Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man afräknar från de nämnde lönebeloppen, ränta å accord, Kronoutskylder, resor i och för tjensten, ränta å iilventarii-kostnader, vanlig vapenöfnings-utgift hemma i Landet, så blir lätt att bedöma, huru litet som återstår till betäckande af de i alla lifvets förhållanden så billiga anspråk på föda, kläder, utväg för barns uppfostran, och förkofrad bildning i det yrke man valt. Lika förhållande inträffar äfven med UnderOfficerarne; ty 240 R:dr B:co, som högsta lönebelopp för denna tjenstemannaclass, är väl icke för mycket. Jag tror mig ej böra upptaga tiden med flere exempels anförande. Hvad jag haft äran framställa, rörande indeldte InfanteriRegementerne, kan med ännu mera skäl lämpas till indeldta Cavalleriet, för hvilket mig synes att Utskottet projecterat förminskningar, så mycket svårare att vidkännas, som hästars och sadelmunderingars anskaffning och underhållande, jemte ökad betjening, medföra fördetta Vapens Befäl så känbara utgifter. Grenadierbataljonerne hafva äfven vederfarits sådan förändring i AflöningsStaterne, att än 5* - 68 Den 21 Maji f. in. damålet med löneförbättring ingalunda kan anses på långt när uppfyldt. I fråga, att till Kongl. Maj:ts visa omsorg öfverlemna verkställigheten af en åsyftad lönereglering, får jag förena mig i hvad Friherre Palmstjerna framställt i sin reservation; ty med bästa vilja, att på förhand bringa allt till ordningsfullaste skick, är det omöjligt bestämma, huruvida ej localeller andra oförutsedda omständigheter i tillämpningen torde kräfva någon ändring i hvad som projecterats, och endast sådant ej medför ökade utgifter för Staten, är dermed intet förloradt. Jag skulle Önska, att, i fall ej Höglofl. Utskottet gillar de af mig nu gjorde anmärkningar, detsamma vid nytt Betänkandes afgifvande måtte, till ledning förRiksstånd evis beslut, uppgifva orsakerne till fortfarande stridande åsigter mot hvad Kongl. Maj:ts Proposition innehåller.
I sammanhang med det föreg:de och såsom en ytterligare amplifikation deraf, samt då R. o. Ad:ns framtida bestånd, styrka och välgörande inflytande på ett älskadt fosterlands kommande öden, såsom under framfarna tiders, — bör vara, särdeles hvarje riddersmans, oaflåtliga bemödande, har jag med detta höga mål i sigte och endast tagande förnuftet och förståndet lill rådgifvare, utan att förut hafva kommunicerat mig med någon af mine värde Hrr Ståndsbröder, — till Höglofl. Konst.- Utsk:t den 9 i denna månad inlemnat ett mern., afseende förändring af 37:de §:n R. F. Den korta tid, som ännu tillkommer Rikets Höglofl. Ständer att sammanvara, och hvarigenom mem:t möjligen icke skall medhinnas att af Utsk:t behandlas, gör att jag trott mig böra anhålla att få denna min vördsamma framställning i sammanhang med mina föreg:de uti prot:t nu intagen. Jag är visserligen bestämd att afgifva en ytterligare framställning till Höglofl. Konst.- Utsk:t rörande 28 § R. F.; men grannlagenheten förbjuder mig att nu uppläsa detta inför Höglofl. R. o. Ad., innan mem:t blifvit till Utsk:t behörigen inlemnadt, hvarföre jag blott tager mig friheten att för närv:de sådant härmedelst antyda. Det ifrågav:de mem:t ang:de 37 § R. F. är af följande lydelse: Till Höglofl. Konst.-Utskottet. (Vördsamt mern. ang:de förändring af 37 § R. F.) Jemte vördsamt tillkännagifvande, att jag, som i öfrigt gemenligen så varmt instämmer uti och allvarligen högaktar de åsigter, hvilka af de värde medlemmar inom det Höglofl. Stånd, jag har äran tillhöra — med dem icke kan dela den önskan, som af dessa högt värderade Ståndsbröder under debatten ang:de de numera af Rikets Höglofl. Ständer antagna, af K.
På vintern är pälsmössa varaktigast, o m man skaffar sig en af g o d beskaffenhet o c h ej glömmer, att då den blifvit våt, afskaka den innan den får torka. Sommarhattar kunna m y c k e t väl blekas, pressas o c h äfven sys o m, ifall det är goda flätor i dem. Att själf färga o c h fernissa om dem är ingen konst. Paraply af bra gloria blir mycket varaktigt. G e n o m att låta sy en söm längs midten af våderna, där tyget först plär brista, kan man vidmakthålla ett äldre paraply till begagnande under mörka vintereftermiddagar, då också en sämre kappa eller annat äldre i klädväg mycket väl kan duga. Tjocka ylledamasker göra på resor på sitt sätt mer nytta än en filt, de äro åtminstone både billigare att skaffa sig o c h bekvämare att föra m e d än en dylik. Till sist vill jag visa, hur j a g tycker att ett ordentligt fruntimmers garderoblista b ö r se ut. Förteckning på min garderob 189G. 1 hösto c h vårkappa, 35, köpt i år. I pälskofta, 36, köpt 96. 1 dito gammal. 1 ylleväst m e d ärmar. 1 dito utan. 1 aftonkappa äldre. 1 svart sidenparasoll. 1 ljust tvättbart dito. 1 tjock ylleschai. 1 tunnare dito. Axelschalar o. d. 1 nattrock af ylle. 1 svart klädning, köpt 96. 1 äldre dito. 1 kulört ylleklädning. 1 dito något ljusare dito. 1 melerad klädningskjol. 1 ä 2 tvättbara dito. 2 långa ylleunderkjolar. 1 dito af siden eller finare tyg. 2 korta ylleunderkjolar. 2 tjocka stickade bomullskjolar. 6 å 12 hvita underkjolar. 6 hvita underlif eller 3 s. k. lifskyddare. 2 tjockare lifstycken. 2 tunnare tvättbara dito. 2 par strumphållare. 6 par tjockare ullstrumpor. 6 par tunnare dito. Dito af bomull? 1 par ylledamasker. 6 tröjor af halfylle. 6 enklare nattskjortor. 6 finare dito.
Ett tredje sätt är att på en smal bit terrakottafärgad ylleduk sy ett fornnordiskt mönster för att sätta kring påsen. Några tum från öfverkanten sättes en dragsko, o c h en brun silkessnodd dras igenom, slutande i två tjocka, bruna silkestofsar. Ebon Hoi. Lysduk i venezianskt broderi. Arbetet utföres på crémegul angola. Mönstret i ornamentstil, närmast liknande mönster för löfsågning. Man syr i cremegult silke medels languette-söm längs mönstrets konturer. Därefter utklippas alla mönstrets innerdelar (liksom vid löfsågning de inre träddelarne bortfalla), så att mönstret blir utbrutet. Fint o c h ovanligt arbete, särdeles effektfullt under en elegant lampa på en mörk sniljeller plyschduk. Ebon Hoi. Ostronservietter. Formen göres efter ett ostronskal, men cirka 5 tum långa o c h något bredare. Materialet hvit angola. Broderas med tvättäkta kulört garn o c h dito silke. Kanten languetteras. Denna kant blir genom formen taggig. Från hvarje tagg sys en rand nedåt, imiterande fårorna i ostronskalet. Så sys ett litet broderi, en blomma med en fjäril flygande öfverst, eller några grässtrån, ax eller dyl. Förgätmigej, blåklint, blomman för dagen, äro särdeles lämpliga. Man gör / dussin dylika servietter o c h broderar olika på hvarje. Kunna ock användas s o m fruktservietter. Ebon Hoi. den öfre o c h nedre kanten s o m målas svart. A f vanligt svart karamellpapper klipper man ut figurer, såsom t. ex. harlekins, fjärilar, ödlor, ormar och kvistar samt limmar fast dessa på den röda delen af röret. Torrt fernissas det hela med ljus copalfernissa. Karna. Telefonpropp. Proppen är afsedd att skydda telefonhålet för damm. Den göres något i samma stil s o m en kaffepumpspropp.
Hvad slutligen angår hvad de andra Stånden skola säga eller göra, tror jag icke, att StatsUtsk. behöft rätta sig derefter; ty lika litet som jag rättar mig efter andras öfvertygelse, då jag sjelf hunnit få en riktig; lika litet tror jag, att StalsUtsk. behöft göra afseende uppå hvad de andra Stånden kunna besluta. Jag ti or , att den rätta regeln för hvar och en alltid är att handla efter sin öfvertygelse, så godt man kan. Hr Rosenblad: Frih. Sprengtporten yttrade, att R. o. Ad. med nöje afhört Hr von Troils anförande. Deruti bade Hr Friherren mycket rätt. Dels är det alltid med nöje man afhör Hr von Troils anföranden, äfven då man icke delar hans tanke; dels erhöll R. o. Ad. derigenom upplysning, att när en juridisk ledamot inom detta Stånd i förra plenum yttrade, att det icke fanns någon jurist inom StatsUlsk. så var det ett rent misstag. Jag beklagar jemväl, att, vid den anställda jemförelsen om aflöningen för Hofrätterna och öfverdornstolar i andra länder, det skäl icke var tillämpligt, som hemtades från förhållandet med Lord-cancellersembetet i England; ty om man skulle jemföra två saker, mäste emellan dem finnas någon likhet, som likväl icke i detta fall företer sig. Det är visserligen sannt, att Lordcancellcren i 2:ne domstolar, Court of Chancery och Court of Ecqvity, är ensam domare, och man kunde på detta sätt bilda divisioner, som bestodo endast af en person; inen detta är ett förhållande, hvaröfver Englands jurister fört de största klagomål. Dessutom äro dessa domstolar troligen de dyraste i verlden ; ty fastän Lord-cancelleren ensam afkunnar domen, så är han dervid omgifven afen massa af biträden, hvilka äro aflönade med mångfalldigt större summor, än sorn tilldelas en hel Svensk Hofrätt. Meri vill man åberopa förhållandet i England, så finnes der en annan öfverdomstol, som stundom består af' flera hundrade ledamöter, nemi. Öfverhuset, hvarest alla ledamölerne deltaga i domslutet.
Maj:ts Befallningshafvande i Hallands län och Biskopen i Göteborgs stift anfört, att det visserligen vore i många hänseen den önskvärdt att få slut på den tvist om de så kallade Halländska kyrkohemmanet), hvilken under mer än femtio år ständigt varit föremål för så väl riksdagsförhandlingar, som Kongl. Majrts nådiga pröfning, och tillika icke sällan alstrat osämja emellan presterskapel och åhörare, de obehagligheter och rättegångar att förtiga, hvilka den obestämda dispositionsrätten öfver ifrågavarande hemman vållat enskild man emellan, och de förluster åtskilliga kyrkor medelst processlystne åboers tillställningar blifvit tillskyndade, ithy att de först efter mångåriga rättegångar kommit i åtnjutande af deras rätt; men att Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Biskopen likväl beBih. till Ii St. Proposition N:o 100. tviflade, att de af Rikets Ständer föreslagna förändrade föreskrifter skulle åstadkomma ett för alla parter rättvist slut på frågan och medföra den ömsesidiga belåtenhet, som dermed varit åsyftad.
Då jag, med kännedom om de flera mer angelägna behof, som vid förestående riksdag böra afhjelpas, icke kan i underdånighet tillstyrka nådigt afseende å den väckta frågan om beredande af anslag till bebyggande af de boslads-boslällen, hvilka hittills ej kunnat med karaktershus förses, finner jag mig deremot, i betraktande af militiae-boställs-kassans iråkade betänkliga ställning, bota understödja Krigskollegii alternatift gjorda anhållan om öfverflyttande på all Transport 6,760: 40. 8. Bil. [f.-o 1 till Kongl. Maj.-ts Prop. 1847j Haft. 1. 7 5© Transport 6,760 : 40. 8. manna indragnings-staten af ofvan uppgifna, i pensioner och på indragning ställde löner från kassan utgående belopp, hvarom jag alltså i underdånighet anhåller, att nådig framställning må till Rikets Ständer aflåtas, med begäran tillika af Rikets Ständers medgifvande, att, när framdeles em» hetseller tjenstemän, som njuta lön af militise-boställs-kassan, antingen vid den ålder, då enligt författningarne lönen får såsom pension bibehållas, söka och undfå afsked, eller ock vid blifvande regleringar af Krigs-kollegium ställas på indragning, de må med innehafda löner få på allmänna indragnings-staten uppföras. Lika med hvad vid förra Riksdagen ägde rum, torde äfven nu Rikets Ständers uppmärksamhet böra fästas på angelägenheten deraf, att, till betäckande af de för statsverket uppkomna kostnader genom Södra bataljonens vid Bohus Läns regemente förändring tillsvidare till likhet med roteradt infanteri, öfverskottet af de indelningsräntor, som förut ingått ensamt till rusthållarne vid nämnde bataljon, fortfarande ställes till Eders Kongl. Maj:ts nådiga disposition.
2:o likt er Miclig ^rökning ek liens Kongl. Ilögket Kron-Orinsens, i eger>- skss» ek Oenerel-Kält-l^gmästeie, ekgikne körsleg, 8» väl till 8tat kor kele Artilleriet, 8om till 8peeiel-8t:>ter kor cle serskilclte ^rtilleri-llegemeiiterne, leer K3ers Kongl. Nej:t, i Kiecligt Liek Zen 7 Neji 1836, i kräge om okver6)ttning till Artilleriets generell» 8tet oek ^nsleget kor ^.rtilleri-8tekon ek Oenerel-Kält-lygmästere-lönen, teekts körklere, ett, ekuru en seclsn ätgärcl visserligen i oek kor sig sjelk syntes lämplig, ener elle kostnecler kör Artilleri-vernet -lerigenom Komme ett pe ett stelle i 8tet s^nes, Kclers Klong!. Nej:t lik vel, cle 6enere1-Kält-l^gmästere-Könen vore i Kiks-8tsten u^^tegen uti Oen6re1it6t8-8teteu8 ekönings-summe, semt ^rtilleri-8teken8 ^nsleg uncler serskilcl rukrik cleri utkörcl, kunnit nermest i sin orclning, ett clervicl korcle törklikve, intill cless ökverll^ttning i semmenkeng mecl ^.Ilniäicne 8tets-Ilegleringen vicl nöste liiksclag ken ge i verkställigket; k vilket Kclers Kongl. Nej:ts I^ääigg Leslut 8tets-Lontoiret ensett sig kore i unclerclänigket kär omkörmels^ 3:o Ilen tillökning i gege, som, enligt Kclors Kongl.
Sjelf åt sanningen en prest, som betvif* lar sanningens egen tillräcklighet för sitt och mitt ändamål, ehuru jag inom min Församlingskrets står det närmare än de fleste, skall jag förtiga mitt tvifvel och min fruktan, emedan de kunna misstydas, eller skall jag uppriktigt bekänna, hvad jag tror, att ingen allmän uppfostran lyckas, att ingen allmän ordning och trefnad stå att vänta förr, än det svaga folket tvingas att måttligt njuta den dryck, sorn börjar göra snart sagt dess enda lust och glädje, och följaktligen aflägsnar allt högt och ädelt mål för dess diktan och traktan? Då jag så frågat mig sjelf, har jag kommit på den tankan att väcka den motion, Co Bil. t, Bevilln.- Lagoch Oec. Utsk. Bet. N:o 6, som till detta Höglofl. Utskott blifvit remitte. råd. Med detta tänkesätt skulle jag kunna ta* ga pä mitt samvete, att, om det berodde af mig, låta tusende bränvinspannor springa, tusende krögare nedlägga sin näring och de mänga, som de förfört och förföra, uppträda som vittnen emot dem, hvilket de i alla fall en gäng skola göra; men jag kan deremot icke taga på samvetet att lemna obegagnadt detta förmodligen enda och förnämsta tillfället i min lefnad att uttala min öfvertygelse, med egentlig syftning på den moraliska verldsordning, under hvilken vi menniskor höra, oell hvilken det är min serskilda sköna kallelse att med min ringa förmåga befrämja —• och yrka, äfven der jag tviflar om min framgång eller redan erfarit mitt nederlag. Contracts-Prosten P. G. Svedelius, Vid x Punkten. Höglofl.
Är då denna, såsom Utskotten -föreslå, för Den 27 Augusti e. m. *97 skiftesläggningen orubbligt fastställd, måste lidande för delägarne uppkomma. Erfarenbeten har ock visat, alt betydliga förluster för delägarne deraf uppstått; jag bar det af erfarne Domare och LandsSecreterare, sorn för mig uppgifvit, att de funnit lidandet någon gång vara så stort, att de nödgats, med begagnande af förbudet mot skattskyldig jords minskning, emot uppenbar lag upphäfva taxeringen, för att kunna bereda rättelse och afhjelpa delägarnes lidande. Det måste ock medgifvas, att ingen fråga utgör mera hufvudsak, vid ett ägoskifte, än ägograderingen, ty der egentligen bestämmes äganderättens bibehållande för jordägaren; intet är svårare att rätt verkställa, att partielt bedomina; och denna fråga villman göra till en preliminair-fråga, oåterkalleligen fastställd före delningen? Om således lidande för jordägare skall förekommas, om deras säkerhet häremot skall beredas, är det oundgängligt, att en revision af taxeringsåtgärden kan ske, sedan lotterne äro utlagde; och jordägaren bör så mycket mera hafva denna rätt, sedan beslutanderätten om taxeringen nu mera tillhör Landtmätaren och Gode Männen, och ej, såsom förut, jordegar ne; hvadan en stark controll på de förre är nödig, att de med yttersta noggrannhet denna taxering verkställa. Vid storskiften tillgick dessutom på enahanda sätt, som Skiftesförfattningen nu stadgar, ty då klagomål anfördes vid domstol öfver lidande vid skiftet, och Den 27 Augusti e. m. domstolen fann det äga grund, skedde jemkning i lotterne, och denna jemkning var i sjelfva verket en jemkning i taxeringen. Allmänna Lagen, lika med äldre SkiftesFörfattningar, öfverénsstämmer ock med denna princip. Den förre säger i 1 Cap. 4 §• -ftygg" ningaBalken att, om någon klagade, att liad fått mindre eller sämre lott, än lian hafva horde, ägde lian begära laga syn, hvarvid Domaren skulle jemka vederbörande emellan.
Nils Jaensson från Östergötlands län 94 » Olof Olsson från Slängserud af Wermlands län . 93 « * Suppleanter: August Pettersson från Jönköpings län 105 » Anders Persson från Nerikes län 95 Vid Lånekontoret i Göteborg: år 1863. Revisor: Anders Andreasson från Elfsborgs Ian med . 102 röster. Suppleant : Olof Thorell från Elfsborgs län . 103 » 1&8 Prot.-Utdrag den 28 Januari 1868 år 1864 Revisor : Carl Ifvarsson frän Hallands ian Suppleant: August Carlberg från Hallands Ian dr 1865 Revisor : Bengt Johan Holmlin från Göteborgs lär» . Suppleant : Erik Andersson från Elfsborgs län 105 » 99 » 99 > Vid Lånekontor et i Malmö: år 1863. Revisor: Ola Lasson från Christianstads län Suppleant: Andert Persson från Christianstads län . år 1864. Revisor: Håkan Nilsson från Christianstads lön . Suppleant : Sven Nilsson från Christianstads län år 1865. Revisor. Håkan Pettersson b ån Blekinge län Suppleant: Ola Olsson från Blekinge län Vid Lönekontoret i Wisby: dr 1863 Revisor: Erik Johan Rudberg från Calmar Ian Suppleant: Nlls Petter Bäckström från Calhrar län 105 röster. Revisor : Nils Magnus Pettersson från Calmar län . 90 röster. Suppleant: Johan Gustaf Dahlgren från Calmar län ... 98 » dr 1865 Revisor : Nils Nilsson i Rosendal från Gotlands län 7 » sedan den med 91 röster utsedde Revisorn Robert Fredrik Gross från Caimar län sig detta förtroende afsagt; samt Suppleant: Carl Johan Johansson från Östergotlands län . 96 röster. S. D. Föredrogs och godkändes Expeditions-Utskottet» förslag tiil underdånig skrifvelse, .M 17, angående utarbetande af förslag till en ecklesiastik boställsordning. Den 31 Januari. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D.
E eser vatio 11 er: af Herrar Prytz och von Heland., emot Utskottets yttrande, angående slämpel-afgiften; samt af Herr Grefve Posse j deremot alt Utskottet icke tillstyrkt afseende å anmärkningen, alt endast nya eller obrukade kortlekar borde vara underkastade de föreslagne slämplings-åtgärderne; åberopande Flen Grefve Posse sin vid återremitterade Betänkandet afgifne reservation» lith till R. St. Prat. 1810 ec/t 1841. ä t*mL 1 Jfd. 28 Häftef. t STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet 184 f* Hevi!Intrigs-Ittsioltels Betänkande, N:o 53’.. r N:o 38. Anie. till Exp.-Utsk. den a3 Januari 1841, kl. 9 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, att vissa sorter Sidentyger, dä de med direct lägenhet införas frän Ostindien, må bära en tull af endast tio yr ocent. Vid profil ingen hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln af Bevillningsutskottets Utlåtande, N:o 3o, i anledning al gjorde anmärkningar vid Ut skottets Betänkande, N:o 21, angående Tull - bevillniugen, har Friherre Cederström, J, under åberopande af 56 §. Riksdags-Ordningen, såsom serskild motion framställt det yikande, alt, vid föreskrifteine i den hlilvande Tulltaxan för rubriken ”Väfnader: Helsiden, Alngods, Taft, Kv”'pei t eller Levantin, Satin eller Sidensarge, enfärgade eller skiftande, ru "I iga eller tandiga, gerom olika färgad t silke , men ej genom väfnadsältet måtte tilläggas det stadgande, att de, då de komma från Ostindien, skola med ett tullvärde af 3o R;dr bära en införselstull af 3 R:dr per Skålpund.
För öfrigt vill jag förklara, att då jag yttrat, att Hr Brakel icke stod ensam, jag dermed menat, att jag visste, att den åsigt, som af honom uttalats, delades af många. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, blef Hr Brakels anförande jemte de i ani, deraf afgifna yttranden remitteradt till Stats-Utsk:t. Föredrogos och bordlädes nedannämnde K. Mits Nåd. Propos:r och Skrifvelser till R. St:r, nemi.: Propositioner: l;o ang:de öfverlåtande till Vesterbottens läns innevånare af gamla länsfängelse-byggnaden i Umeå med tomt; H. I. 4 50 Den 8 November. 2:0 ang:de öfverlåtande tijj Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelse-byggnaden i Ostersund; 3:o ang:de öfverlåtande till Yester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelse-byggnaden vid Hernösand med tomt; 4:o ang:de öfverlåtande till Vester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt; o 5:o ang-.de upplåtelse af f. d. pipare-bostället Bränn Arby vid Södermanlands Regemente, för uppförande af skolhus åt Wansö församling; 6:o ang:de befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon N:o 1,1 Jemtlands län; 7:o angrde arméens pensionering; 8:o ang:de pension å Allmänna Indragnings-staten för Qvartermästaren vid Krigs-akademien, Majoren m. m. J. G. Lyström; 9:o ang:de pension å Allmänna Indragnings-staten för förste Bataljons läkaren vid Skaraborgs regemente, Doktor Thure Fredrik Lundberger; 10:o ang:de pension å Allmänna Indragnings-staten för f. d. Kapitenen vid Göta Artilleri-regemente Nicolas Christiernin von Hess; 11:0 ang:de pension å Allmänna Indragnings-staten för Rogements-stallmästaren vid Lifregementets Hussar-korps, Ryttmästaren i arméen, m. m.
Beträffande omsider Herr Ofwerstc.Lierikrnantens omförmäldke projekt till enDisconti i-, ffurning för Jordbruket, af förmodade öfwerffoller a Vränwinö, medlen, sä kunde Ulffolken deröswer ej nieddela utlärande förr än samma projecl hit ankommit; Hwi!> ket alt genom Protvcvlls Utdrag wördsau:n:-st skulle lämnas Högloft. Ridderskap.! och Adeln tili swar ä Remissen, samt de öfrige Respecrive Skändcn likaledes tillkännagifwaö. bil 8upra. ' bx ?50t2c»!Icr. ^ u. O. In^MLN. En npchsning torde wara mig tillåtit akt härwid fa lämna, den, att dä Utskottet söreftagit BränwinS afgislens.erläggande jsrän nästkommande i Januarii har äswen Dest mening warit, art såsom en naturlig följd deras bränwinet äfwcn ifrän nämnde tid skulle tullfritt sä sörås i< kring hela landet; Utskottet ania§ dclta sa onndwike» sigt, att Det ej trodde sig behöfwa öka Pro:oeol!ö-Utdraget dermed; men dä jag här hön flere, som ej fattat del lika, har jag ansett min skyldighet fordra, att till undwikande as misstag, denna upchsning lämna. Herr Grefwen och La,.dt'Ma rskalken gjorde derefter proposition pä betänkandet, och i enlighet - 846 Den 14 December. het med den af Grefwe ve 1, 6ar6is gjorde förkka, ring, hwilken BisöllS. Uplästes ett frän StalS-Urfkstter inlämnade, sä lydande: Wördsame Memorial! Sedan ej mindre Högloft.
Här deremot har Utsk. föreslagit bifall, åtföljdt af en und. önskan. Delta vill säga, å R. Sl:s sida, bifall till det ifrågasatta anslaget med ett i önskningsform framstäldt villkor. Jag kan sannerligen icke se annat, än att detta är lika lagligt, som om de hade, likasom i det förstnämnda målet, lemnat sitt bifall med ett dervid fästadt bestämdt - Den 22 Januari e. m. 3S5 stämdt villkor. Oen enda skillnaden, som icke kan undfalla någon af oss, är deri, att detta sednare är elt mera lämpligt och constitutionelt sätt, alt jag så må säga, att nemi. R. St. med vördnad och förtroende framlägga för Regeringen sina villkor i form af und. önskningar. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag har ingenting emot att R. St. hos K. M. vördnadsfullt och und. framföra en anhållan i i detta ämne; men denna anhållan är, på sätt som af flere talare blifvit anmärkt, af natur att icke tillhöra StalsUtsk:s handläggning. Jag reserverar mig således emot StatsUtsk:s åtgärd, och anser Ulsk:s framställning vara helt och hållet stridande emot formerna. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Afven vid förra riksdagen förefunuos olika meningar i fråga om huruvida en sådan und. skrifvelse, som den nu af SlatsUlsk. föreslague och af två Stånd godkända, borde vara föremål för votering i förstärkt SlatsUtsk. Detta slutades sålunda, alt tre Stånd blefvo af den meningen att votering borde anställas, lill följd hvaraf den äfven försiggick. JNu hafva äfven tre Ständ bifallit att votering skall anställas, men en ganska betydlig pluralitet var emot min mening, hvarföre den förföll. Jag reserverade mig icke deremot, emedan, om man ser sakerna ifrån en viss synpunkt, så kan del visserligen försvaras, att denna mening blir föremål för votering, enär den rörer statsregleringen, ehuru beröringen endast är galvanisk, och icke särdeles märkbar.