Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Vid förnyad föredragning af Con» stitutions-Utskoitets, sedan 1815 års Riksdag ivilande och den ig sistlidne Februarii på bordet lagde Förslag till ändringar uti nedannärnii-. de §. §. af Riksdags-Ordningen, faun Hoglofl. liidderskapet och Adelli för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 15, 46 och 68 §. §•, jemte usta Alternativet af de utaf 38 §. framställde redaktioner, hvaremot Utskottets Förslag till förändrade Redaktioner af 14, 2g, 56 och 63 §. §• af liidderskapet oell Adeln ogillades. S. D. Vid förnyad föredragning, af Constitutions - Utskottets sedan 1815 års Riksdag hvilande samt den 19 sistlidne Februarii på bordet laggde Förslag till ändringar och tillägg uti Tryckfrihets-Förordningen , farin Högloft. Ridderskapet och Adeln godt ogilla de af Ut - skottet tillstyrkte ändringar uti 4. §. 8 mom* samt 5 §• 2 och 3 mom.; men alla öfriga af Utskottet föreslagne ändringar och tillägg, nemligen uti ingressen, 1 §• 5, 6,7 och 8 morn. 3 §. 9 mom. 4 §. 7 mom. & §• 1 och 4 mom. samt uppflyttning af 8 mom. emellan 6 och 7 mom. af sistnämnde §. blefvo af Ridderskapet och Adeln antagne ; i följd hvaraf frågan om afskaffande af den nuvarande Juryn således komme att förfalla. Från Högvördiga Prest-Stdndet. S. D. Sedan Ståndet erhållit underra^tel} se; att Högloft. Ridderskapet och j^éln under dert 11 dsrfKés antagit den vid 1815 års Riksdag af Constitutions-Utskottet föreslagne ändring uti Regerings-Formens 37 §., så blef berörde Förslag nu ånyo föredragit och af Prest-Ståndet godkändt.
Hela den landväga införseln öfver Idefjorden år 1864 samt, intill den 21 Oktober år 1865, finnes uti bilagda officiela uppgifter upptagen. Att Svenska statskassan, på sätt närlagda uträkningar utvisa, härigenom under året 1862 undandragits en tullinkomst af 13,924 och under år 1863 af 24,162 Riksdaler torde i och för sig förtjena att tagas i betraktande, men är dock af jemförelsevis - Motioner i T! or g are-Ståndet 1865. 409 vis underordnad vigt, ehuru det bör ihågkommas att detta sätt att eludera mellanrikslagen ännu är i sin början; det betänkligaste ligger, såsom mig synes, deruti, att en Kongl. Författning kan och får begagnas till täckmantel för ett oförtäckt lurendrejeri, samt att Norrmännen, som, när fråga är om införseln till deras land, högljudt beklaga sig öfver den tull-lindring mellanrikslagen medgifver, och, i öfverensstämmelse med denna åsigt, lägga alla möjliga hinder i vägen för samma införsel, tillåtas undandraga sig all tull å de varor, sorn af dem på nämnda sätt till Sverige införas.
Ständers till Stats-,Banco - och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer, beträffande Stats-Verkets tillstånd celi'förvaltning för arén lgio och lgii bland annat anfört: Att Stats-Verkets Inkomster för nämnda år icke kunnat, på sätt 4. \. uti den. för Revisorerna år 1812 utfärdade Instruetion föreskrifter, tagas under granskning, i saknad af för samma år afslutade Riks-Hufvud-Börl er, hvilka ej kunnat fullbordas, enär LandsEöckerna, som bördt vara författade och till Karn. rriar-CoItegium insände ett och ett halft år efter Redogörelse-året, då ännu icke från alla Länen inkommit; samt ätt de, till jeinnförelse imellan öfverskotter och brister på InkomstTitlarna uprättade Tabeller icke kunnat, i brist af fullständiga General-Stats,-Förslager blifva fullkomligt bestämde och tillförlitlige; hvarjemte och som Stats-Verkets betydligaste Inkomster bestå uti Landt-Rentorna, hvilka upptagas i Kiks-Suten och förslagen efter Jor debokspris - 76
Emedlertid har, på sätt nu granskade räkenskaper och handlingar utvisa, en stor del af de under Krigs-Kollegii Underhålls-Afdelning ställda Kassor hittills blifvit och varder fortfarande utlånad, endast emot namnförbindelser; de flesta numera innefattande skyldighet för låntagaren att i vanlig diskoutväg, hvar sjette månad, afbetala en femtedel af kapitalet. Med anledning häraf, och då i afseende på de under Kongl. KrigsKollegii vård ställda särskilda Kassor, hvilkas räkenskaper af Rikets Ständeis Revisorer granskats, Kongl. Maj:t, den 26 Oktober 1840, utfärdat förnyadt Låne-Reglemente, som stadgar, att bemälle Kassors tillgångar skola, emot inteckning i fast egendom, förräntas eller till inköp af godkända allmänna räntebärande papper användas; tillstyrka — 208 — Revisorerne, att Rikets Sländer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder förordna, att, i den mån de af itrågavarande, på namn utgifna lån, å hvilka i/5:del hvart halft år afbetalas, till Krigs-Kollegii fonder ingå, medlen må, lika med hvad i Kollega öfriga Kassor äger rum, göras frugtbara , antingen emot inteckningssäkerhet eller i publika papper, som löpa med ränta, samt att åter de lån å namn, med hvilka nyssberörde återbetalningsskyldighet icke är förenad, må i behörig ordning infordras, för att på nu uppgifna sätt förräntas. Amiralitets Krigsmans-Kassan. 1 afseende på Amiralitets Krigsmans-Kassan , hvarom förut ingen särskild upplysning i Revisions-Berättelserna blifvit intagen, hafva Revisorerne nu låtit , på grund al Kassans conto i Rikshufvudboken , upprätta följande Tabeller (se Bil. N:ris i & 2).
Af desia ordsaker tror Utskottet sig ej äga anledning, att någon förändring i försiagek till Ko, mm - Den i8 November. 745 nungaFörsäkran tillstyrka. Stockholm den ig November 1809. Pä ConstitukionsUtstotlets magnar: Larl v. kokenliein Daniel Lbberllein. Lllats kerslon. D. ^Valerius ConstitulionsUtffottets häruti afgifna utlåtande blef, pä derom af Herr Grefwe» och LandkMarskalken gjord Proposition bifallit, i anledning hwaraf det förut ingifna och den 12 October första gängen upplasta förslaget till Swea Konunga-försäkran utan nägvn förändrig gillades. Upplästes ett sä lydande ifrän ConstitutionsUtstottet inlämnade Wördsamt Memorial; Till följe af Riksens Höglofliga Ständers äterremist af ConstitutionsUtstottets förflag till Jnstruction för Riksens Ständers JustitiäOmbudsman, samt med närmare ledning af de hos Resp. RiksStänden derwid yttrade och meddelade anmärkningar, hwarigenom Utftottct ägt ett önstadt tillfälle att instämma i Riksens Högloft. Ständers afsigker, har Utstottet under bibehållande af de i Constitulionen lagda hufwudgrunder sökt gifwa en fullständigare 746 Den 18 November. form ät i fräga warande Jnstruction, hwilken säle-s. des omarbetad härmedelst till Riksens Högloft. Ständers pröfning »vördsammeligen öfwerlemuas. Utom hwad i hosföljande Project finnes iagt. tagit, sär tillika med anledning af gjorda erindringar, Utstottet förestå, att tiden frän hwit. en utöfwandet afJustitiä-Ombudsmannens befattning stall taga sin början, mä räknas frän samma dag, dä den Regeringsform antogs, i hwilken Embekets tillwarelse stadgades, eller fran den 6 Iunii 1829.
Förordningen den 23 October samma år, om edsformulaire i Concursmål; öfver väckte motioner om den ändring i 3 och 3 §§. af 3 Cap. ÄrfdaBalken, att Syskonbarnsrätt, att, vid arfstägt emellan sidoarfvingar, träda i sin aflidne faders eller moders ställe, må utsträckas till syskons barnabarn och deras afkomlingar; och om inskränkning af den i i5 Cap. 5 §. ÄrfdaBalken stadgade prescriptionslid för inländsk arfvinge, hvars vistelseort är okänd, samt om föreskrift, huru hans rätt, under nämnde tid, må bevaras. Lagsatnt Allmänna Besvärsoch EkonomiUt skottens : Öfver väckte frågor om den så kallade Gårdfarihandel;'och angående förslaget till ny PrestvalsFörordning. Den 7 September e. m. 355 Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskoltets: I anledning af väckte motioner om behofvet af lönetillökning för Gymnasiioch SkoiLärare; och om undanrödjande af hinder för enskilde Theatrars inrättandei Stockholm och Öfrige Rikets Städer; samt af ExpeclitionsUtskottets afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående tillåtelse i vissa fall till Bropenningars uppbärande. 3:o Bifall till följande Utskotts afgifne Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottets : Angående öfverskotten å • StatsVerkets inkomster, samt dispositionerne derå; angående de utgifter, som dels före och dels efter sista Riksdag blifvit af öfverskotten på StatsVerkets inkomster bestridde, och funnits höra hos Rikets Ständer anmälas till ersättning eller afskrifning; om upplysning angående en uppgifven behållning hos Statsverket af omkring Fem millioner Riksdaler; i anledning af RiksStåndens beslut öfver vissa delar af Utskottets förslag, rörande beräkningen af StatsVerkets inkomster, intill dess nästa Statsreglering varder gällande; om eftergift af Kronans fordringar hos enskilde för bytesbrister; om tillåtelse för Capitainen C. R. af Robsahm, att med 33} procent få inlösa sin borgensförbindelse 4o H. 23 * 356
Jemte det Revisorerne till alla delar gilla de af Fullmägtige under ifrågavarande tid vidtagne beslut och åtgärder, i afseende på den metalliska kassans förstärkning, anse Revisorerne sig tillika böra förklara, att de af Fullmägtige, som, till följd af erhållet uppdrag, i egenskap af Deputerade, ombesörjt de med vexelhandeln förenade magtpåliggande göromål och bestyr, dervid med utmärkt nit och omtanka lillvägagått. Angående Bankens Sedelstock. §. 14. Bankens sedeloch depositions-skuld, som, enligt derför meddelad redogörelse uti Fullmägtiges Berättelse till sednaste Banko-Utskott (sid. 23) den Revisorernes Berätt. ang. Banko, oberäknadt 152,800 R:dr adviserade, men då ännu ej inlöste invisningar, har vid nedan upptagne tidpunkter förändrat sig, på sätt som följer: Dukater. Deraf erforderligt, för att, såsom 2 till 5 motsvara Sedeloch Depositionsskulden. Belopp utöfver förhållandet af 2 till 5. Revisorerne hafva inhämtat, att, i följd af Fullmägtiges den 3 Oktober nästlidit år fattade beslut, å Kongl. Myntet blifvit präglade 100,000 st. hela R:dr Specie, hvaraf, vid den af Revisorerne anställda inventering i Bankens Cassör och förvaringsrum, återstodo 31,200 st.
Enligt hvad Kongl. Maj:t genom serskilda Nådiga skrifvelser, gifvit Fullmägtige i Riksgälds-Contoret tillkänna, hafva vederbörande icke velat, emot derför bestämda vilkor, begagna sig af de i nedanstående §§ anvisade anslagsoch lånesummor, hvadan olver stadgandena härom måste såsom förfallna anses, nemligen: i 44 §> angående anslagen till Umeå, Ljunga och Indalselfvarnes upprensning ; „ 54 §. angående lånen till upprensningar i Söderhamns skärgård och Strängån, hamnbyggnaden vid Ystad samt till myrodlingar inom Stora Schedvi socken. 4 Stats Utskottets Memorial, N:o 212 hvilka sladganden följaktligen jemväl ur förslaget till det ny Reglementet uteslutits. Genom bifallandet af Stats Utskottets u låtande N:o a3o, hafva Rikets Ständer beslutat, att det i ^4 § 8 morn. upptagna anslaget till Gråda Kanals fullbordande icke skall vidare reserveras; hvadan detsamma likaledes är uteslutet. ^ De i 70, 77 och 78 §§ förekommande stadganden äro af Utskottet öfverflyttade till andra atdeluingar af det nya Reglementet. Det i 29 § anförda lånet utaf f. d. Hmgslmedels-cassan, hvilket är inlecknadt 1 Mariebergs egendom, skall, enligt Rikets Ständers beslut, afskrifvas, hvarom Fullmägtige komma att genom Utskottet serskildt underrättas. Slutligen anser sig Utskottet böra anmäla, att Utskottet, på det att Riks-Ståndens Ledamöter må kunna jemföra de nu föreslagna nya reglementariska föreskrifter med det Reglemente, som vid sednaste Riksdag för Riksgälds-Conlorei utfärdades, föranstaltat, att exemplar af delta sednare varda lill Stånds-Canzlien aflemnade. Stockholm den i3 Maj 1845. STOCKHOLM, Trvekt hos W. F. DALMAN, 1845. St ats-Utskottets Memorial, N'.o 3t3. i N:o 315.
För min del anser jag äfven, att någon våda af denna rättighets öfverlemnande åt Landsh:ne icke är att befara, ty jag är fullkomligt öfvertygad att en Landsh. icke skall, utan grundad anledn. vidtaga en åtgärd, som kan förorsaka honom olägenhet och ansvar. Under den lid af nära 30 år, som jag varit Landsh., har jag icke vid något enda tillfälle varit i tvist med mina närmaste biträden, än mindre har suspension ifrågakommit, ehuru under denna tidrymd LandsSekret.-tjensten innehafts af fyra serskilda personer. Jag tror således icke att några farliga följder skulle upstå af den Landsh:ne tillerkända suspensionsrätten. Den nya instruktin innehåller icke någon större maktutvidgning för Landshune, än den som fordras för att kontrollera de underordnade fjenstemännen samt befordra ordning och skyndsamhet i ärendernas handläggning. Sådant måtte väl icks anses såsom skadligt, utan bör väl snarare betraktas såsom en vinst för det allmänna, hvarföre jag ej heller kan finna något skäl att deri göra ändringar. Men, mine Hrr, det går en frihetsanda genom tiden, som icke tål tvånget af någon styrelse och som, för att begagna en annan persons yttrande vid något tillfälle, icke älskar andra band, än dem man förfärdigar sjelf. Hr Dalman: Då tiden redan är långt framskriden, anser jag mig icke böra uppehålla R. och Ad. med någon vidlyftigare vederläggning af hvad som har blifvit emot min motion anfördt, utan tillåter mig endast att afgifva ett kort genmäle. Den 6 December e. m. 495 Jag far då till en början tillkännagifva, att jag redan vunnit ett af de hufvudsakligaste ändamålen med min motion, nemi. att den nya Landsh:gelnstrukt:n blifvit föremål för en kritisk debatt inom representationen. Väl har en värd talare, Landshagen Gr. Mörner uttryckt en tanke, som förmodligen delas af mångå inom detta bus, nemi. att det skulle vara mindre lämpligt att underkasta R. Stms pröfning en af K. M. utfärdad Nåd.
Löftesman, hvilken borgat såsom för egen skuld, om lid för fullföljd hos Konungens Befallningshafvande af anställd lagsökning emot 5i, 142. Lösen, af Handlingar i Revisionssaker, se Revisions-skilling. Lösningsrätt till frälseränta för jordegaren m. m 1^, 101. — i stad, se Testamentsfriheten. Myntsystem, det beslutade nya, örn föreslående af de lagförändringar, hvartill detsamma kunde föranleda i45. jy. Notarii Publici Conior å landet, om inrättande deraf 78. Nyttjande-rätt till fast egendom, se Inteckning. Nämndemän, om inskränkning af det i Lag föreskrifna antal . 3o. — om rättighet och skyldighet för dem att utfärda stämningar ... 100, O. Offentlig afbön, se Afbön. Offentlighet vid Under-Domstolar och Polis-Kamrar .. gg. P. Prestbevis, om skyldighet för Båtsmän, när de från commendering återvända hem, att vara försedda dermed 3g. Handl. N:r. Presterskapets om rättighet att erhålla förteckningar jemväl å dem som dömas för mindre brott 38, 101. Preste-Ståndet anmodas företaga till afgörande vissa uppskjutna ärenden I04’ R. Ransakning, se Häktad Revisions-ansökning, om förlängd fatalie-tid derföre 17, 101. Revisions-sakj om förlängd fatalie-tid i afseende på fullföljd hos Kongl. Maj:t, för Lappmarken, Norrbotten och Vesterbotten . 102, i5r. Revisions-skillingj om dess bestämmande till ett minskadt belopp, och 0111 upphörande af den såsom picestandum i Revisionsmål stadgade skyldighet att lösa handlingar 18. RiddareSyne-Rätt, se Kämners-Rätt. Ryttares och Soldaters obehöriga inställelse utom deras rätta station, om förekommande deraf .. 6. Räntan å penningelån, om nedsättning deraf 29.
Mig synes, att den genom valet uttalade öfvertygelsen om den valdes fulla lämplighet till embelet på sådant sätt blelve återkallad och motsagd. Och lill en sådan motsägelse vill man nu låta Ständerne göra sig skyldiga. Deras egen värdighet blefve härigenom förnärmad, de grundlagsenliga formernas och garantiernas helgd åsidosatt och eli, resultat dymedelst vunnet, hvilket visserligen icke ens den välde motionären sjelf kan anses hafva åsyftat. Härmed tror jag mig hafva ådagalagt, att Utskottets förslag i sig innebär omöjligheten att kunna antagas, och således icke bordt inför Rikets Ständer framställas.” Dessutom anmäldes reservationer af herr von Hohenhausen, M. S herr Prosten Eurén, herr Prosten Tellbom, herr Prosten Melander samt herr Prosten Osterman. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Maj, kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den 27 April 1846j angående kolhandeln,. Uti ett från Hederv. Bonde-ståndet till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet remitteradt memorial har riksdagsmannen Anders Johansson från Wermlands län, med hvilken sig förenat Anders Andersson från samma län och Pehr Pehrsson från Örebro län, anmärkt, hurusom det med.
Besvaraoch OeconomieUtsloltets Utlåtande A7: o }33. I afseende å yrkandet, att de angående Torpsyner befintliga Författningar måtte upplifvas och kungöras; får Utskottet förklara, att sedan Rikets Ständer dels å förra Riksdagen, uti underdånig skrifvelse (TX:o 11S), anhållit, att ett sammandrag af alla i förevarande ämne gällande stadganden måtte uppfattas och derefter allmängöras samt åidigen, på bestämd lid, varda från predikstolarne kungjordt, — hvilken underdåniga hemställan blifvit öfverlemnad att behandlas af den Comité', som under den 22 November 1820 är vorden af Kongl. Maj:t i Nåder förordnad att öfverse och granska utkomne Författningar angående Rustoch Rotehållarnes rättigheter och skyldigheter — dels ock, vid denna Riksdag, i anledning af Utskottets Betänkande N:o i5, genom underdånig skrifvelse (NT:o 21) begärt, att desse Författningar, med ledning af resultatet utaf den, nämnde Comité' uppdragne revision, måste serskildt för hvarje Regemente eller Corps från trycket utgifvas, för att för Allmogen i hvarje landsort vara att tillgå och kunna årligen från prodikstolarne uppläsas; så äro, i Utskottets tanka, å Rikets Ständers sida, alla de åtgärder vidtagne, som uti ifrågavarande afseende blifvit yrkade och af behofvet påkallas. På grund hvaraf Utskottet i denna del vidblifver hvad i förra Betänkandet är yttrad t. Emot öfrige delar af Betänkandet har någon anmärkning icke blifvit framställd, hvarföre vidare Utlåtande i afseende å dem ej lärer erfordras. Hvilket dock till Rikets Ilöglofl. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm d. 24 October i834- STOCKHOLM, Koxgl. Ordens-Boe.täyckeri£t, i834» Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Hellre endast några få goda kopparstick och fotogravyrer än ett helt galleri oljetryck, hellre endast en lampelt eller sköld af cuivre-poli än flere af förgyld papp o c h hellre inga statyetter än hiskliga gipsbilder o. s. v. Jag vill ej citera flere exempel, ty jag hoppas att min goda mening ändå förstås. Ett stort men, som merendels förekommer uti våra dagar vid en bosättning, äro pretanlionerna att vilja finna allting ögonblickligen färdigt uti bodarne för att på kortast möjliga tid anskaffa alla de tusentals föremål, som äro härtill nödvändiga. V o r e det ej mycket bättre, o m ett ungt par, då det skall sätta b o, i stället för att handla på beskrifna sätt (jag talar ej, o m hvad köksattiralj o c h dylikt beträffar) såge saken mera lugnt an o c h efter noggranna öfverläggningar och jemförelser iordningstälde sitt hem o c h utan all hast, så små- ningom enligt smak, utrymme o c h förmögenhet, tillskaffade än det ena o c h än det andra föremålet. Det faller sig naturligtvis svårt att gifva några råd o m huruledes ett hem skall inrättas o c h förskönas, ty hvar och en vill j u vanligen handla efter sitt förstånd och sin smak, men ett råd kan man alltid våga sig på att gifva: undviken de mest skriande felen mot konslreglerna, uppoffren ej dessa senare för det så kallade originella, som merendels alls inte är originelt, ulan snarare ett obegripligt sammelsurium. Läggen eder mera vinn än tillförene o m konstens insteg o c h vårdande uti edra hem, och edra sträfvanden i o c h för detta skola krönas med framgång o c h gifva en rik ersättning för alla mödor. Ännu en sak skulle j a g vilja säga. Hvarför kan ej qvinnan göra konsten i hemmet till ett specialstudium? Kunde ej detta fogas till hushållsskolan, helsovårdsläran och. barnskötseln? Litet poesi uti all denna prosa skadade väl e j? Detta specialstudium bidroge också må- hända mera till framlida trefnad o c h glädje än de trägna studier, som offras t. ex. på pianospelningen.
Dcfta gens d'armes kunna antingen bestä af indelta soldater eller afskedade eller en särffild corps, hwilka i det första as detza fall ombyttes bwarje mänad, och stationerades ä be ställen som Regeringen fank lämpeligast, Calcul Till en gens d'armes underhäll fordras ärligen L 12 ft» SZ4 Den l7 Iunii iH om dagen yi R:dr i? tz. Anmärkning? de 4 H mera än det manliga soldatgaget äger a, sebende a det answar en sadan har. Således kan öfwer hela. Riket underhällas p,ed 50,000 R:dx kostnad en gens d'armecie corps pf 600 man till detta ändamål. Desta gens d'armes kunde haima den dubbla nyttan, att enstaka äboen med mera lugn gick kill sängs dä han uti gens b'armes säg en peyson svin kunde fängfla den brottslige och hewaka dest hydda för öfwerwald, ett Åliggande som borde wara förknippad! med hans tjenstgöring. Jag sär tillägga den önskan sZsom icke höran« de till ämnet, att undersökningarna matte kunna gä fortqre och att den, soiy t. ex. gripes i Stockholm för ett i Skane begånget brott, borde pä föxstnämde ställe straffas för att ej öka säng transport och förlänga rättxgängarne. Remitterades till Allmänna Beswärs, och Oeeonomiä. Utskotter» (örefwe L^IIenborb» Penning, up. läste följande: Wördsamt Memorials Dä de, i allmänna bågen stadgade föreskrifter VM stängsel skyldigheten, dels äro obestämde, dels för det närrvarande, mindre sämpelige i flere om. ständigherer, synes per wqra angeläget alt förestå en räktwis förändring i vesta stadgande». — Utan hinder af näqot lagens stadgande kan nu, hwem som hälst wintermqnaderna ukfläppa sina kreatur pä andras, den ärsiiden astid öpna agor, dä grindar Den i?
Men för öfrigt skall kostnaden för denua stämp‘ ling.. Stats-Utskottets Memorial N:o 230. 17 ling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 217. Öfver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas vid Lands-kontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Ri k sgäl d s-ko n tore t inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas. Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 218. 1 början af hvarje månad, insändas från Landtränterierna till Riksgäldskoret förslag öfver de, under nästföregående månad, för nämnda Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Lands-kontoret till rigtigheten bestyrkta. § 219. De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landtränterierna influtna uppbördsoch anmärkningsm. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-kontoret; egande Landträntmästarne att, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penningeremisser, som från Ränterierna till Riksgälds-kontoret expedieras. § 220. För de medel, som, till följd af Kongl. Kammar-rättens Öfverrevisions-departements anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för Riksgälds-kontorets räkning inflyta, godtgör Riksgälds-kontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarne stadgade observationsoch indrifmngs-arfvoden. § 221.
S. D. Då 1111 ånyo föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 453, i anledning af Kongl. Mcijjts Nådiga Proposition, angående anslag till arfvoden för adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hof-Rälter, blef samma Utlåtande, med anledning af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt. Från W ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden : N;o 454, angående de i Regerings-Formens G3 §. föreskrifna Creditivsuntmors belopp. Återremitterades. N:o 464, med upplysning, i afseende på Riksgälds-Contoirets tillgångar för bestridande af de å extra Stals-regleringen anvisade ut»ifter. Lades till hand/ingarne. N: > 467, i anledning af Herr Ha Ilin gs motion om användande af de å Rikets Ständers Banks vinst för år 1835 och de följande åren i behåll varande öfverskott. Återremitterades. och N:o 439, med svar å erhållna återremisser af Utlåtandet N:o 400, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss uppå ledamöternes i Rikets Allmänna Ärenders f. d. Beredning underdåniga ansökning att få, såsom pension, bibehålla de af dem, i sådan egenskap, innehafda arfvoden.