfra tingslags vägbyggnadsskyldige inför Härads-rätten den 30 sistlidne Oktober öfverenskommit att bygga väg, af vid pass 4| mils längd, från Östmarks kyrka till Kajkelandstorp vid forska gränsbandet, så vida de dertill erhålla bidrag af allmänna medel med |delar ai' det för vägbyggnaden beräknade kostnadsbeloppet 53,397 R:dr, och Norrmännen blifva villiga att sammanbinda denna väg med det Norska vägsystemet.
Ståndet godkände Litt. a, c och e} lät bero vid Litt. b och ansåg Litt. dj ej för närvarande till någon åtgärd föranleda. F. Tumba Pappers-Bruk. lista, 2:dra och 3:dje punkterne godkändes. Föredragning af Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29, kommer att uti nästinträffande plenum fortsättas. {Den 3 Juni.) S. D. Fortsattes föredragning af Banco-Utskottets Betänkande N:o 29, om Banco-Fullmägtiges åtgärder och förvaltning, på det hela, efter nästförflutna Riksdag. Hä rvid förekommo: l:o Lill. F, angående Tumba Pappers-Bruk, 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 10 punkterna. 2:> Åberopandet, pag. 34 af det tryckta Betänkandet, af förut afgifna Utlåtanden N:ris 5, 7, 15, 17, 19, 22, 27 och 28, äfvensom förklarandet, att Banco-Utskottet skall i öfrigt icke underlåta att, enligt 9 §. af Utskottets Instruction, Rikets Ständer underställa de föreskrifter, hvilka, i ett eller annat hänseende, kunna fordra att uti blifvande Banco-Reglemente upptagas. Ståndet lät härvid bero. och 3:o Utskottets framställning, vid slutet af Betänkandet, angående decharge till Banco-Fullinägtige och yttrande, angående Bankens tjenstemän. Godkändes. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordningen, af Herr Wcern_, C. F.j väckt motion, att, då bestraffning af fängelse vid vatten och bröd ådömmes för längre tid, än 4 dygn, det under hvart femte af de påföljande må blifva brottslingen tillåtet att njuta annan föda. S. D. Föredrogos ånyo följande
Att I icke skullen göra något förbund med detta lands inbyggare, utan skullen bryta deras altare omkull; men I hafven intet lydt mine röst. Hvi hafven I det gjort? Sade jag ock med: Jag vill icke fördrifva dem för eder; att de skola vara eder till snaro, och deras gudar eder till nät. Och då Herrans Ängel dessa orden sagt hade till all Israels barn, hof folket sina röst upp, och gret; Och kallade det rummet Bochim, och offrade der Herranom. Ty då Josua hade släppt folket ifrå sig, och Israel var dragen hvar till sin arfvedel, till att intaga landet, Tjente folket Herranom, så länge Josua lefde, och de äldste, som länge lefde efter Josua, och sett hade alla Herrans stora gerningar, som han Israel gjort hade. Men då Josua, Nuns son, Herrans tjenare, död var, hundrade och tio år gammal, Begrofvo de honom i hans arfvedels gränso i ThimnathHeres, på Ephraims berg, på norra sidone vid Gaas berg. Då ock alle de, som på den tiden lefde, voro samkade till sina fäder, kom ett annat slägte upp efter dem, som intet kände Herran, eller de gerningar, som han med Israel gjort hade. Så gjorde Israels barn det ondt var för Herranom, och tjente Baalim; Och öfvergåfvo Herran deras fäders Gud, som dem utur Egypti land fört hade, och följde andra gudar efter, och de folks gudar, som omkring dem bodde, och tillbådo dem, och förtörnade Herran. Ty de öfvergåfvo ju mer och mer Herran, och tjente Baal och Astaroth. Så förgrymmade då Herrans vrede sig öfver Israel, och gaf dem i deras hand, som dem röfvade, att de dem beröfva skulle, och sålde dem i deras fiendars händer allt omkring; och de kunde icke mer stå deras fiendar emot; Utan, ehvart de vände sig, var Herrans hand emot dem till deras ofärd, såsom Herren dem sagt, och Herren dem svorit hade; och de vordo hårdeliga plågade.
angåenbe krigS*kottegii ombitbniitg titt eit Strmé*förioattntitg; 93:o af fantttta bag, i fråga om f'oftitabS*erfättning titt mititåre, cioite cdj ccftefiaftife tjenftcmäit för ett bet refor i tjenfte*årenben; 94:o af bett 6 ©ecetitbcr, i atttebning af kongl 9Jiaj:tS nåbiga fprojiofittoit om intattanbe af ett f)citfionS*anfta(t för fartygSbeföttjafmare, [torman ocb annat fjöfotf; 95:o af famina bag, angåenbe fortfaraitbe attflag för kamreraren Ql ©aitbberg; S7ilSbagS*S3eflut 1863. 51 96:o nf fnmtna bag, ttteb np Sliföftat; 97:o af bett 7 december, angåenbe upprättabt nptt reglemente för SlifögälbS* kontoret. § 22. ®e till ©tatsmerfet ittgåeubc öenrillttiitgSitte&el åtö af £5fj fötffagötviö upp* tagna till följattbe Mopp, nemligen: SuHmeblcit . Slunt 97:br 13,500,000: — SPoftmeblen » » 1,500,000: — @tämpelpapperS Dg en allmän Söetoillnittg, att för 1864 ecb följaitbe år intill flutet af bet, bå itp S3ctetlfiiiiigö* ©tabga tvarber af SlifetS ©tauber antagen, årligen utgå Uteb » » 2,600,000: — ©nunna SBenrillitingöntebel
Men dåde två förrberörda, genom omröstning i Förstärkt ConstilutionsUtskott beredda, utlåtanden måste i någon form till nästa Riksdag hvila, bör Utskottet, innan det föreslår nyssnämnda voterings-propositioner till slutlig jemkning mellan Riks-Slåndens, i anledning af Utskottets Memorial N:ris 68 och 85 yttrade, gemensamma tankar, erinra, att beskafFenheten af 8 Conslilutions-CJtskotlcts Memorial, N.o 10S. oftanämnda utlåtanden gör det, så länge Kongl. Majit i Nåder tillåter innevarande Riksmötes foi tsättning, till en oefiei gillig pligt för ConstilutionsUtskotlet att, i händelse den här nedan föreslagna Nej-proposition skulle i Förstärkt Constitulions-Utskott blifva den vinnande, fortfara nied utarbetande och inlemnande af förslag till de med ofvannämnda Utlåtanden sammanhängande Grundlagsförändringar, tilldess Riks-Slånden, antingen i sina serskilda plena, eller genom Förstärkt Constitutions-UtskoLt, förenat sig om antagande af ett sådant förslag att till nästa Riksdag hvila. Med denna förklaring, och under förutsättning, att Bonde-Ståndet bifaller, hvad Utskottet här ofvan till Ståndet hemställt, får Utskottet för omröstning i Förstärkt Constilulions-Utskott föreslå nedanstående voteringsproposition : Den, som till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänner, dels det i Coust ii iitions-Utskoltets Memorial N:ris 38 och 68 framstälda förslag om fliks lags-Oiduiugeus upphäfvande, dels den uti summa Utskotts Memorial N:o 85 föreslagna Vallag, dels de uti samma Utskotts Memelia! N:o 68 innefattade förslag om ändringar och tillägg uti Regeringsformen, Successions-Ordningen och Tryckfrihets-Förordningen, de i Memorialet N:o 68 innefattade förslag likväl med, ej mindre de uti Constilulions-Utskottets Memorial N:o 85 föreslagna ändringar, än följande af Bonde-SLåndet fordrade redaclion al Reger ingsforroen , § 49'
Direktionen godkänd borgen, eller annan säkerhet, till enahanda belopp, som Bankens kassörer eller 4,000 R:dr Banko; h) att föra en kassa-bok,. upptagande kolumner för de särskilda Diskont-rörelserna, samt deruti, efter det behållningen från föregående dagen blifvit införd, genast anteckna, å ena sidan: så väl emoltagna förskott, eller invisningar på Depositions-afdelningen, som äfven influtna inbetalningar af hvad beskaffenhet de än må vara, jemte anlydan för hvardera om ändamålet med densamma, och å den andra sidan: i verkställda utbetalningar, insättningar å Diskont-verkets räkning i Depositions-afdelningen, till Direktionen aflemnade kontanta jnedel, samt derefter återstående behållning, hvilken icke får öfverstiga det belopp, hvarför borgen blifvit ställd; samt iJ att hvarje dag på middagen, sedan inoch utbetalningar till Verket upphört, inlemna till Kommissarierne en af kamereraren bestyrkt summarisk uppgift öfver kassa-rörelsen för dagen inom hvardera af de särskilda lånerörelse-grenarne, åtföljd af vederbörligen endosserade-vexlar, qvitterade invisningar å kassa-kreditiv, qviltenser å ulgifna lån, samt Depositions-attester, jemte öfriga till den dagliga redovisningen börande verifikationer. Och skulle kamereraren, i stället för de bestyr med låns utgifvande och liqviders emottagande., hvarifrån lian nu, genom tillsättande af en kassör vid Diskont-verket, blefve befriad, åläggas alt till ytterligare kontroll mot kassören, uti en Kassa-kontroll-bok, anteckna ej mindre alla till kassören ingående liqvider, genast efter det de af kassören emottagits, än äfven alla de förhandlingar, som i ett eller annat afseende kunna på kassa-rörelsen för dagen inverka.
Allmogen i hans hemort för dessa transporter aldrig undfått högre betalning, än för annan Kronoskjuts. Nils Månsson har äfven desto hellre i motionen instämt, som Frälsejordegaren i sådane skjutsningar under fredstid icke deltager, änskönt han opåtaldt får Ekevirke föryttra; tilläggande Nils Mänsson det alternativ, att, i händelse säljaren sjelf icke ålägges sitt Ekevirke till närmaste hamn framskaffa, utan dertill framgent begagnas Krono-skjuts, för densamma måtte erläggas enahanda betalning, som för Gästgifvare-skjuts är fastställd. Utskottet, som tagit detta ärende under noga pröfning, har väl på den ena sidan funnit, det Allmogen på de orter, hvarest de ifrågavarande Ek-leverancerne ega rum, i betydlig moa besväras af dessa Besv. och Oecon. Utsk. Krono-transporter , hvilka, då de ofia från 5 a 6 mils afstånd måste utgöras, och icke sällan förstöra de dervid begagnade åkdon, förorsaka samma Allmoge ett tryckande onus, för hvars mildrande tjenlig åtgärd borde vidtagas; men ock å andra sidan trott, att, änskönt någon serskild Författning, Utskottet veterligen, icke existerar, som föreskrifver den nu öfverklagade forslings-skyldigheten, densamma likväl åligger de lill Kron o-skjutsens bestridande förpligtade jordegarne i fråga om transport af Ekevirke för Kronans räkning, likasom vid forsling af Kronans effecter i allmänhet. Krigs-Collegii, gemensamt med Förvaltningen af Sjö-Ärendena, den 11 Nov. 1823 utfärdade Kungörelse, på grund af Kongl. Brefvet d. ig förutgångne Augusti, innehåller väl, det icke större Ekepjecer, än lill locubik-fot, må på de skjutsandes fordon transporteras, men medgifver ingen ersättning för den skada, fordonen under dessa transporter kan tillskyndas.
Mars det Hederwärda Bvnde-Ständct till Stats-Utstcttet återremitterat Utskottets Betänkande uti ifrägawarande ämne med förklarande, det Stander för tillkommande Riksdagar wille hett och hällit afsäga sig rättigheten lill förplägning pä bekostnad af avmänne medel, dock med det uttryckcliga förbehäll, att sä wida ej de öfrige Niks-Stäiidcn skulle i lika Beslut sig förena, den Summa da, som wid hwarjc Riksdag för Bonde-Ständcts Klubb och spis» ning kan komma att bestämmas, i sadant fall af Ständer sjelf i proportion af dess bidragande till Stats-Werket, sär pä lämpligt sätt disponeras. Hwad de sä kallade Ständens Klubbar angär; säfar Stats-Utskottet i den delen äbcropa hwad Utskottet i desi förra Betänkande härutinnan hemstält, neml. att hwad som till förtäring ä desie Klubbar kan erfordras, mä för kommande Riksdagar af hwarje Ständ särskildt af egne medel eller tillskott bestäs, pä sätt tillförene warit manligt och nu äfwen af Preste - och Borgare - Ständen sker, men att hos Kongl. Mant kunde i underdänighet anhällas, det nödige rum till en Klubb för hwarje Ständ särskildt, men icke en allmän, mätte uti nägot af Kronans Hus i Räder utses.
läkekonsten? » Ja, de ränner upp de barnen. Hm, Sannt! Men denna realism sträcker sig ännu sitt knä. Hon fick inte fram ett ord. ej längre än till förebyggandet af sjukdomar, » Det var något till rart, » fortsatte han. hm ... 1 Tänk på gamla farbror ibland! » ej till deras botande. Då står den gamla äkta, » En så ' n gammal stackare som jag får minDe gamla knotiga, skrynkliga händerna oförfalskade italienska skolan vid hufvudgärden sann inte alla dar visiter af små, vackra släppte henne icke på en god stund. och målar med bred pensel dödens färger öffröknar. Jaså, hon kommer ihåg gamla farSlutligen blef hon lös. Ut genom salen bror Örn ännu och tycker om honom litet. och ner på gatan! Det gick med lätta steg. ver den sjukes ansiktsdrag. Och lätt var hon om hjärtat. Så lycklig Men på denna härliga vårdag, när allt anHva ' ...? Hm ...? » dades lif, lust och fullhet, gick denna italienHan tog henne under hakan med två finhade hon inte kännt sig på länge, länge. ska skolas sol för alltid ned för mig; och jag grar för att lyfta upp hennes nedböjda hufvud. Hon höll af hela världen, alla människor och såg i andanom opponenternas friska färger på » Jag ville bara ... » stammade Ingeborg. farbror Örn med. Ja, de måtte säga hvad sjuklingens kinder i stället för det bleka döds» Ja, det var snällt. Det var snällt, att de ville om honom, hon höll af honom med. sminket ur apotekets färgskala — jag fann, att du tänker på gamla farbror. » * * * steget måste tagas fullt ut; att hygienen ej Det var alldeles tydligt, att han satt och längre får blifva, hvad den är: en helsans hydref med henne, och det gjorde henne ännu Konfirmationsdagen var inne. gien, utan att den äfven måste blifva en sjukmera förvirrad. domens hygien. Först då träder den ut i det Så klappade han henne sakta på handen.
12,000: — 23 Beräknad kostnad i gilladt förslag. anläggningens slutliga kostnad skulle uppgå' till 58,263 R:dr R:rat (inberäknadt den redan nedlagda summan af omkring 38,000 R:dr), så pröfvade Kongl. Majit skäligt i Nåder anvisa ett ytterligare stats-understöd af 12,000 R:dr till ifrågavarande arbetens slutliga fullbordande, under vilkor, att hvad som erfordrades utöfver nämnde bidrag skulle af menigheten tillskjutas, samt att företaget borde fullbordas inom 1859 års slut 58,263: — Anm. Med det förut anvisade beloppet 18,000 R:dr har statsbidraget till Fröbygårda hamp egentligen utgjort 30,000 R:dr. Hamnanläggning utmed sjön Weller ns strand vid Hästholmens lastplats inom Lysings härad och Östergöthlands län. Redan sedan äldre tider tillbaka har å denna punkt varit både lastplats och båtskjuts-station för att passera sjön Wettern till Westergöthland. Hästholmsvikeri saknade likväl skydd för vissa vindar, och detta föranledde ortens befolkning att låta verkställa undersökning för upprättande af den plan till en mindre hamn, som erhållit Nådigt gillande den 27 Mars 1858. Styrelsen antog derefter den 15 Juni samma år kontrakt om anläggningens utförande och fullbordande inom den 1 Oktober 1860, och arbetet har fortskridit så, att byggnaden redan är i det närmaste färdig 33,900: — Reparation å hamnarmen vid Ljugarns hamn pä Gottland. I följd af isens och sjögångens förenade verkningar under en häftig storm, hade den stenfyllning, som utförts å hamnarmens baksida, i Beviljadt stats bidrag. 12,000: — 10,000: — 2 J Beräknad kostnad Beviljadt statsi gilladt förslag. bidrag. ändamål att bryta vågornas våldsamhet, blifvit bortspolad och neddragen i djupet, så ätt fara var för handen, att hela byggnaden. i händelse häftig storm ytterligare inträffade, kunde blifva raserad.