Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver 10 t. o. m. 15 mils distans erlägges för 1 t. o. m. 10 €( per st, 40 öre. öfver 10 „ 20 „ d:o 65 „ 20 „ 30 „ d:o 90 o. s. v.- med 25 öre tillägg för hvarje 10 ii tillökning i vigt, 6:o. Afgift för Boskkp per mil > . För hel vagn, hvaruti får lastas 8 oxar eller kor, 20 kalfvar, 30 får eller svin 4: 00. R:mt, För half vagn, eller 4 oxar eller kor, 10 kalfvar, 15 får eller svin 2: 25. „ För en oxe eller ko 0: 60. „ „ en kalf 0: 25. „ , ett får eller svin 0: 20. „ dock beräknas afgift för Boskap alltid såsom för minst 2:ne mil, så att minsta afgiften är: för hel vagn 8 R:dr o. s. v. 7:o. Afgiften för Gods beräknas efter centner och skålpund, och erlägges alltid som för en hel centner (5 L//j huru litet godset än må väga. Då vigten öfverstiger 1 C:tr beräknas afgiften som för H]; då den öfverstiger 1J som för 2 o. s. v. till dessvigten uppgår till 4 C:tr (1 Sk//.). För hvad som öfverstiger 4 C:tr beräknas afgiften deremot i proportion efter vigten i C:tr och ii; dock erlägges afgiften alltid med minst 20 öre, äfven för minsta vigt och kortaste distans, såvida taxan icke upptager mindre tör helt skeppund. 8:0. För hel vagnslast gods af samma klass och från samma afsändare till samma emottagare, samt i vigt uppgående till minst 25 Sk// eller 100 Centner, kan, då omständigheterna dertill föranleda och Trafik-Chefen finner sådant vara med hanans fördel öfverensstämmande, en nedsättning beviljas af högst 25 procent; dock bör ej sådan nedsättning beviljas för kortare distans än två mil. 9:o.
I detta fall torde ni kunna erFörsöken Tfi. Winborg &amp; C ?is uppsatser efter » Vort Kjem ». I I I. (med ilsamhet af J. A. hålla lindring genom intagande afl — IVa gram lustrationer). — Teater och musik. — Ett i Stockholm tillverkningar af N:r 93. Huru tillredas biscuits? Huru antipyrin. — Om hypnotism kan ha någon storstadsbarn; berättelse af Johan Nordling Concentrerad inverkan, kunna vi ej säga; omöjligt är det tillredes hummeromelett? _Svar ombedes i (forts.). Idun. Ilclårsprcnumerant. åtminstone icke. Ä t t i k a Handarbeten. — Matlagning. — Bakning. — N:r 94. Skulle någon af Iduns läsarinnor Emmy F. Se svar till Prenumerant i n:r Efterrätter. — Huskurer. — Hemfärgning. — på flaskor för utkunna ge en fattig tjenstemans hustru uppFABRIKS, ö. — Läkareråden äro afgiftsiria. Bostaden. — Hushållet. — Tvätten. — Drycspädning. lysning om, hur man skulle kunna hos konSven. Om verkliga deibrmiteter uppstått, ker. — Hvarjehanda. — Läkareråd. — Frågor. ditor Grafström i Stockholm få lära sig koka S e n a p, torde näppeligen något vara att vinna med — Svar. — Breflåda. konfekt. Saken är den, att den, som hiirmed blandad efter engelsk dylik behandling. och fransysk smak, Ingeborg. 1) För att säkert och hastigt bli frågar, har varit gift i 7 år och under denna tid bidragit till sin familjs uppehälle medels tlere sorter. qvitt fräknar fordras en behandling, som pianolektioner. Detta har varitytterst tålamåste öfvervakas af läkare. Ett medel, som Beefsteaksauce.
Vidare utbeder jag mig få äran besvara Herr Grefve Lilliencrantz's anförande, då Betänkandet till afgörande företages. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 2. In fidem protocolli A. Gr. Silverstolpe. Måndagen den 19 Juni. Plenum klockan 5 eftermiddagen. Föredrogos och biföllos , i följe af särskilda propositioner, följande 3tne, den 15 Juni på bordet lagda, Memorial från Lagutskottet, nemligen: r:ojAf den e6 Maj, angående grunden för ber 45* Den 19 Juni, t, mt loppet af arrende, och Qm lösen förFräb serenia, g:o Af den 26 Maj, rörande väckt fråga om Sjölagens öfverseende. 3:0 Af den 27 Maj, angående hvad iakttagas hör vid besvärs fullföljande i brottmål, Å nya föredrogs OeeonomieUtskottets, den J5 dennes sista gången upplästa, Betänkande, af den 6 i denna månad, i anledning af väckt fråga om afhjelpande af vissa kostnader fq? Roteoch Rusthållare. Herr Tham, Pehr: Vid OecpnomieUtskottets Betänkande, första punkten : att med Solda t er bör actor der as visst ■ i Spannmål, med en Kålsäng &cc. får jag den äran påminna, att som Soldaten för hustru och barn behöfver Ko, So, Får & c., så behöfver han, förutan Spann, mål, sin vanliga Hå- och Foderbergning; hvadan sådana spannmåls-accorder icke passa. Ändring begär jag derföre häruti men utan att begära återremiss, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, uppläste följande; Med HöglofJ.
— Lasarettet i Stockholm Hospitalers och Lasaretters underhåll Tillökning, för Götheborgs Hospital, som af Tullmedlen utgått 5oo. Dito för Fahlu Hospitals koppar refusion Dito genom indelta räntornas rättande till verkliga förhållandet . Minskning genom nedsättning uti förslagspriset å Tionde spanmålen Stora Barnhuset i Stockholm Minskning genom nedsättning uti förslagspriset å Tionde Spanmålen . Frimurare-Barnhuset i Stockholm Barnhusen i Landsorterne Minskning genom nedsättningen uti förslagspriset å Sp: Summa N:o 7. Sj a nde H u f v udT it el n. 19 1823 års Anslag. Tillökning. Minskning. Dito för Civile Embetsoch Tjenstemäns Enkor och Barn Tillökning Dito för Militaire Embetsoch Tjenstemäns Enkor ochl Barn /■ samt för UnderOfficerares d:o d:o J Tillökning intill nästa Riksdag 5.000 7.000 . Summa 51,000 12,000 när tillökningen tillägges 12,000 — blir summan på det bela 63,000 20 Bil. N:o 8. Åttonde Hu f<v ud-T it el n. 1823 års \nslag. Tillökning. Minskning. Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm 4ooo Ackords-förskotter och ersättningar 6000 Fångars skjuts, underhåll m. rn 120000 Tillökning 40000 Remisslage 35oo Observations-och Uppbörds-procenter 10000 Mantals-skrifnings-provision ... ioöoo Restitutioner . .. 4ooo Byggnader och Reparationer: i Stockholm, Kongl. Slottet 20000 d:o d:o öfrige Puhlike hus 20000 Tillökning . 12000 d:o d:o i Landsorterne . 35108 12 — Tillökning genom indelta räntornes rättande till verkliga förhållandet . . 861: 44* 6.
Denna calcul hvilar på en simpel multiplication af 5,000 med 20 och 36. Jag hemställer om icke detta redan innehåller någonting förskräckande, hvartill de, sorn i detta fall hafva bestyret med vårt försvarsverk, vilja leda oss. En värd ledamot, Frih. Cederström, har erinrat, alt här åtskilliga s. k. faux frais vidlåda denna frabrikation. Ett sådant erkännande anser jag ej för olämpligt att nu re levera, och Frihtn har på sitt vanliga sätt med ett slags moqueri yttrat sig öfver Gr. Anckarsvärds förslag att de gevär, som vi nn hafva, först skulle förändras efter den nya modellen, sägande, att Grefven trodde detta kunna ske på en gång med alla 80,000 gevären. Om detta varit Grefvens mening, så hade den visst varit orimlig, och Frih. Cederström Den 18 Mars. handlar visserligen försigtigt då lian vill förekomma flera och alltför manga skrufvars lossande på en gång, då så många redan finnas lösa. I sakens närvarande skick, och då här af en ledamot, som en annan förklarat för en man af yrket, nemi. Hr Lagerhjelm, liar blifvit uppgifvet, att man förfar med en alltför ytterlig stränghet vid granskningen af våra gevär, men det icke desto mindre å andra sidan befinnes, alt, oaktadt en sådan stränghet vid emottagningen, afgången likväl är 3,oco gevär 0111 året, hvilka mäste casseras; så ser jag häruti ett så besynnerligt förhållande i denna fråga, att jag tror det vara häst för lagstiftaren att gå tillväga med någon varsamhet och afvakta något fullständigare upplysningar i frågan vid en annan riksdag , innan han kastar sig för vidt ut på gevärsfabrikationen. Hr Lagerhjelm har vidrört den princip, hvarom jag yttrat mig förut i dag, och jag instämmer visserligen med honom deruti, att det är nyttigt sysselsätta arbetare, men nb. om det sker i produetiv väg.
Då lärjungarnes antal vid elementar-läroverken å de orter, der sådana nu blifvit föreslagna att bibehållas eller inräl - 84 tas, under innevarande års vårtermin utgjorde 6,345, torde med säkerhet kunna beräknas, att en sådan skolafgift skulle inbringa R:dr 60,000: — då den brist, som af statsmedel borde fyllas, blefve 74,736: 4^. eller i rund summa 75,000: •— Derest Eders Kongl. Majit i nåder skulle finna för godt att gilla, hvad nu blifvit hemstäldt, får jag i sammanhang härmed i underdånighet föreslå: a) att hälflen af det öfverskott å skolafgiften, som vid hvarje läroverk uppkommer sedan så stor summa utgålt, som minst skall erläggas, må få ställas till lokalslyrelsens disposition att användas till underhåll och förbättrande af skolans materiel. Utom det vigtiga ändamål, som dermed afses, att kunna bereda läroverken tillgångar till sådane kartor, glober, instrumenter, planchverk och andra för undervisningen behöfliga materialier, som ej hvarje lärjunge kan åläggas att förskaffa sig, skulle dermed vinnas, att missbruk till statens skada mindre vore att befara vid bedömandet af hvilka lärjungar, som borde från afgiften befrias elier deruti njuta nedsättning; b) att det öfverskott utöfver ofvanberäknade 60,000 r:dr, hvilket genom skolafgiften kunde statsverket tillflyta, måtte åtminstone tillsvidare, likasom besparingarna å anslaget för elementar-läroverken i allmänhet, få för samma läroverks behof användas enligt de föreskrifter, som af Eders Kongl. Maj:t meddelas.
Ingen församling kan i alla fall undandraga sig att anskaffa nödiga medel till barnaundervisningen, ty om vi läsa Resolutionen på Presterskapets Besvär 1723, §. 1, finna vi, att bidragen dertill böra utgöras likasom till fattigvården; och denna författning är ännu icke upphäfven. För öfrigt om man än ville gilla Utskottets Utlåtande i sjelfva saken, synas likväl de för verkställigheten uppställde vilkor oantagliga. I första punkten af Utskottets förslag har rättigheten att besluta om sammanbyggnaden blifvit lemnad åt Biskopparne. Huru detta kan stå tillsammans med den åt församlingarnes pluralitet förut lemnade beslutande-rätt, kan jag ej väl inse. Vidare skola Biskopparnes heslut undergå Konungens Nådiga pröfning. Deremot har jag ingenting att invända, emedan den starkares orättvisa mot den svagare derigenom kunde mildras. Men då det i tredje punkten heter, alt Consistoriernes förslag till reglementariska föreskrifter i afseende på dispo - Den 6 Februarii e. m. 235 silionen af den, genom sammanbyggnaden, vacanta blifvande lönen, m. m. böra underställas Kongl. Majit, skulle man kunna komma derhän, att Kongl. Majit allena bestämde beskattningen till folkskolorne. Jag tror deremot, att härmed bör förhållas likasom med fattigvården, hvilken är församlingarnes ensak, och der högsta Makten endast i händelse af försummelse å församlingarnes sida träder emellan. Ett annat förhållande skulle motverka, i stället att bidraga till, ändamålet. Då fråga dessutom är om delning af de besparade anslagen, till förhöjning i Pastors inkomster, och Consistorierne fått uppdrag att härtill upprätta förslag, anser jag ett närmare bestämmande i detta afseende nödvändigt, till bevarande af församlingarnes rätt; ty längre än till den besparade Tionden bör väl icke Consistoriernes befattning sträckas, men församlingarne deremot äga rättighet att sjelfve disponera öfver andra tillgångar och deras egna bidrag. Jag kan således för min del ej godkänna Utskottets Utlåtande, utan anhåller om återremiss. Herr HjertaGustaf: Jag uppträder, för alt söka vederlägga de inkast Herr von Hartmansdorff framställt.
Eröfra dessa fyra barbariska Nationer. Gör oss till ett Folk”. – ”Gif icke äran åt Namn och Ljud: utan uppenbart åt Förstånd och Dygd. Gif oss då det Allmänna Förståndets Frihet; ärligen och rent: innan den med blod och våld tages”. – Flera ställen kunde anföras: dessa torde göra nog. Vid dem, och dylika, fästade ock den å AdvokatFiskals-Ämbetets vägnar förordnade Actorn Örbom sin granskning; samt påstod dessutom, att Thorild hade åsyftat sjelfva den nya Tryckfrihets-lagen med detta yttrande: ”I den stund man, uti allt det som rörer Religion och Regeringssätt, förbjudit det Allmänna Förståndets frihet, – i den stund har man vräkt all gudomlig och verldslig Makt i det mörker, som endast höfves en röfvarkula”. – Egentligen var denna skrifts hela grundmening likväl blott den enkla: att Ärlighet är den bästa Statskonst, och att det hvarken gifves en rättare eller en klokare. Han erkände till och med uttryckligen, att ”orden Frihet och Jemnlikhet hafva blifvit menskliga oförståndets nyaste joller”. Men hvad till större delen var förflugenheter af oratorisk emphas, om hvilka han sedan, i sina förklaringar, sjelf yrkade att man i dem borde se blott en ”poetisk stil” och en ”stilens colorit”, togo vederbörande lagskipare efter bokstafven. Och väl tyckte de, att man i så riksvigtiga ämnen kunde något mera hushålla med colorering och poesi, än att t. ex. utmåla belägenheten af Sveriges Allmoge lik den af Ägyptens Fellah’s; eller att kalla de fyra Stånden ”fyra barbariska Nationer, dem Hertigen borde eröfra”; eller att uppmana honom ”ärligen, och utan att se på former, acter och statuter, gifva, hvad eljest tages med blod och våld”. I handskrift har blifvit funnen en till Gustaf IV Adolf, vid dennes regerings-anträde, ingifven berättelse af den förrbemälte Liljensparre; som deri för Konungen skildrat, ur sin synpunkt, den nästföregångna tiden.
Fabriksoch Handtverks-ordningen. Som emellertid denna ansvarsbestämmelse icke lämpligen kan bibehållas, om Kongl. Maj:t gillar Rikets Ständers genom godkännande af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 119 uttalade åsigt, att beslag ej vidare må ega rum vid beifrande af förseelser mot närings-författningarne, samt Kongl. Majit torde vid sådant förhållande komma att bestämma annat lämpligare ansvar för förseelser af ifrågavarande slag; torde i följd deraf denna § böra i alla fail ur lagen bortgå. — De stadganden, som innehållas i 3 § om hand tv erkar es och f a b rik sidkar c s samt förläggares rätt att sälja i öppen bod i städerna, i 4 § om stadskällare och i 5 § om torghandeln äro dels genom särskilda författningar förändrade, dels icke öfverensstämmande med de nu gällande grundsatser. Handels-balkens 5 Kap. handlar om huru utländsk man köpenskap drifva må, och får Utskottet, såsom särskildt skäl för sitt tillstyrkande att upphäfva detta kapitel, åberopa hvad ofvan är anfördt i fråga om förändring af de till detta ämne hörande föreskrifter. Af Gite Kapitlet om landsköp gäller för närvarande endast ansvars-bestämmelsen i § 1, till hvilken hänvisas i 30 § 1 mom. Handels-ordningen; och får Utskottet i afseende härpå hänföra sig till hvad ofvan är yttradt i fråga om 4 Kap. 1 §. Det Tide Kapitlet om marknader har otvifvelaktigt sin rätta plats inom den speciela lagstiftningen; och lära Rikets Ständer kunna tillförse sig, att Kongl. Majit, efter ärendets utredning, skall taga i nådigt öfvervägande, huruvida de antagna allmänna grunderna för en friare närings-Iagstiftning, särskildt derigenom att de bereda tillfälle till en mera omfattande permanent landthandel, böra föranleda förändringar i föreskrifterna äfven om detta speciela ämne.
Denne Embetsman, som Riksförsamlingens Justitias-Ombudsman kallas, njute så väl under, som emellan Riksdagarne samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som genom 139 §. för Riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och varde under sin tjenstetid, och intilldess han från Embetet skiljes eller till utöfningen af sin förut innehafda beställning återträder, i alla afseenden lika med Konungens Justiliae-canzler ansedd. 117 §■ Val till Justitiae-On|budsman förrättas på det i 112 §. föreskrifna sätt af Riksförsamling^, hvilken äfven, på nästa helgfria dag, efter samma grunder utser en man af de egenskaper, som hos Justitias-Ombudsmannen erfordras, alt honom efterträda, ifall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå. I händelse Justitise-Ombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skall Riksförsamlingen i Embetet genast insätta den man, som till hans efterträdare utsedd är. Skulle sådan utsedd efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i JustitieeOmbudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe. Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksförsamlingens rätt härutinnan, genom dess Fullmägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoret utöfvas. 118 §. Riksförsamlingens Justitiaj-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justitias-Revisionens, Hofra tternas, Collegiernas eller i deras ställe inrättade Verks och alla lägre Domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt ega tillgång till alla Domstolars, Collegiers och Embetsyerks protocoller och handlingar.
Samma nu tillgörande stadgande bör äfven förbinda hvarje Svensk Riksdagsman att inota samma bestämda tid af åtta dagar siri iriotions-rätt om Thronföljare utöfva, pa det Val-dagen för så väl Sveriges Stander som Norriges Storthing lika må kunna bestämmas. Dagen före den till de Svenska Ständernas och det Nofrka Storthingets Thronföljire-val utsatte synes den Comité, så val af Sveriges Ständer, som Norriges Storthing, böra väljas, sorn får sig uppdraget att, derest Sveriges och Norriges val skulle falla på olika personer, sammanträda och, med bägge Rikenas Reprentanters rätt , genom omröstning valet på en person bestämma, Constitutions-Utskottet tror sig å nyo böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet derpå, att denna Comité, ehuru i förhand vald, ej bör förblandas med den Nämnd, som, enligt 6r §. Riksdagsordningen, vid val till Konung elier Thron följare, är förordnad, för att med Ständers rätt afgöra, i det fall att Riks-Ståndens röster på olika personer skulle utfalla. Denne Nämnd förblifver vid dess befattning att, om behofvet deraf - I Deri 57 April'' 481 öf skulle inträffa, bestämma Sveriges Rikes Ständers val på allenast en person. Denna föreslagna Comitéens åtgärd inträder deremot ej förr, än den händelse inträffat, att de Svenska Ständernas och det Norrska Storthingets val utfallit på olika personer. På den till valet utsattta dagen välje Sveriges Ständer och Noriges Storthing, efter det i hvardera Rikets Grundlagar bestämda sätt, blott en person 1 I fall bägge Rikenas val inträffar på samma person, vare han Lagligen utkorad tili Thronföljare! — Skulle åter hvardera' Riket hafva valt en olika person, skall denna skiljaktighet afgöras genom omröstning af bägge Rikenas förenade Comitéer, "Desse hägge Rikenas Comitéer förestår Constitutiöns-Utskottet måtte utsättas lika till antal och till rättigheter.
Deri förklaras nemligen, att enär en borgenär, enligt berörde lagrum, är pligtig att inom natt och år, sedan Konungens befallningshafvande skjutit ett mål under domaren, taga stämning å sin vederpart, eller vara all talan i målet qvitt,- "så bör ock samma tid, vid lika påföljd, af gäldenär iakttagas, i det fall att han kännes skyldig utmätning undergå, men Konungens befallningshafvande lemnar honom fritt att hos domaren söka sitt igen.” Man har alltså funnit väckandet af rättegång om ett utaf exsekutor tvistigt förklaradt fordringsanspråk vara af enahanda beskaffenhet med anställande af talan om återvinning, derest exsekutor godkänt anspråket och pröfvat fordringen utmätningsgild, och i följd deraf ansett lika tid böra i båda fallen ia.ktgas. Men annat torde dock vara att genom rättegång fullfölja ett icke bedömdt anspråk, än att söka upprifva en redan pröfvad sak. Äfven i denna del har den åsigt, som stiftarne af 1734 års lag hyllat, blifvit frånträdd i 1798 års författning. Jemlikt berörde lag kunde Konungens befallningshafvande, då till utmätning dömdes, icke lemna gäldenären rätt att söka återvinning. Gjordes jäf emot en fordran, egde Konungens befallningshafvande desamma förkasta, derest de funnos uppenbart ogiltiga; men i annat fall måste målet förvisas till domstol, utan att Konungens befallnings • hafvande kunde i exsekutiv väg förhjelpa sökanden till sin rätt. I rättegångsbalkens 8:de kapitel blef åter Hofrätt, i egenskap af öfverexsekutor, tillagd makt att bevilja utmätning, med rättighet för gäldenären att vid domstol söka återvinning, och grunden härtill var synbarligen den, att, om gäldenär ej visar sådana anledningar tili framställda jäf, att målet bör anses tvistigt, men jäfven likaväl finnas af den beskaffenhet, att de, i laga ordning utförde, kunna af domstol pröfvas giltiga, rättigheten att påkalla sådan pröfning ej må honom betagas.
Friberg hos E. K. M., på anförde skäl, i underdånighet anhållit, att den, genom E. K. Majrts Nådiga Bref d. 28 Nov. 1823, grundadt på Rikets samma år församlade Ständers begifvande, beviljade nedsättning af 3o Tunnor Spannmål i årliga arrendet för nämnde Hemman äfven framgent och till arrende-årens slut måtte få fortfara, och E. K. M., efter inhemtande af Dess Befallningshafvandes i ofvanberörde Län samt E. K. Maj:ts och Rikets KammarCollegii utlåtanden i ämnet, dithörande handlingar till Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnat; så få R. St., som deraf erhållit del, till underdånigt svar å den Nådiga Remissen meddela , det R. St. icke funnit skäl bevilja fortfarandet af den år 1823 intill nästa Riksdag medgifna arrendenedsättningen, men, i öfverensstämmelse med hvad uti deras aflåtna underdåniga skrifvelse, den 23 sisth September, angående Hogsta Hemman i Lofö Socken, Färentuna Härad och Stockholms Län, vid alldeles enahanda förhållande, anfördt blifvit, lill E. K. Maj:ts Eget Nådiga ompröfvande -velat i underdånighet öfverlemna, att, derest så lämpligt finnes, förunna Arrendatorn Friberg den förmon, att inom tviss bestämd tid få afsäga sig arrén - Exp. Utsk. Förslag till und. Skrify. N:o J98, 199- 479 det af ifrågavarande Hemman med den i4 Mars nästinstundande år, utan att behöTva ansvara Kronan för skillnaden i det mindre arrendebelopp, som genom njr Auction kan för de återstående arrende-åren blifva för annor man fastställd. Rikets Ständer framhärda etc. JV:o t gg.
Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial; innefattande wedcrläggning af Herr Commerce-Rädet krint^lleÖists o-fwan uptagne förflag att allmänna Sädes - Magaziner äter mätte inrättas, och BränwinS-bränningen för Kronans räkning werkställas. 8:0 Herr Prosten Ooekor kakrei Memorial re» mitteradt frän Hbgwdrdjge Präste-Ständct under den is Augusti, hwaruti ibland annat yrkas, att allmänna Magazins-inrättningen i Riket skulle undergå den nogaste undersökning, efterseende och granskning pä dek derefter mä kunna bestämmas huruwida denna inrättning borde underhällas och ulwidgas. 9:0 Ett ännu ytterligare af Herr CommerceRädet krint2lkö!6 till Hbglofl. Ridderffapet och Adeln hit ingifwit Memorial, innehällaude wedcrläggning af Herr Den 14 September. 39! Herr keuterbjelmg päminnelser emot Herr CommerceRädets Memorial angäende allmänna MagazinS-inrättningcn; och 10:0 Memorial af Herr Hof-Junkaren Keuterk^elm, som innefattar ytterligare bestridande af allmänna Magazins - inrättningen. Af de i dcfla skrifter uptagna hufwudsakeliga ämnen, hwilka med hwarandra hafwa ett nästan oskiljaktigt samband, har Utskottet fdrst företagit stg rill afgörande frägan om allmänna Magaziners inrättande och Krono Brännericrne, emedan Utskottet ansett frägan om den enskilta Bränwins-bränningen helt och hällik bero pä de förras afgörande.