Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För min del , anser jag alltid någon skilnad i myndighet böra finnas emellan en corps och dess delegerade, emellan Ridderskapet och Adeln sjelf, och dess Electorer , dess Revisorer och dess RiddarhusDirecteurer, Jag skulle jro , att det tillhör Ridderskapet och Adel* 2.$ 2 Gtn (f Augusti /* «. dep intro.duction , eller den ceremopie., sSsop^ Herr von Hohenhausen uttryckt sig, som RiddarhusDirectionen beredt. Lika som en person, som önskar att bl,i*va införd uti ett hus, derstädes presenteras, ehuru han redan förut kan vara känd till utseende, namn och karakter, bör ock en till Adligt Stånd upphöjd person , presenteras för det samfund , sp.tn skall upptaga honom bland sina medlemmar. samma sätt går det till , när en Officer blir anställd vjd ett Regements. Det är ej på gatan, och på spisqvarter , som han söker bekantskap med sina kamrater ; Iian presenteras för Corpsen af Corpsens Chef. Jag l.emnar derhän , om en Corps äger en i lag grundad, rättighet, art fordra en sådan högtidlig presentation. Nog af, att öfver allt så brukas, och jag tror detta bruk utgöra en garantie. Jag är öfvertygad, att så länge detta bruk bibehålles , man aldrig kan komma behof art fråga, hvad deppa garantie bety> Jag fruktår att , om bruket upphör , man också en gång torde komma att sakna ga rantien. Jag anser, Ridderskap?! oph. Adeln icke, behöfva fatta något beslut, öfver det. nu upplästa Memorialet. När iastructionen för R i ridar bus Di rectionen kammer att föredragas, finnér Ridderskapet och Adeln sig i tiHfälle, genom det ljus , sopi detta Memorial sprid t öfver förhållandet, att bestämma sin öfvertygelse antingen den föreslagna föräqdringen bör antagas eller förkastas.
ONSDAGEN PRENUMERATIONSPRIS PR Å R: IDUN — UTGIFNINGSDAGAR: KR. 5: - IDUNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. IDDNS MODETID. DTAN PL. HVARJE 5: - 3: - REDAKTÖR LOSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. REDAKTIONSSEKR. : JOHAN 1899. BYRÅ 12.TE ÅRG. KOMMISSIONARER OCH EXPEDITION ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÄ ALLKLARA S. KYRKOGATA 1 6, 1 TR DELES SÄRSKILDT FÖRMÅNL. VILLKOR. N O R D L I N G, ALLM. HOFBOKTRYCKERI. gissa, huru en dylik gästvänskap skall taga sig uttryck, när det gäller konung Oscar, till hvilken fransmännen känna sig dragna, ej blott med sympatiens, utan äfven med frändskapens band. Kort efter konungens ankomst till Biarritz beslöts, att 49:e infanteriregementets musikkår skulle flere gånger i veckan konsertera för den höge gästen utanför Grand Hotel. Vår första illustration ur den serie Biarritzbilder, vi efter på platsen tagna amatörfotografier meddela i detta nummer, framställer konungen, omgifven af uppvaktande och hotellgäster, åhörande en dylik konsert. På konungens högra sida igenkänner man hofjägmästaren C. W. E. Ankarcrona, på den vänsträ kaptenen friherre Ä. F. K. Fock. KONUNG FRÅN BIARRITZ ' OSCAR I BIARRITZ: Biarritz hafsstrand är vida berömd för sina utomordentligt vackra och väl hållna promenadvägar, med klippor på den ena och Atlantens mäktiga vågsvall på den andra sidan. På dessa vägar har konungen gjort dagliga promenader, njutit af den saltmättade luften och med sjömannens allvarliga hänryckning betraktat bränningarnes väldiga anlopp mot kusten och lyssnat till deras dån.
Min underdåniga anhållan är fördenskull, det täcktes Eder Kongl. Majtst genom Nådig 13 4° Stats-Utskottets Betänkandtni proposition till Högloft. Stats-Utskottet, anmoda detsamma, att provisoriskt af öfverskotten anslå nödige medel till betäckande af det uteTblefna Rarthelemy-anslaget, minst till Innevarande års slut. btats-TJtskottet hade ock förut till upplysning om Theatrens behof fått genom Hof-Cantzlers-Embetet emottaga Herr Grefve Löwenhjelm* den 29 sisth December afgifne Memorial, innefattande fullständige uppgifter 1 detta ämne till ådagaläggande deraf, att så framt Theatren skulle kunna i sitt nuvarande skick bibehållas, en lika summa årligen erfordrades som de senare arén af Rarthelemysle intraderne erhållits samt huruledes, äfven i fall af Theatrens upplösning eller reduetion, betydlige summor blefvo nödige till honorerande af ingångne Contracter med Theatrens Sujetter och öfrige depenser som blifvit gjorde i och för Theatrens förbättring pela upprätthållande. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit har Stats-Utskottet, ehuru inseende Theatrens nyttiga inflytande och föremål i flere hänseenden, likväl trott dess underhållande vara beroende af de tillgångar som dertill kunna finnas, utan att derigenom öka de Allmänna utskylderne sorn Stats-utgifterne kräfva. Och. Stats-Utskottet anser sig följagtiigen ej mindre, i anseende till beskaffenheten af det bidrag Theatern erfordrar i dess nu varande skick, än ock, med afseende på Rikets knappa tillgångar, icke kunna föreslå något årligt Stats-anslag af Riksens Högloft. Ständer för detta ändamål, utan att det må böra Öfverlemna» till Kongl. Maj:sts Stats-Vtskotteis Hetänkandml Nådiga pröfning och förordnande, hvad Herr Grefve Luivtnhjelms Memorialer innehålla om Theatrens Reduetion och så beskaffade organisering, som med lillgångarne för dess bibehållande öfverensstämmer.
Med afseende pä nödwändigheten och rättwifan aken Löneförbättring för Rikets fleste Penninge-Löntagande Em, bets - 463 Den 14 April. betsoch Tjenstemän, hofwa Riksens Stander tagit den» na wigtiga angelägenhet under öfwerwägande och derwid funnit följande omständigheter förekomma: a:o Till hivad belopp en sadan Löne - förbättring mä kunna anfläs. s:o Hwilka Embeten och Tjenster samt Stater och Corpser deraf synas böra blifwa dclagtige» z:o Af hwad Fond den bör utgå, samt 4w Tidett dä den ställe kunna taga sin börja,n Hwad forsta omständigheten angär, anse Riksens Ständer ingen annan olikhet härutinnan emellan wiste grader af Embeten och Tjenster lämpljg än den, hwartill s,elfwa Lönernes belopp föranleda; sä att hwar och en mä njuta enahanda ProCents förhöjning i proportion af den Lön, som han pä Stat mnehafwer; och hafwa Riksens Ständer funttit billigt, att den för de fleste Penninge-Lvntagate under närwarande tids dyrhet oundgängeliga Löne-för» höjning ma utgå med 334 PreCent om äreti Widkommande dernäst till hwilka Stater och Werk ett sädan förmätt bör sträcka sig; sä hofwa Riksens Ständer ansett det böra blifwa Embetsoch Tjenstemän nen samt Betjente wid de ä bilagde Förteckning uptagne Werk och Stater, som äga Löner pä Werkets Stat, tillika med Capitener wid Flotrorne, Stabs - Capitener, RegementsQwartermästare och SUbalterN - Officerare wid de Wärfwade Regementcrne och Flottorne, samt Civile Löntagare wid Armsens Flottas Escadre i Götheborg och Malmö; äfwensom alle sädane Embets - och Tjenstemän, hwilka äro ständigt tjenstgörande, mcn nu Njuta extra Löner pä Allmänna Indragnings-Ttaten till dest Ordinarie Lön pä Stat blifwer ledig och kan dem tillfalla.
Herr Grefven och Ordföranden trodde att i nu varande redaction någon ändring icke borde göras, emedan det möjligen kunde inträffa förhållanden då ett yttrande som emot en med Riket i fredligt förhållande varande Stat, vore anstötligt, kunde emot en Magt hvarmed Riket vore i uppenbart krig antaga en förändrad beskaffenhet, och voro följderne äfven olika, då en sådan förgriplig skrift i sednare fallet ej kunde göra den skada som varit Lagstiftarens föremål att afvända. Herr Grefven och Ordföranden upläste i anledning af nu i fråga varande mom. en från Stats Ministern för Utrikes Ärenderne till Herr Grefven och Ordföranden ahltén Skrifvelse, hvilken redan i Första Afdelningen blifvit upläst och härjemte finnes bifogad.1 Utskottets Ledamöter antogo den föreslagne redactionen. 10 och 11 mom. upplästes och gillades. Herr Envoijen Baron Adlerberg ansåg för sin del brottet att genom lögnaktiga upgifter och vrängda framställningar förvilla och förleda allmänheten, vara af så svår beskaffenhet att de därföre utsatte böter ej torde vara tillräcklige att afskräcka från sådane brott, hvarföre Herr Baron föreslog, att till förekommande deraf, att icke en person som äger tillgång till böter må kunna snart sagt strafflös fortfara med sina elaka afsigter, arrest eller något annat straff måtte, jemte böterne utsättas. Herr Biskop Tingstadius instämde med Herr Baron Adlerberg och förmente att fängelse efter Domarens pröfning måtte utsättas för den högre graden af sådane förbrytelser, efter brottets beskaffenhet. Herr Öfver Intendenten Edelcrantz ansåg lika med Herr Baron Adlerberg och Biskopen Doctor Tingstadius angelägenheten deraf att straffet för ifrågavarande brott blefve skärpt. Herr Lagman Sandberg som deruti instämde, föreslog i anledning deraf, en sålunda förändrad redaction, brottet umgälles med böter från 33 Rdr 16 sk. till och med 100 Rdr eller motsvarande kroppspligt efter brottets beskaffenhet, böterna förvandlade enligt 5te §n af denna Lag. Uppå framstäld proposition blef mom. med det nu gjorde tillägg gilladt.
Statsverket betungas med dubbla eller tredubbla omkostnader för ett och samma ändamål, helst icke någon fördel, och icke ens någon beqvämlighet, derigenom beredes de studerande, hvilka i allt fall måste besöka institutet. Dessutom hafva Ständerna vid denna riksdag begärt, att ett förslag skall Upprättas föt ordnandet af den medicinska undervisningen, och det saknas allt skäl ali gå detta ordnande i förväg genom anställande af ytterligare en lärare i Upsala. Att den kliniska undervisningen i botande af sinnessjuke lämpligast bör lillvägabringas här i Stockholm, lider så litet tvifvel, att det icke kunnat nekas ens af dem, som förordat det i detta afseende tillstyrkta anslaget för läkaren vid Upsala hospital. Såsom arfvode till tredje Amanuensen vid Bibliolheket torde ett mindre stipendium så mycket hellre vara tillräckligt, som denna befattning tillkommit genom enskild mans förfogande och innebafvaren tillgodonjuter räntan af en donation. Löneförhöjningarne för lärarne vid Elementar-läroverken böra, efter min åsigt, åtföljas af det vilkor, att all tionde, äfvensom praebende-hemmanen, till statsverket indragas; och synes i öfrigt antalet af lärarne vid flere läroverk, åtminstone tillsvidare, kunna nedsättas under det af Utskottet föreslagna. Bland dessa må nämnas läroverken i Carlskrona, Malmö och Piteå.» Herr Gråå instämde i denna reservation, i hvad den angår dels frågorna om anslag till en ny medicinsk profession vid Upsala Universitet, till läkaren vid Upsala hospital för undervisnings meddelande i afseende på sinnessjukas behandling och till tredje Amanuensen vid Bibliotheket i Upsala, dels ock frågan örn indragning af de till skole-staten anslagne praebende-hemman och tionde-inkomster. Bih. lill it. St. Ilör till Stats-Utsk:s, år 1857, Uti. E cklesiastik-D epartementets Expe dition. Nuvarande löner och arfvoden. St den nya Afdelnings-Chefen inom Departementet Tillökningen i Expeditionens anslag blifver således 19,263 R:dr R:mt. Bih. till R. St. Nuvarande löner och arfvoden. Nuvarande
I öfverensstämmelse med Ståndets vid 3:dje punkten fattade beslut, uteslötos de vid slutet af första momentet tillagda orden: ”frän fastslällelsedagen, oansedt tillämpning af regleringen ej genast kan börja11, men i öfrigt blef denna punkt, sådan den af Utskottet är vorden föreslagen, af Ståndet godkänd. 8:de och 9:de punkterna. Hvad Utskottet i dessa punkter hemställt och tillstyrkt, bifölls. 352 Prot.-Utdrag den 2 i April {860, iO:de punkten. Med ändring af Utskottets förslag till förändrad lydelse af denna punkt, heslöt Ståndet, beträffande första momentet af densamma, a) att elter ordet '''fördelning? sorn läses å 4:de raden, skulle tilläggas orden "pä longifvärne ? b) alt det af Utskottet föreslagna tillägg å femte och sjette raderna: "vederbör andes riilt alt öfoer fattade beslut i laga ordning anföra besvär, alltid oförkränkt? skulle uteslutas; c) att de på sjette och sjunde raderna förekommande orden: r På grund häraf och efter” skulle utbytas mot orden: ”Derefter och med? samt d) att orden på nionde raden: ”deröfver församlingens och löntagarens yttranden infordras” skulle förändras till ”deröfver församlingens och löntagarens, eller, ri händelse af ledighet, Kontraktsprostens yttranden infordras 2:dra och 5:dje momentet af 10:de punkten godkändes, sådana de af Utskottet blifvit föreslagna. ii:le punkten. Tillstyrkandet bifölls. iV.te punkten. Utskottets hemställan bifölls. Till de sålunda fattade besluten beslöt Ståndet foga det förklarande, att, då Preste-Slåndet med några få ändringar godkänt de af Kongl. Maj is i dess den 4 November '31159 till Rikdts
Land ifrån äldre tider tillbaka emellan Tionde-tagare och Tionde-gifvare varit stridigheter, hvilka sluteligen under Drottning Christinas tid genom Regeringens bemedling blifvit pä sitt sätt bilagde eller rättare sagdt tills vidare döfvade, medelst en upprättad afhandling eller så kallad ConventionsStadga, sorn dock icke vunnit sanction för evärdejiga tider, utan sedan Kongl. Majtts och Kronans andel i Tiönden jemväl blifvit till Gottlands Presterskap öfverlåten , har presterskapet vid hvarje Regementsförändring sökt oell vunnit ytterligare prolongation af förberörde ConventionsStadga och Donation. Men vid Högstsalig Hans Majit Konung CARL Xlllis , Glorvördigst i åminnelse , upphöjelse på Svenska Thronet! är en sådan prolongation Den 24 Martil, f. mi 31? Presterskapet icke förunnad, af orsak, att på Gottland, såsom å flera ställen i Rikets öfrige Prövincer, fråga uppstått om en bestämd, mera lämpelig Tiondesättning, och i anseende lill åtskilliga obehagliga stridigheter derom, så väl Högvördige PresteStåndet, som öfrige Respective RiksStånden vid sednare Riksmöten, i underdånighet begärt Konungens Nådiga bemedling } äfvensom angående ofvanberörde ConventionsStadgas kraft och verkan uppstått tvist , hvilken, j mte serskildt förslag till en lämpelig och billig utväg att Presterskapet på Gottland må hädanefter åtnjuta cn tillräcklig utkomst, utan att Tionde-gifvare allt för mycket emot deras likar å Svenska sidan varda betungade, b lil vit i underdånighet till Konungens Nådiga skärskådande och afgörande, efter derom hällne Socknestämmor, öiveriemnadt. En närmare Historisk teckning om ^allt , hvad lill beredande a! Tiondesättning på Gottland, tid efter annan Törelupit, hörer icke egenteiigen till förevarande fråga j hvarföre jag den samma med allt skäl nu förbigår.
Ehuru genom 1846 års Handtverks-ordning skråeinbetena upphörde, och liandtverksförordningarne trädde i stället, har man dock sedan skråförlättningarnes tid i nämnde ordning bibehållit föreskriften om mästerskap såsom ett medel alt derigenom vinna grundadt omdöme om den sökandes skicklighet. Men likasom man allmänt är ense derom, att myndigheterna ej förmå med säkerhet bedöma det verkliga behofvel af näringsidkare för hvarje ort, då afsättningen af deras tillverkningar icke är inskränkt till boningsorten och det närmaste grannskapet, och att, i samma mån som genom ett förmedlande koncessionssyslem uppställas många svårigheter och inskränkningar för tillträde till näringarne, ett nytt näringstvång inträder i utbyte mot skråtvånget; så har man äfven kommit till insigt deraf, att den väsendtligaste af dessa inskränkningar, mästerskapet, endast i ringa mån uppfyller sitt ändamål, att nemligen gifva konsumenterna trygghet för produkternas fullkomlighet ; och erfarenheten har dessutom visat, att större utveckling eller konstfärdighet icke vunnits inom de yrken, hvari mästerskap erfordras, än i andra, för hvilka detta vilkor ej tinnes föreskrifvet. Härtill kommer, att, lill följd af de under sednare åren inrättade tekniska skolor och andra undervisningsanstalter för danande af skicklighet i olika näringsgrenar, de förr behöfliga mästerprofven icke vidare erfordras. Expeditions-Utskottets Fiit'slag till underd. Skrifvelse, N:o 432. 5 Ett af de väsendtligaste inkasten till stöd för bibehållande af mästerskapet är, ali handtverksmästarne icke skulle beslå konkurrensen med kapitalisterne, och att endast några få skulle komma i åtnjutande af de fördelar, som blefve en följd af arbetets frihet. Härvid torde dock böra tagas i betraktande, att för närvarande (lera yrken, antingen för sig eller i förening med andra, drifvas såsom fabriksrörelse, i afseende hvarå någon klagan ej försports öfver kapitalernas inverkan, och alt, beträffande sådana yrken, hvilka till fabriksnäring icke äro hänförliga. kapitalerna genom det beredda tillfället lill vidsträcktare användande af tillgängliga arbetskrafter skola väsendtligen bidraga till produkternas fullkomnande.
Jag anhåller vördsamt, att Hr Landtm., efter att hafva gifvit oss propos. till bifall eller afslag å inbjudningen, täcktes framställa särskild propos. på det förslag, som Hr von Hartmansdorff gjort, med det tillägg, som Hr Rosenblad begärt. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, i anledn. af den hemställan Hr Lefren gjort , att i Talmansöfverläggningen U tsk:s-ord förander ne ett par gånger varit kallade för att upplysa hvilka ärenden, som ännu återslode för Utsktns handläggning. Vid det sednaste af dessa sammanträden upplystes att ganska få inål numera bero på Utskrns handläggning i första handen, utan alt, med få undantag, alla vore i Utskin beredda och öfverlenmade till Stånden eller expedierade till tryckning, hvarföre således ärendenas skyndsamma gång komme att bero af Ståndens öfverläggningar mera än af Utsktns arbeten, hvilka egentligen komme att bestå uti saminanjemkning af de olika beslut , hvaruti Stånden kunde Lomma alt stanna. I anledn. af dessa upplysningar hade Talmännen öfverenskommit att Stånden skulle kallas till plenum oftare än hittills; i denna vecka komme tre dagar att användas till plena, och rörtde plena i nästa vecka skulle öfverensskommelse nästa Fredag komma att äga rum. Talmännen och de i Talmansöfverläggningarna deltagande ledamöterne af Stånden hade icke tilltrott sig att kunna bedomina huru lång lid som fordras för afslutandet af de ärenden, som återstå lill handläggning, då ännu flera statsregleringsoch bevillningsroål återstå. Hr von Hartmansdorff: Jag vill blott hafva äran tillkännagifva, att jag alltför gerna instämmer med Hr Rosenblad och Frih. Boye i deras yrkande om bankens lånerörelse ; ty denna är också en fråga, som bör tagas i öfvervägande.
Grefwe körner, /^stolpl, (Zörsn, anmärkte, stt wäi icke menrnaen wore atr Rstsens Ständer öfwer d sta ämnen stuve orfluta , men om Memonalet kill U stolt remitteras, och wstottet sig der^ öfwer mläier, torde kanske Ri°senS Ständer derom hos Hans Maj:t göra en u d-ldärstg hemställlln. Herr Grestwen enmärkte stutellgen att dä delta wore en allmän träga, dorde dermed såsom dan nu uppgiswir förfaras. Lrchcrre »Mts, klestnc: ermdrade, att betts - Den n Januarit. 69; ta Herr 8jörnkf,rngs Memorial stöde i gemenstap med den ot Fr-.heere ^aeUvLict i StatS-Utstotcc: wackca och nyligen dit ätcrreuutlerade motion rörande kriZswaftndetö iiyrelfe. Grefwe De !a Qgrciie, fortfor otl yrka,Ktt detta wore rent ak ett Comm^ndomäi hwarmcd Rioderstapek 06) 2!deln sig ej Friherre ^clelkvärcl) Lric Oä,sn : Mm motion angick redowiSningen för och Administrationen of Kngswäs-ndet och dar just icke nägon gemenst.p med det förewarande, likwäl har lag alldeles ingenting emot lemchen af Herr LMnlizLluLs Memorial. Herr Grefwe» och) LandtMar skatten, inwände att det wat vckfä hade angäll tlojäikandet af eu MilitaireChef. Friherre Leclerlleöm, ^cob: Jag ser intet hinder iör detta Memori !s remiitcrande. Det angär en allmän sräga Grefwe De I» s anmärkning alt der wore ett Lommar,domö! är gansta ligng.
Jag föregaf således, att ett opåräknadt tjennat ställe, och skyndade derefter hit, för att i lugn, steåliggande, genast fordrade min närvaro på ett anfå njuta några ögonblicks sällhet med henne, ningar. idealet för alla mina tankar, drömmar och förhoppGabriella. din stackars Ella, som i sin ensamhet också endast egde tanken på dig, till sin förströelse. Arnman. man kan lefva, efter en sådan stund som denna. Du älskar mig Du är min O! när jag eller dess bekymmer. så här håller dig, har jag ingen aning om jorden Gabriella. vill alltid vara din ty sedan jag lärt känna Ja, min älskade Arvid! jag är din! jag Ack, min Gabriella hur år det möjligt, att Tack, min gode Arvid Du kom således ihåg dig, vet jag äfven, att din kärlek ensamt är mäk tig att göra mig lycklig. O! om du visste, hvad jag här känner mig främmande! Ingen sträng af helig ömhet, genljuder i mitt hjerta, vid tanken 71 på min omgifning! Intet band af kärlek eller vördnad, fängslar mig vid min far Jag älskar Erika, ty hon har för mig varit allt! men vid nad de öfriga, är jag endast genom vanans makt föreArnman. sträfvan! och din kärlek derför, den skönaste Blifve således din sällhet, målet för hela mitt lifs belöning! Ännu i morgon, så snart Kapten Hahand. De äga inga giltiga skäl att afslå denna betid vi gå till mötes. raldson återkommer, vill jag af dem alla begära din gäran; Låtom oss derföre glädja oss åt den framGabriella. tycke, ty med honom på vår sida, ska vi lättare kunna öfvertala de andra. Arnman. samt söka förmå honom, att bekräfta vår lycka Gabriella. mig så glad ... så lycklig, att jag hädanefter endast (Hon afbrytes af Anton, som nu synes omfamning, ger till ett vidrigt utrop.) O, min Arvid i detta ögonblick, känner jag Du har rätt, min Gabriella vi vilja gemenFörst måste vi likväl utverka oss min fars sam i dörren, och i det han fär se Arnman och Gabriellas FJERDE SCEN.
Majits förslag, att till en skansanläggning vid Oxdjupet anvisas för år 1867 ett belopp af 100,000 Ridr. 37:o. Stats - Utskottets Utlåtande N:o 51. 33 37:o. Befästningarne vid Carlskrona. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade af samina anledning, som förut anförts rörande Waxholm, under år 1864 några genomgripande åtgärder icke heller kunnat vidtagas för att sätta Kungsholms fästning uti försvarbart skick, efter de förändringar och vilkor, som nu måste uppfyllas af ett fast sjöförsvar. Dessa åtgärder hade då inskränkt sig till anläggande af tvänne provisionela bepansrade batterier, hvilka nästlidna höst blifvit färdiga. Af chefen för ingeniör-korpsen hade nu blifvit framlagda planer och förslag, afseende i vidsträcktare mån fästningens förstärkning samt stora inloppets försvar; varande kostnaderna för Kungsholmens lörstärkande och komplettering beräknade till 521,195 Riksdaler 90 öre. Derest de i afseende å Kungsholms fästning föreslagna förändringar komme till verkställighet bringades visserligen denna fästning i ett fullt brukbart stånd äfven mot nutidens anfallsvapen. Men den kunde icke lemna något rätt kraftigt försvar åt stängsellinierna, hvartill verkens lägen icke voro lämpliga, såsom helt och hållet förlagda efter helt andra försvarsgrunder, eller att tidigt kunna möta en inseglande fiendtlig flotta med skott långskepps. Det blefve således, efter chefens för ingeniör-korpsen tanke, angeläget att ordna detta försvar utom fästningen, och ingen plats egnade sig härtill så väl som undervattensgrundet Dynan, beläget sydost från Drottningskär och omkring 800 fot från stranden af Aspö. Ett förslag hade derföre blifvit upprättadt att förse detta grund med en för ändamålet lämplig befästning, bestående af 11 stycken bepansrade kasemater för de grofsta pjeser mot inloppet och stängsellinien, samt 10 stycken vanliga kasemater mot landsidan och till beskjutning af terrängen framför Drottningskär.
Besvärsoch Ekon.-Utsk:ts den 9:de d:s bordlagda Bet:den: N:o 81, i anledn. af väckt motion om befrielse för sockneprester från skyldigheten att åtfölja dödsfångar till afrättsplatsen; N:o 83, i anledn. af väckt motion om uppskof med tillämpandet af Kongl, kungörelsen den 15:de Juli 1859, ang. laga skiftens verkställande på Gottland; N:o 84, i anledn. af väckt motion om bestämmande af ersättning åt kronobetjent för försäljning af å lande.t utmätte lösören; N:o 85, i anledn. af väckt motion om skjddighet för åbo att borthugga skog, som står för nära annan åbos åkerjord; N:o 86, i anledn. af väckt motion om makademisering af de genom Norroch Roslagstullar från Stockholm ledande vägar, samt i fråga om erläggande af afgift för samma vägars begagnande; och N:o 87, i anledn. af väckt motion om afskaffande af fot - Den 23 Maj c. m. möten vid Skånska Kavalleriet eller deras ingående i regements-m otena; hvaremot samma Utsk:s Bet:de N:o 82, i anledn. af väckta motioner dels ang. rotehållares skyldighet att inställa sig vid generalmönstring, dels om rättighet för roteoch rusthållare att, utan all inblandning af officerare, med soldat, hussar eller båtsman afslnta knektekontrakt m. m., blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt.