Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty derom äro alla enige, på hvad ståndpunkt de än må stå, hörande till en fri nationalkyrka eller till en sekt, att här har det i många afseenden lyckats Kyrkan att likasom förklara Staten, nemligen i familjelifvets innersta krets och helgedom. Sjelfva General-konferensen, som rätteligen kallar sig »den fria Skottska kyrkan» (1843), stadfäster ytterligare det borgerliga äktenskapet, med helt och hållet frånskiljande af den sakramenterliga vigseln, så att i dess evangeliska kyrko-afdelning består nu, sedan århundraden, det borgerliga äktenskapet som regel, och vigseln som en fri sak. Den uttrycker uti ofvannämnda session, att den Engelska statskyrkans eller Anglikanska kyrkans stats-inrättningar äro behäftade med oöfvervinnerliga brister, hvilka endast kunna göras oskadliga genom den rådande allmänneliga och verkliga religionsfriheten. I England har, som bekant, den namnkunniga Greatna-Green-lagen varit gällande sedan några århundraden, alltsedan den icke mindre namnkunnige smeden i Greatna-Green, hvilken icke fördragande den katholska uppfattningen af det sakra Bih. till R. St. N:o 199. menterliga i det naturliga äktenskapet pä jorden, säsom sjelf protestant, bröt stafven öfver denna päfviska villfarelse och gjorde sin lillu boning och sitt namn verldskunnigt, genom impulsen till införande af det borgerliga äktenskapet i det allmänna tänkesättet i England. Berättelsen härom, sädan den i korthet kommit mig tillhanda, är följande: Under striderna i femtonde och sextonde århundradet mellan katholiker och protestanter i England och Skottland, och då protestantismen vann den mest lysande seger, och hvilken utkämpas ännu i alla civiliserade länder, der den icke redan är vunnen, uti religionsfriheteus fullständiga protestantism, emot den statskyrkliga absolutismen — under dessa strider, hvilka fördes med den största bitterhet, led en af Englands konungar ett nederlag vid gränsen mellan England och Skottland. Hans här blef skingrad, och Konungen sjelf nära att blifva tillfångatagen, men räddade sig djupt in uti en skog, förföljd och efterspanad af den segrande fienden.
Skulle eri af StatsUtsk. en gång behandlad fråga anses tarfva närmare utredning, kan, på sätt jag tror mig hafva lyckats ådagalägga, en ålerremiss deraf ega rum, oaktadt den bestämda föreskriften derom utgått från 69 § Reg.F:n, men behöfves ej en sådan utredning, eger Ståndet att omedelbart afgöra frågan, hvarutaf en icke obetydlig skyndsamhet i Riksdags-ärendenas gång blifver en naturlig följd. Då således ingen olägenhet, utan tvertom en väsendtlig fördel skulle genom förslagets antagande upkomma, får jag vördsamt anhålla om R. o. Ad:s bifall lill detsamma. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron: Om förhållandet vore sådant, som det blifvit af den siste värde talaren framstäldt, eller att återremiss af ett StatsUtskrs Betänk., äfven efter förslagets antagande, kunde ega rum, skulle jag icke tveka att lemna min röst åt förslaget. Men jag för min del kan icke finna annat än att §:s föreslagna ordalydelse fullkomligen afskär möjligheten af att återremittera ett af StatsUtsk. afgifvet förslag, hvilket torde blifva klart för hvar och en, som med upmärksamhet genomläser §:s förändrade redaktion. Det heter nemi. • ”Förena sig icke minst tre Stånd uti sammanstämmande beslut, då skall StatsUtsk. förökas med så många ledamöter af RiksSt:n, i vanlig ordning valde, att de blifva tretio af hvarje Stånd. Detta serskildta Utsk:s ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad StatsUtsk. tillstyrkt” etc.
Den fötfäljning af läflar, font en &utDt*egenDonté innefyafmare i ocl) för fin egenDom iDfat. jfttformatorer, l)Oö enjfilDte, i Små Slajjer: §örfta Claren 9v:Dt 2: — SlnDra Dito — l: — 3n?opave för De ^ongl. äpofmen, jemföraö nteD «£)anblanDe. ^ jiubar ocl) Utlänningar, forn tefa ontfring i lattDet od), efter ellet utan meD* fyafmanbe prof, för egen räftting ellet fåfotn utjficfabe för anDra, utbjuDa ellet jlma f>anDel ont UtlänDjfa maror, ellet cljejf Drifma l>anDcl, erlägga minft 50 3f:Dt, forn betalaö i gränfe*orten, Det De erhålla förfta refepajjet. 5'öt att unDgå anfmat fafom för oloflig fyanDel i allmänhet, böra få* Dane petfonet alltiD mara fötfeDDc meD meDetbötanDe ©metiff ntpnDigljceé refepafj, forn upptaget nät od) Ijmareft betötDc afgift för året är betalD. JuDar od) Utlänningar, forn i ©täDerne Dtifma «f)anDel od) Scörelfe, anfeö i titon
Lika med bemälde Kollegier finnér jag mig äfven böra afstyrka bifall å Eders Kongl. Majits Befallningshafvandes i Jönköpings län förslag, att, sedan ett visst minimum af inkomst blifvit för hvarje tjenstegrad bestämdt, hvad som deruti hruste finge årligen fyllas af Staten, för hvilket ändamål ett förslags-anslag borde af Rikets Ständer ställas till Kongl. Maj:ts disposition, och Kongl. Majit sedermera efter hvarje års slut tilldela en hvar den iri komstfyllnad, som honom för det nästföregående året borde tillkomma. 1 anledning af Landssekreterarens, Landskamererarens, Landträntmästarens, Kronofogdarnes och Häradsskrifvarnes i Elfsborgs län underdåniga ansökning att, i stallet för nu bestämda kontanta anslag, komma i åtnjutande af löner, som nu och för framtiden motsvara den indelning, hvilken Konung Carl XI förunnat landsstats-tjenstemännen, samt att nådig proposition härom måtte till Rikets Ständer aflåtas, finner jag mig icke heller kunna någon Eders Kongl. Majits åtgärd tillstyrka.
Enevald bugade sig vördsamt och sade: "Nådiga fru, jag kan eder icke förhålla hvad eders frudöme dock kanske redan sjelf varsnat. Här smyger oro bland folket, jag fruktar att det bryter ut i myteri. På hvad som utom fästet sker, veta knektarne god reda: Att hertigen får förstärkning från Österbotten, känna alla, men for sina skyldigheter visa få håg." Fru Ebba stod en stund begrundande, slutligen sade hon: "Det är så, och det har bekymrat mig högeligen. Någon hertigens underhandlare måtte finnas bland folket. Dagligen gå öfverlöpare till fienden." Tvekande yttrade Enevald: "Här finnes en person, som synes mig icke rätt vara att tro. Svårt är att misstänka någon för sådan neslighet; men denne Daniel Hjorth, studenten, hvad har han här att göra? Hvad tasslar han i knutarna med folket? Hans blick är ej ärlig och klar. Svek bor på hans panna. Denne ofrälse, hvad har han här att uträtta, hvad förehar han. Det kunde vara godt att sätta honom i förvar, om eders frudöme så behagade tillåta." "Daniel Hjorth, denne yngling som dock njutit mycken välvilja i vårt hus. Nej, herr Enevald, jag vill hoppas, att icke han skall vara en usel förrädare mot sitt fosterland och det hus, som icke försmått honom." "Huru skulle man af en sådan, en ofrälse, en vanbörding, ens fordra ädla känslor. Sådan rot, sådan planta." "Hertigen förstår sig på smygvägar", sade fru Ebba, utan att direkt svara på Enevalds tal, "men ville blott herrar officerare alla blifva trogne och stå mig bi, så skall ännu, med Guds hjelp, en riksförrädare, som med list och våld tillegnar sig sin frändes rike, icke omhänder få konungens fäste, och ohelga hans trognaste tjenares döda qvarlefvor, som här ligga och vänta på att blifva nedsänkta i hans fäders graf." Äter stod fru Ebba ett ögonblick i tankar försänkt, men fortsatte sedan:
Utskottet d. 3i Julii 182g. Utlåtande, i anledning’ af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o i4, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl. Förordningen den 19 December 1827, rörande grunderne och vilkoreii för hemmans-klyfning och jord-afsöndring, må gälla äfven i afseende på SäteriRå- och Rörs samt Frälse-hemman, m. m. Emot Utskottens förevarande Betänkande, deri bifall till den Nådiga Propositionen tillstyrkes, hafva anmärkningar hos Högloft. Ridderskapet och Adeln blifvit framställde; af Herr Friherre Wrangel, Henning: att denna fråga innebär ett verkligt ingrepp i Ridderskapets och Adelns rättigheter, och att, då enligt 114 § Regerings-Formen, ett Riks-Stånds Privilegier ej kunna rubbas, utan samtlige Riks-Ståndens begifvande, bade man ej bordt vänta sig ett förslag, hvilket såsom detta, stöde i strid med Adelns Privilegier; att rättigheten till obegränsad Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Uti. 29 afsöndring af Säterioch Frälse-jord, nu egt runi 20 år, sedan besittningen af sådan jord blifvit gemensam för alla medborgare-classer, och derigenom vunnit egenskapen af gammal häfd; samt att skillnaden emellan Säterioch Frälse-hemman, hvilka innehafvas med full egande-rätt, samt Krono-Skatte-jord, som endast besittes under vilkor, vore så betydlig, att det ej torde vara lämpligt att nu i detta hänseende bringa dem till ett lika förhållande.-—- Herr Hjerta, Gustaf, har ansett det vara lika vig tig t tillse, det hemman af Säteri och Frälse-natur ej klyfvas i mindre delar, än att jordeboks-räntan och öfrige onera kunna utgå samt hushåll derå försörjas, som sådane föreskrifter varit nödige i afseende på Krono-Skatte-hemman.
En sådan tillåtelse synes mig endast med största varsamhet och den mest noggranna begränsning böra medgifvas samt aldrig inrymmas åt någon, om hvilken man ej kan hafva anledning antaga alt kärleksfullt deltagande och rent oegennyttigt nit för den andres bästa skall bestämma hans handlingssätt och hemtar jag för denna åsigt ett ytterligare stöd deraf, alt i allt fall rättigheten att, derest sig visar att den myndigblifne förfar sina egodelar, hos domstolen söka hans försättande i omyndighels-tillstånd qvarstår oförminskad. Med afseende härå och då det ifrågasatta stadgandet skulle undanrödja all tvekan huruvida den till omyndiga yngliogars skyddande mot bedrägerier genom Kongl. Förordningen den 7 Juni 1749 föräldrar, närmaste anhöriga och förmyndare lemnade frihet att begära, det deras barn, anhörige eller de, som under deras förmynderskap stå, måga än längre och på flera år, än lagen utsätter, för omyndige förklaras, kan utsträckas jemväl emot ogifta qvinnor, som först genom det lagförslag, hvilket nu är under handläggning, skulle tillerkännas myndighet, anser jag för min del förslaget ej böra undergå förändring, helst detsamma hufvudsakligen öfverensstämmer med 1 mom. i 5 § af 13:de Kap. uti Lag-kommittéens förslag till ÄrfdaBalk, hvilket vid företagen granskning i Högsta Domstolen den 18 Maj 1832 ej föranledde till annan erinran, än att de i §:n föreslagne sladganden ansågos lamp - 70 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 106. liga jemväl då sådan person, som ännu ej kommit till myndig ålder, sjelf fann den anmälan nödig, som i §:n sades. Förslaget upptager, såsom tillägg till 8 § i 20:de Kap. Ärfda-Balken af nu gällande lag, ett nytt mom. så lydande: »Qvinna må ej heller i annat fall, än i 2 § här ofvan sagd t är, till förmyndare nämnas.» Åt detta mom. hafva Högste
Det är aHt för osannolikt att en ung flicka som har så stor lätthet att fa se ung-herrame, icke ställer så till att hon får lära känna den som intresserar henne mest * Så stod det till med den mest beklagansvärda af alla qvinnor, den österländska slafvinnan eller Harems-qvinnan. Hvarför en gift man anses mera lämplig för en syssla, måtte väl bero på att äktenskapet menas tämja honom, eller att ‘ qvinnans inflytande skall verka välgörande på honom, det vill säga göra honom lämplig för samhället! Vi ha mycket talat om qvinnans underordnade ställning. Om vi skulle tala om hennes falska ställning något litet! Jag tror, har alltid trott, att qvinnan var verldens beherskare. Jag har styrkts i min tro efter de sista dagames händelser. Men hvad som är tråkigt, är att qvinnan strider bakom mannens rygg. Observera seqvestem på Giftas! I den boken hade jag i företalet predikat qvinnans fullständiga frigörelse, i texten skildrat en hop gamla äktenskap och i dessa jemte målningen af ett par nya visat omöjligheten af reformer under nuvarande förhållanden. Angrep sålunda de nuvarande förhållandena plus de osunda, naturvidriga reformsträf-vanden, som öfverklassens hersklystna qvinnor sjelfva och genom män och manliga vänner söka pånarra oss. Nå, i Röda rummet afslöjningen af samhällets pelare, Svenska Folket Underklassens historia under öfverklassens förtryck, Sömngångamätter, angrepp på den falska kulturen och estetiken, alla fingo passera, ty de gingo endast ut på öfverklassens män. Men Giftas, angreppet på öfverklassens qvinnor, den fick icke passera!! » Männen utöfva magten, men qvinnoma disponera dem, har en fransk författare lagt i munnen på franskekonungen Pompadour.
Föredr. den 30 Julii 1816, sedan Förvaltningen af Sjö-A-renderne sig i underdånighet utlåtit; Och, sorn Kongl. Majit i Nåder fann nyttan och nödvändigheten af den föreslagna anläggningen, för hvilken delägarne i Östergarns holme, för alltid, upplåtit den plats, som , efter undersökning, befunnits vara den tjenligaste, så täcktes Kongl. Majit, med bifall till Riksens Ständers hemställan, i Nåder förständiga Vederbörande, att besörja, det Fyrbåken, i öfverensstämmelse med godkänd ritning, å förenämnde holme uppfördes. 5:0. Riksens Ständers underdåniga hemställan, att, sedan vid Riksdagen i Örebro år 1812, blifvit förordnadt, det utskrifningspenningarne i Skäne och Halland skulle för framtiden upphöra, Kongl. Majit täcktes tillåta, att, i händelse för år 1812, och den tid, sorn derefter förflutit, sådane medel icke desto mindre blifvit affordrade, och i uppbörd ingått, de måtte återställde varda , och befrielse från vidare kraft i detta afseende meddelas. Föredc. den 23 Maji 1815, då Kongl. fjustiiice Ombndsm. EmbetsBerättelser. 363 Majit,med bifall till hvad Riksens Ständer salunda hemställt, täcktes vederbörande der örn, till iakttagande, i Nåder förständiga. 6:0. Preste ståndets underdåniga skrifvelse , roed anmälan, att den afgift till Wadstena Krigsmanshusoch Amiraliteis-Krigsmans Cassorne med 3 procent för JLöne-bevilInings-suniman, hvilken afgift Preste-Ståndet, vid 1809 och ig 10 årens Riksdag, förbundit sig, att intill den följande, utgöra , men om fortfarande eller upphörande hvaraf något beslut under 181 a års Riksmöte af Ståndet icke är vordet vidtaget, komme, enligt Ståndets åtagande, att än vidare och intill nästinstundande Riksdag, utgöras.
Föredrogos och biföllos StatsUtskits den 23 sisth Maj bordlagde Utlåtiden: N:o 106, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd till kyrkobyggnad i Ullerfvads församling af Skara stift; N;o 107, i anledn. af väckt motion om bidrag af allmänna medel till kyrkobyggnad i Kungsbacka; samt N:o 108, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd till skolbyggnad i Luleå. Föredrogs, men begärdes ånyo på bordet af flere ledamöter, Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 25 sisth Maj bordlagde Utlåt. N:o 8, i anledn. af dels K. Skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk, och förslag ang:de skjutsningsbesvärets ordnande, dels ock väckta motioner i samma ämne. Föredrogs, men blef, på flere ledamöters anhållan, ånyo bordlagdt, Konst.Utsk:ts den 26 sisth Maj på bordet lagde Mern. N;o 24, m Den 6 Janl e. m dels med utlåt, om K. M:ts Nåd. Propos. ang:de ändring i R.F:s och R.O:s föreskrifter om RiksStyrelsens förande i vissa fall och dels med ett särskildt uprättadt förslag till grundlagsändringar i berörde hänseende, Föredrogs och bifölls LagUtsk:ts den 26 sistl. Maj bordlagde Betänk. N:o 27, i anledn. af väckt motion om förklaring af K. Förordntn ang:de ej mindre lifstids-städja och uudantagsaftal än ock all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom å landet den 9 Nov. 1844. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtsk:ts den 26 sist 1. Maj bordlagde Betänk. N:o 28, i anledn. af väckta motioner om dels uphäfvande dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet. Föredrogs och bifölls StatsUtskits den 30 sist!.
SD. 8örehades till stutelig åtgärd och godkändes Stats-Utskottets Betänkanden, angående: ' :o. Herr Commerce, Rådet Santesson - motion vm anstag af Stats, Merkel till winnande af säker kännedom om Sweriges Statistik; och 2:0. Kongl. Masts Nådiga Proposition om nödwändigheten af en Stuteri-Inrättning i Skane samt att de i Malmöhus Län belägne Flyinge och Dahlby Kongssärdar dertill maga anwändaS. I^t supra. Lx protocollc», Iä' burgström. Ut - Den 2» Julik. rg-r Utdrag af prorocollet, häller hos wällofl. Borgare-Ständer wid Urrima Riksdagen i Örebro den ar Julli 1812. S. Ddoraare-Ståndet, ansag sig icke kunna antaga Allmänna Besvärsoch Ekonomie - UrstottetS yttrande, i anledning af Herr Prosten Doctor Fahrei och Grotzhandlaren Segerdahl^ Förstag vm inrättning af Spannmåls-Magazincr pä Gottland, r den öfwertygelsc, att Kongl. Main, utan att behöfwa deswäras med' någon serstild ansökning söp hwad denna Ö angar, hädanefter, likasom hitintills, ivisterligen lärer gä i författning, om sa wäl den ena som den andra Provinsens understöd med Spannemal, när behofwet sa fordrar och omständigheter-, na det medgifwa. supra. Lx prc>t0co!lo, Lee Aström. Utdrag af Wällofl Borgare Ständers prscocoll, häller wid Urtima Riksdagen i Örebro -en 2» JulLt 1312. S. D. Upplästes och lades pa bordet Stats-Utstottets insände Betänkande om Riksgälds Eontoirets enstildta samt dest och Stats-Werkew samfäldte penmngebehof till grund för Bewillnings bestämmande, m. m.
Hagelin^ hvilken, enligt 1770 och 1778 årens Pensions-författningar, om desamma vid hans afskedstagande funnits gällande, icke egt att pension åtnjuta, ingalunda erhållit ringare pension, än hvartill han, enligt sedermera utfärdade Författningar, var berättigad, samt den Kronofogden Hollstén af Rikets Ständer medgifne förmon att få, såsom pension, behålla hela sin innehafde indeldta lön, icke varit grundad på någon laglig rättighet, utan blifvit honom tillerkänd, med afseende på serskildt förekom ne ömmande omständigheter, hafva Rikets Ständer ieke funnit skäl bifalla den af Härads-skrifvarén Hagelin sökte högre pension. Hvilket, med anledning af E. K. M:s ofvanhögstberörde Nådiga Remiss, Rikets Ständer få i underdånighet meddela. Rikets Ständer framhärda &:c. Stockholm den 9 September 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Sept. lSzfo; J Presle-Ståndet den 4 Borgare-Ståndet den g Bonde-Ståndet den g Rikets Ständers underdåniga) Skrifvelse , angående ändring i 24 Cap. 8 §:n samt 34 Cap. Missgernings-Balken. (Lag-Utsk. Bet. N:ris 46 och 76.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om otillräckligheten af det i allmänna lagen lemnade skydd emot misshandel å person; i hvilket af - Expeditions-Ulskottcts Förslug lill lind.
Justerades i3 prot.utdr. för d. i4 dennes. 366 Den 17 Juli f. m. Upplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.UtsL inkomna förslag till II. St:s lind. skrifvelser till K. M., nemi.: Nro 66. angrde rättighet till enkel tjenstårsberäkning för prestman, sorn till lärare vid Lancasterskola antages; Nro 67. ang:de upphörande af R. o. Ad:s rättighet att å frälse-ägor anlägga krogar; Nro 68. angrde rättighet för adjuncter och docenter inom juridiska och medicinska faculteterna alt beräkna academisk tjenstgöring vid frågor om befordringar utom acadejnien; Nro 69. angrde afvittringarna inom Herjeådalen; Nro 70. i fråga 0111 ersättning till städernas borgerskap, då de till besigtningar m. ra. för Kronans räkning blifva kallade; Nro 71. ang:de af R. St:s till StatsBancooch Riksgrsverkens öfverseende och granskning år i832 församlade Revisorer gjord anmärkning i afseende på heviljadt anstånd med capital-afbetalningarna å de s. k. förlagslån från Manufacturdisconten. Vid förnyad föredragning af K. M:s d. i4 dennes på bordet lagda nåd. skrifvelse, angrde upphörandet af de i Rikets norra län utgående s. k. räfstetingspenningar, beslöt R. o. Ad., att samma nåd. skrifvelse borde StatsUtsk. till kännedom meddelas. Ånyo föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. Mrs d. t4 dennes på bordet lagda nåd. skrifvelse till R. St., augrde städernas inejvarteringsbesvär. Företogs till pröfning StatsUtskrs d. 7 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. Nro 170, i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk. Nro 22, innefattande yttrande öfver R.
833 Adeln den lgtde, utaf Högvördige Prest-Ståndfet likaledes den a gide samt utaf Hedervärda Bonde-Ståndet den 24lde i berörde Månad; hvadan frågan, likmätigt Cgide §. i Regerings-Fortnen, redan är afgjord och något yttetligare utlåtande derutinnan således icke torde erfordras. Riksens Föglö fl. Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående den nndei Kongl. Bergs-Collegii disposition och Förvaltning f. d. ställde Cassa, samt Cornmer c e-Rådet Galléns ansökning cm anstånd med inbetalningen af ett frän Samma Cassa erhållit Lån. Uti Kongl. Majlts till Riksens Ständers Statsutskott aflåtne Nådiga Proposition af den 29 sistledne November, angåeende Stats - Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t i Nåder täckts gifva tillkänna, att, under tillämpning af den vid 1809 och 1810 drens Riksdag af Rik* Sens Ständer antagne grundsats, att alla Kronans Inkomster böra, så vidt möjligt är, på ett ställe inflyta, och derifrån sedermera efter behof och anordningar utgå, har Kongl. Maj:t under den 14 Augusti 1816 förordnat, att en under Kongl. Bergs-Collegii disposition och förvaltning stäld Cassa, hvilken hufvudsakligen tillkommit af såEihang till Rihs-St. Prat. 1817- igti. 4'.de Sami. N:r ie;- 10C. 834 Stats-Utskottets Betänk anden'. dane Kronans medel , som tillhört Stats-Veriset, borde, med alla dertill hörande Räkenskaper och Handlingar, till Stats - Contoiret aflemnas.
Under d. Skrifvelse. N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. BorgarcSt. Bondestånd. Lagsamlingen, angående fortsättningen deraf på Statens Bekostnad ... Se vidare Exp. Utsk. Mern. Lagstiftning. förbättrad för Banken Aterrcmiss Lamb arud ds hemman, nedsättning i arrendet Landbo, om jordägares förmonsrätt till dennes gäldbundna egendom .. Lands-Fiscaler, löner för dem om deras indragning Återremiss • Landskrona, Fång-Predikantens lön angående (se Fång-Pre dikant). o Stads Kyrkogårds raserande Aterrcmiss fullbordande af en Vattenafloppstrumma Kronans byggnader derstädes hamn, om understöd för dess iståndsättande Aterrcmiss Landsbofdingarnes EmbctskungÖrelsers tryckning angående Aterrcmiss Landshöfdingen i Kronobergs Län, angående honom anslagne dagsverken till Kronobergs Kungsgård (se Inhyseshjon). i Christianstad, dess lön (se Christianstad). LandshÖfdinge Rcsidencehus i Nyköping, angående Stadsut skylderne deraf (se Afgift). Landtsorts Fyrbåk, inköp deraf (sc Korsö). LandsStater nes Lönereglering Aterrcmiss i ämnet . Lands-Stats-Tj enstcmän i Vesterbotten, Skåne och Vestman land, angående af åtskillige sökt tillökning deras löningsförmåner Landtbeskällare, skyldighet för Säteriägare att anskaffa sådane Landtbruksskola, om inrättande af en sådan . Aterrcmiss • . • Landthandel \ Norrland, angående åtgärder mot oloflig sådan Aterrcmiss •„ .* ’ r * Landtmarskalks-Klubbcn, indragning af mathållningen (se Klubbar). Landtmätare, angående rättelser i Taxan för dem Ytterligare utlåtande i ämnet angående bestämmande af deras arbetsskyldighet Landtmäteristaten, angående de till indragning ställde löner Landt-Räntmästarens i Götheborgs och Bohus
Forshaells sjukdomstillstånd sålunda förekommit samt af läkare blifvit intygadt, E. K. JVlaj:l behagat föreslå Rikets Ständer, ali jemväl Underlöjtnanten Forshaell måtte, med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked ur krigstjensten, få på allmänna Indragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, hvilken E. K. Maj:t, med ledning af det belopp, hvartill den behållna delen af lönen för Forshaell under de sednast förflutna fern åren i medeltal uppgått, äskat, måtte fastställas till 400 R:dr Runt; angående Doktor Maliem: att han, som redan år 1806 började tjensfgöra i egenskap af militärläkare och dermed oafbrutet fortfarit intill år 1848, då han, såsom Regementsläkare vid Södra Skånska Infanteriregementet, för sjuklighet sökte och er - Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 205. 285 höll nådigt afsked med pension ur Arméens Pensionskassa, samt, elter återvunnen helsa, år 1855 af E. K. Majit förordnades alt bestrida Regementsläkareljensten vid Kronprinsens Hussareller numera Hussar-regementet Konung Carl XV, äfvensom att tillika vara Fältläkare i första militärdistriktet, i underdånighet anhållit, alt som sökanden, vid uppnådd ålder af nära 69 år, motsåge den tid, då han icke längre förmådde att till egen tillfredsställelse och förmäns belåtenhet fullgöra sina tjensteåligganden, E. K.