Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 47 Januariih Harn Excellence Herr Grefve af WeU jerstedt, Gustaf: Uti remissen till Riddarhus Utskottet, instämmer jag med Friherre Åkerhjelm. Då af Utskottet ett förslag i ämnet blifvit utarbetadt, och detta till Ridderskapet och Adeln inkommer, kan frågan ej allenast till sin behörighet som sak, utan äfven uti sin tillämpning till form, uti hela sin vidd, pröfvas. Intet hinder kan då, efter min öfvertygelse, af remissen hämtas, för denna till befordrande af frågms regelbundna och lagenliga verkställighet, ytterligare pröfning och fördelning, vare sig i constitutionella stadganden, eller i lagstiftning, eller i ändring och tillägg i RiddarhusOrdningen, samt att, i följe deraf, åt vederbörande Utskott uppdraga de dervid nödige åtgärder. Grefve Posse, Claes Fredric: Hvad här blifvit yttradt, eller att den motion Friherre Åkerhjelm vid denna Riksdag vackt, angående offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, är vorden under loppet af'förra ‘Riksdag äfvenväl gjord, instämmer fullkomligen med verkliga förhållandet, äfvensom att densamma då blef remitterad till Riddarhusutskott tet; men som berörde motion först väcktes mot slutet af Riksdagen, och Utskottet icke hant deröfver afgifva fullständigt Retänkande, utan frågan uppsköts till nästpåföljande Riksdag för att af då varande Riddarhusutskott pröfvas, så anser jag för min del så mycket mindre något hinder nu möta mot remiss af Friherre Åkerhjelms motion till nämnde Utskott, sorn frågan i alla fall, med anledning af nyss åberopade Den 2.7 januarii. Ridderskapets och Adelns beslut vid förra Riksdagen, hos RiddarhusLtskottet till prölning måste förekomma. En Remiss till Utskott innefattar dessutom hvarken bifall eller afslag å motionen, hvilket i alla fall sedermera beror på Ridd ersk årets och Adelns afgörande. Jag förenar mig således uti den af flere värde Ledamöter gjorde anhållan, att motionen må blifva till Riddarhusutskott remitterad.
Efter att sålunda hafva redogjort för de förslag, hvilka i fråga om norra stambanan blifvit inom Riks-Stånden framställda, får Utskottet, som nogsamt inser vigten deraf, att såväl Westmanland och Dalarne som äfven de Norrländska provinserna genom norra stambanans utsträckning, så fort ske kan, må erhålla en af behofvet högt påkallad förbättring i sina kommunikationsanstalter, men som derjemte, på sätt ofvan i fråga om östra stambanan blifvit anfördt, lika med Kongl. Maj:t finner en betydlig minskning i anslagen till jernvägsbyggna - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 15 der, i förhållande till hvad vid sednaste riksdagar för sådant ändamål beviljats, nu vara af nödig omtanka föreskrifven, — hvadan den summa, som vid innevarande riksdag må anslås till jernvägsarbeten och dermed sammanhängande behof, bör i möjligaste måtto inskränkas, — hemställa, att Rikets Ständer, utan att nu ingå i någon pröfning om lämpligaste rigtningen för denna banas fortsättande, måtte förklara, att något anslag för fortsättning af norra stambanans anläggande icke vid denna riksdag af Rikets Ständer beviljas. Vidkommande derefter Friherre af Ugglas’ framställning i fråga om anställande af ytterligare undersökningar rörande den rigtning stambanan norr om Stockholm må erhålla, så, och enär Rikets Ständer åt Kongl. Maj:t öfverlemnat, att af jernvägsbygguadsmedlen använda hvad som erfordras till anställande af undersökningar, med afseende å framtida fortsättande af stambanorna inom de trakter, der yrkande om banornas utläggning i olika rigtningar blifvit framställda eller Kongl. Majit eljest kan finna skäligt att låta dylika undersökningar anställa, får Utskottet hemställa, att hvad Friherre af Ugglas i berörda hänseende föreslagit, icke må till någon särskild åtgärd föranleda. B) Angående anslag till anläggning af nya stambanor. 3:o. Stambana mellan Wexiö, Carlskrona och Calmar.
Disconter utfärdade Privilegier några deråt syftande föreskrifter ej finnas, och det ej eller kan vara okändt, att lån-biträden till stora summor på en hand blifvit af dem medilelta, till äfventyr» ej alltid till befrämjande äf en inrikes nyttig penninge*circulatjon > sa har Den 17 Juli. 1611 Utskottet ej salcnat skäl till elen finskan, att, enär hädanefter slike verk invättas, de mage forses tned instruetioner , som blifva efter ändamålet närmare lampa e. Då Utskottet fullgjort sitt åliggande att söka upptäcka anledningarna till närvarande ofördelaktiga ställning , har det ej funnit sig tillständig! att bedöma hvad sammanhang de anstalter , hvilka i större eller mindre man till densamma bidragit, kunnat hafva med de Politiska förhållanden , hvaruti Sverige vid samma tid sig befunnit, likasom den frågan , huruvida nämnde åtgärder äro att anse såsom följder af Riksens Ständers under förra Riksdagar yttrade Önskningar eller icke , är af den beskaffenhet, att den ej kunnat medföra någon ändring i de principer Utskottet trott sig böra folja_ vid detta ärendets behandling. PJvad angår den gjorda anmärkningen om olämpligheten deraf, atf Tull-afgiften okas utöfver ett visst förhållande af lo, 15 till högst 25 procent, får Utskottet anföra, att dess yttrande i denna del endast innehåller en i allmänhet yttrad önskan dels om tullens successiva lämpande efter varans pris och myntets värde, och dels att sådana till införsel tillåtne tillverkningar, som utgöra föremål för en nyttig Industrie inom Piket, genom bifungadeTuII-afgifter försväras, oeli tullen på victualier och kreatur, då de inkomma fran andra orter ari Finland, till en början regleras i det förhållande till varu priserna, sorn 1799 ärs SjötulIs-Taxa utsätter, och sedermera jtin ån in gotti förliöjäS i brån abden inhemska pro duc - Den 17 JulU ductiorens tillväxt, samt att i sådant afseende ny Tall-taxa å dem årligen upprättas, och vidkommande den af Utskottet föreslagna tull å Caffe till 6 sk.
19 åstadkommande af nödig förbättring i aflöningen, dels till beredande af möjligaste likstämmighet deruti vid alla regementen och korpser; så hade Rikets Ständer, som ansågo del vara uppenbart, att en ny allmän reglering af befälets aflöniugsförhållanden utaf behofvet påkallades, men att en dylik reglering borde, utan ytterligare bidrag från Statens sida, kunna lillvägabringas medelst de stora tillgångar af indelta räntor, kronotionde, boställen och kontanta anslag, som redan funnos anvisade, emellertid, så väl vid berörda riksdag som vid den sistlidna funnit godt alt, utöfver det i Riksstaten förut uppförda kontanta anslag för indelta Kavallerioch Infanteri-regementena, för hvardera slatsregleringsperioden som dessa riksmöten omfattade, bevilja och till K. jYiaj:ts disposition ställa en summa af 100,000 R:dr årligen alt vid de regementen och korpser, som deraf företrädesvis vore i behof, användas till löneförbättring i första rummet åt underbefäl och subaltern-officerare jemte deras vederlikar, samt vidare, så vidt tillgårigarne medgåfve, jemväl ål Andre Kapitener och Regemenls-qvartermästare, dock med förbehåll att en dylik förmån icke finge tillgodokomma dem af bemälde löntagare, hvilka voro med boställen försedde; Och bar E. K. Majit, enär fortfarandet af berörda anslag ännu af omständigheterna tillsvidare påkallades, nu föreslagit att detsamma måtte älven för nästa stalsregleringsperiod i Riks-stalen bibehållas, för att enligt redan meddelade föreskrifter för ändamålet användas. Enligt hvad ofvan åberopade Statsråds-prolokoll innehåller, bar E. K. Majit åt Landtförsvars-komiléen uppdragit alt närmare undersöka, i hvad mån de tillgångar, hvarje regemente eller korps eger, medgifva att derinom reglera aflöningsförmänerna på ett rättvist och tillfredsställande sätt, eller, i motsatt fall, huru en sådan reglering lämpligare kan vinnas och hvilka brister behöfva fyllas; hvarjemte E. K.
Enär desse Motioner hafva hufvudsakligen enahanda syftemål, har Utskottet funnit lämpligast, att dem, i ett sammanhang, besvara; dervid Utskottet får vördsamt åberopa dess utlåtande, af denna dag, angående Pensions-Inrättningen för Civile Staternes Ämbetsoch Tjenstemän, i förening hvarmed äfven är fråga om deras Enkors och Barns Pensionerande i framtiden* Utskottet har deruti tillstyrkt, att Lön-besparingarne å Civile Staterna skola tillfalla deras Pensions-Cassa-Inrättning, hädanefter på sätt sorn redan StatsUtskottets Betänkanden. 79ft är förordnadt oi Vacance-månads besparing vid Militaire Beställningar samt derjemte ådagalagt, att livad å de sednare innehålles och tillfaller »Staten för afskedstagande Tjenstemän, komma dem till godo genom motsvarande allmänna bidrag till Arméens Pensions-Cassa. Och då de ändamål Motionerna hafva, sålunda blifva uppfylde, på ett' sätt, som, efter Utskottets tanka $ närmast instämmer med Ämbetsoch TjenstemännenS egen fördel och hittills gällande författningar, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon vidare åtgärd af Riksens Ständer, i anledning af ofvannämnda framställningar; hvilket dock Riksens Högloft. Ständers bepröfvande vördsamt underställes. Stockholm den 3 Maji i823i Utlåtande, i anledning af gjord Motion om Ämbetsoch Tjenstemåns behof, att, inom 70 års ålder taga afsked med oafkortadt åtnjutande af Lönen. XJ"ti Memorial, som Högv. Preste-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat, har Pa - N:0 142. Ånkora den 7 Maj 1823.
Men då en del af Kronans skogar, för hvilkas begagnande ifrågavarande afgift blifvit bestämd, numera äro försålde, hemställer Utskottet tillika, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, efter det fullständig utredning af ämnet blifvit tillvägabragt, vid nästkommande Riksdag må för Rikets Ständer framställas förslag till de förändringar uti stadgandena angående ollongälden, hvilka af nuvarande förhållanden möjligen må påkallas. Stockholm den 23 April 1840. Bil. till Stat s-Utskol tets Utlåtande , N.o 6,j,. N:o 04. Litt. D. 7 Ank. till Exp. Utsk. den 23 April, kl. 4 e. m. Utlåtande, angående gjord framställning, att ränta af odlingslägenheter å Allmänningar, i vissa fall, bör upphöra att till Stats-Verket ingå. (I. A.) Du det i senare tider skall hafva visat sig, att af de vidsträckta skogstrakter, som, under namn af Kronoparker eller Allmänningar, stått under Kronans disposition, större eller mindre delar tillhört enskilde hemman eller lägenheter och jemväl, efter derom anställde rättegångar, blifvit dem tillerkände; men derförinnan och under det Allmänningarne ännu ansågos tillhöra Kronan, odlingslägenheter, i tillämpning af 1805 års Skogsordning, blifvit upplåtne och skattlagde, ehuru håde upplåtelsen och skattläggningen voro tillkomne, under ovigtig förutsättning af Kronans egande-rätt, som icke existerat, emedan hemmanens ordinarie skattläggning skett, med beräkning af alla deras tillhörigheter, hvaruti således den såsom allmänning ansedde skogsmarken förments vara inbegripen; har Riksdags-fullmägtigen Anders Andersson ifrån Skaraborgs Län, uti motion, sorn tili Stats-Utskottet blifvit remitterad, föreslagit, att, enär uppenbart vore, att den serskilde skattläggningen af förstberörde lägenheter utgjorde en lika orättvis, sorn obehörig tillökning uti hemmanens ordinarie skattläggning, Kronans anspråk på den ökade skatten, der nämnde förhållande är för handen, måtte från trä das och samma skatt, i den mon lägenheterne bibehållas, erläggas till hemmanens innehafvare.
Hallbeck, Prosten Osterman, Domprosten Doctor Elmgren, Contracts-Prosten Sandberg, Contracts-Prostsn Nordhammar, Prosten Sylvan, Prosten Källström, Prosten Lundblad. S. D. Af det hos Ståndets Electorer denna dag haline Prolocoll inhemtades, att Professorn Doctor Thomander blifvit, i Lector Laurenii ställe, utsedd lill Ledamot af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, dertill han ock, genom Protocolls-utdrag, legitimeras skulle-. Från Vällofl. Bougare-Stakdet. S. D. Till handlin^arne lades Expedilions-Utskoltels Memorial: N:o 31 i anledning af Borgare-Ståndets återremiss af Expedilions-Utskoltets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 147; och N:o 32, till Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af dess återremiss af Expeditions-Utskottets senare skrifvelse-förslag N:o 186, angående ]Närings-fri heten. Bilt. tili R. St. Vt dr. d. 18 Fehr. 1841• S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: N:o 421, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 406. Bifölls. N:o 423, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner „ i anledning af skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena Juris 92 och 221. Voterings-propositionerne godkändes. N:o 424, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående ett extra anslag till befremjande af göromålens gång inom Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium. N:o 425, i anledning af väckt fråga om löne-ersältning för en Härads' höfding i Wermland. Bifölls. N:o 426, 1 anledning af Herr Hallinus motion om låne-anslag till Malmö hamnbyggnad.
D. KONGL. MALTS Resolution på Presterskapets uti Götheborgs Stift besvär, ilat Stockholm den 30 Sept. 1668. R. Registr. P. 11 f. 1040. Ulhi Ilallandh. 12. Hvadh vidhkommer Presterskapets i Halland underdånige begiäran, alt kyrckiotijonden icke molte anvcndas lili Magazinen och Guarnisonernes underhåldh, uthan förblifva till dhe usus, som dhe hafva varit destinerade; så vill Kongl. Maj:t att dermedh schali förhållas effter dess Nådige Presterskapet i Giötheborgs Stifft gifne resolution på Rijkzdagen a:o 1660, eftersom Kongl. Maj:t densamma ännu härulhinnan vill reiterera, att kyrkiorne schole niuta deras intrader oförrychte som dhe dem tillförende haft hafva, till deras byggning och reparation, hvarvidh Gen. Gouverneuren oell Landshöfdingen skola dem maintinera och handhafva. 13. Dhe bendicia angående som hafva varit lagde till Kyrckiors, Schola rs och deras betientes underhåldh, hvilka förmehnas varda förde uthi éens eller annors Donationseller Kiöpebref; och Presterskapet begiära, att dhe måga blifva vidh dheras förre fundation; Så vill Kongl. Maj:t
Bildts förslag tror jag deraf ingen våda kan vid utförandet upstå, emedan det blir 2 parter, nemi. K. M. och Carlstad stad, som skola bestämma saken. Jag anhåller således om bifall till Hr Bildts förslag. Hr Bildt: Jag har begärt ordet blott för att bestrida Gr. Sparres jemförelse mellan denna fråga och den som afgjordes på f. m. om ett understöd till Östergöthland. Detta sednare utgick som lånebidrag till hela kostnadssumman; men då denna mycket öfversteg det upgjorda förslaget, blef äfven bidraget förhöjdt. Här skulle R. St:r deremot bevilja en viss gifven summa utan allt afs:de på kostnadsförslagets belopp, och K. M. skulle bestämma utförandet. Det är gifvet att i kontraktet om detta arbetes utförande skulle i Usta § inflyta, att det skulle bringas till fullbordan utan något ytterligare bidrag från Statens sida. Jag tror således Gr. Den Ii December o. m. Sparre3 fruktan, att man vid nästa Kiksdag skulle komma att begära nytt anslag för lietta ändamål, vara ogrundad. Gr. Sparre: Just denna Irsta §, hvarom Hr Bildt talat, hafva vi i dag på f. m. visat att vi icke alls bry oss om; och jag förmodar att Carlstads kommun, upmuntrad af delta exempel, icke skall underlåta att vid nästa Riksdag söka vinna samma förmån som nu tillfallit Östergöthland. — Om nu R. St:r bevilja detta anslag, och K. M. sedan bestämmer alt den plan bör följas, som kostar 4119,518 Rdr, finnes då något billigare än att Carlstads kommun kommer in vid nästa Riksdag till lt. St:r, och begär att emedan R. St:r och K. M. inlåtit kommunen i ett så vidtutseende företag, hvartill R. St:r anslagit blott 100,000, ehuru det verknigen koslar 459,518, det återstående beloppet då måtte äfven anvisas. Jag tillstyrker på denna grund fortfarande afslag. Gr. Löwenhjelm: Jag kan icke fatta de konklusioner Gr. Sparre här framstäilt. Ett kontrakt måste naturligtvis vara gällande.
För att ytterligare styrka de uppgifter, som jag muntligen afgaf, dä frågan sist här förevar, har jag sedermera till StatsUtsk. inlemnat en frän Comm.coll. mig meddelad uppgift på de fartygs lästetal, som tillhörde de särskilda navigationsskoledistrieterne. Deraf iuhemlas, att de under Calmar navigationsskolas district hörande fartyg uppgå i lästetal till 3,734, de under Malmö till 1,762, samt de under Hernösands lill 8,222. Om man nu jemförer detta förhållande med det antal elever, sorn vid dessa särskilda skolor njutit undervisning, så torde man finna, att det yrkande jag framställt om förhöjning i anslaget för Hernösand, var grundadi icke allenast på ett bestämdt behof, utan äfven på billighet. Jag tager mig derföre friheten framställa den önskan, att II. o. Ad. måtte besluta, alt den tillökning, som kommer Hernösand till godo, åtminstone måtte bestämmas till 500 r:dr, dä det blir en möjlighet för skolan att kunna hålla sig 2:ue lärare, utan hvilka hela anstalten kommc att förfela sitt ändamål. Hr von Hohenhausen: Jag anhåller, att det måtte blifva upplyst, huruvida prot.utdr. från Borgareoch PresteSlm till R. o. Ad. ankommit, och deras beslut i sådan händelse uppläsas, samt jag derefter återfå ordet. II. Ex. Ilr Gr. o. Landt m. behagade upplysa, att endast från BondeSt. prot.utdr. ronde pröfningen af förevar, utlät, ankommit. Hr von Hohenhausen: Navigationsskolan i Wisby förhåller sig till elevernes antal alldeles såsom den i Hernösand. Efter de uppgifter jag i Comm.coll. härom erhållit, har delta antal det ena äret stigit, och det andra varit något mindre. Gottland är en ö, och en stor del af dess innevånare åro sysselsatta med sjötjenst. I nästan alla sjöstäder träffas Gotllänningar, såsom sjömän på coopvardifarlyg. De återkomma om hösten och genomgå cursen vid skolan under vinterns lopp. Skolan är icke så absolut afsedd för någon viss ort.
Jag hat* sett våra behof fyllas genom utifrån inkommande illa uppfödde, ömtålige och dyra hästar, hvilket jag, lika med hvad Motionen innehåller, anser hafva mycket befrämjat de förr i Skåne befintlige privata Stuteriernas nedläggande, men derför icke ensamt vill tillskrifva ett nedsatt mål å Cavallerie Remonter, utan lika mycket det förändrade Landtbrukssystem, som genom Enskiftesverket af hela detta Land antogs. Jag har vidare sett behofvet att för Sveriges Cavallen införskrifva Danska hästar, och måhända uppnår den contanta skatt vårt rörelsecapital derföre lemnar GrannRiket den icke obetydliga summan af | million R:dr B:co årligen. Våra Stuterier äro, med allt detta, qvarlemnade i vanmagt såsom profbitar af besynnerliga croiseringsförsök. Hvad beträffar Cavalleriet, må det vara mig tillåtit yttra den enskilda öfvertygelse, att detta vapens tactiska användande för Sverige fordrar mera än det vackra utseende och den till stor fullkomlighet vunna Exercice, hvarutinnan detsamma hos oss i sednare tider kan anses ha uppnått målet för vår önskan. Det fordras att vara användbart å alla lokaler, uti vidsträcktare defensionsplaner, och såsom underlägset äfven harcellerande veta begagna all sin kraft å den utmattade fiendtliga anfallscorpsen, för att våldsamt förstöra den. Det Den io December f. m. 3o3 skulle således nu icke behöfvas, att fästa högre uppmärksamhet vid annat än styrkan hos hästen, i hvilket afseende jag trott mig uti en särskildt tryckt afhandling böra allmängöra några vigtiga omständigheter, som påkalla all noggrann omtanka vid vapnets fullkomnande, den jag här vågar utbedja något afseende.
För det närvarande är de underhållne barnens antal ökadt till 5o, nemligen 3i Gossar och 19 Flickor; och enligt uppgjorde beräkningar uppgår årliga kostnaden för hvarje barn, i ett för allt, till io3 Rldr, eller för sistnämnde antal tillsammans till 5,i5o Rldr •— Barnen begagna tills vidare Växelundervisnings-Sällskapets Schola; hvaremot en del af samma Schola tillhörande barn undervisas i handaslöjder uti ifrågavarande Inrättnings verkstäder. Till Fattigvårds-Inrättningarne höra äfven följande aine Arbetshus hvilka, enligt hvad i Berättelsen af år 1828 finnes uppgifvet äro bestämda att lemna alla fattiga, som deraf vilja sig begagna, tillfälle till förtjenst genom arbetslöner arbetslöner för varor, hvilka de derstädes till bearbetande, få emottaga, nemligen: XLVIII. Norra Frivilliga Arbetshuset. Med ett oförändradt fastighetsvärde af 12,000 Rrdr, egde denna Inrättning, vid slutet af det uppgifna sista Räkenskaps-året, eller den i September i832, ett räntebärande Capital af 13,843 R:dr 9 sk. 10 rist., jemte tillverkningsoch varu-lager samt redskaper lill ett värde af ii,5io R:dr 10 sk. 5 r:st. — Inkomsterne, bestående af Interesseoch Hyresmedel, utgjorde 1,000 I arbetslöner bade blifvit utbetalde 4.355 Rrdr 43 sk. x r:st till 499 arbetshjon af Qvinkönet, hvilka per medium årligen utgjort en personal af 482. Under sednare åren har Inrättningen erhållit donationer till ett belopp af 11,000. XLIX. Södra frivilliga Arbetshuset 3 inrätladt år 1773 och understödt dels af allmänna medel, dels genom enskilda bidrag och donationer.
Maj:t att vidare bestämma vigten af hvarje särskildt sådant allmänt behof, likasom beloppet ocb villkoren för det allmänna bidrag som dertill kan af sådant anslag lemnäs. Ocb för detta tillstyrkande har jag fått en ökad anledning af Högh Utskottets behandling utaf frågan om Halmstads Hamn, hvilken fråga i min tanke har den aldranärmaste likhet med den om Lidköpings Hamn, utan att densamma för omliggande ort har sådan vigt, som Lidköpings eller Jönköpings grannskap bestämdt fästa vid anläggningarne der.” Hvarjemte Herr Prosten Doctor Almqvist anförde: Stals-Utskottets Betänkanden. 389 ”Min mening är icke, att Högl. Utskottet skall bifalla Motionairens önskan i bela sin vidd. Jag respecterar den princip Högl. Utskottet synes hafva fattat: att spara allt hvad sparas kan. Jag delar fullkomligt samma åsigt i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångar, likväl önskade jag, att denna sparsamhet icke må sträckas derhän, att lemna äfven de billigaste framställningar utan uppmärksamhet. Här är fråga , om en Hamnanläggning, hvilken i synnerhet sedan Canalen blifvit öppnad emellan Vettern och Veneri!, är af högsta vigt och angelägenhet; så väl för Staden Jönköping, som för Tabergs Bergslag och hela Landsorten deromkring. Kostnaden dertill är så betydlig, att den enskilde förmågan är otillräcklig att kunna d,en tillvägabringa. Mig synes det vara lika obilligt, å ena sidan, att belasta staten med hela kostnaden — å andra sidan att lemna det enskildta bemödandet utan allt biträde. Jag hemställer derföre, om icke Högl. Utskottet skulle täckas vidtaga den utväg, sorn förut vid några tillfällen blifvit nyttjad, och om jag mins rätt äfven vid fråga om uppmuddring af Hamnen vid Landskrona, att nemi. tillstyrka Rikets Högl. Ständer gå in med en underdånig skrifvelse tili Kongl. Maj:t och begära, att närmare undersökning må anställas, dels öfver det kostnadsförslag, som blifvit uppgjordt för Hamnbyggnaden i Jönköping, dels öfver det bidrag som i enskildt 3g o