Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enskilda angelägen!)-fer nödga mig, att innan korrt från Staden cdr.sa , hvarigenom jag sättes utur tillfälle, att vidare fortfara i det smickrande förtroende, hvarmed Höglofl. Ridderskipet och Adeln behagat hedra mig, då jag vid Riksdagens början valdes till Ledamot i Riksens Höglofl. Ständers Lagutskott} hvilket förhållande jag ansett mig böra för Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln härigenom vördsammast anmäla. Herr Grejaen och LandtMarskalken anmodade, i anledning häraf, Herrar Electorer, att innan nästa Plenum sammanträda för att utvälja en Ledamot i Lagutskottet efter Herr Gyllenhahl - Justerades PleniProtocollet för den 2 den? nes förmiddagen. Herr Heijkenskjöld, Dettlof, uppläste följande : Jag kan ej fullkomligen inseafsigten med de af Herr Roos uti sitt Anförande i Plenum den 2 dennes gjorde frågor och uppgifter, men som han synes önska svar och upplysningar, skall jag, så godt jag kan, söka besvara honom. Den 17 Martn, /. m. Jag får vid dess Anförande först erindra, att Herr Grefve von Platen aldrig, mig vetterligen, bestämdt yttrat, att Fartyg af Ho å 100 Lästers drägt skulle kunna passera Trollhättan endast uti dess af trycket utgifne Afhandling om Canaler , då han deruti omtalar Bjelkars Och Sågblockars transporterande på Fartyg genom Canajen, förekommer följande mening? ”Ville man för sådan Transport genom Cana”len, bygga någon pråmlik Farkost, som lik”väl i flera hänseenden blef felaktig, är ingen ”fråga, att icke 100 Lästers drägt skulle kun "na erhållas”
Instämmande i denna grundsats, inser jag dock svårigheten af tillämpningen, då dels i många industriella företag, med beräkning af närvar, förhållanders fortfarande, betydlig enskild förmögenhet blifvit nedlagd, och denna beräknings tillintetgörande skulle framkalla högljudda, om än icke rättvisa klagomål, dels en, i stället för förbuden, salt s. k. skyddstull af det betydliga belopp , att den kunde lemna en någorlunda motsvarande ersättning, endast skulle förvandla de fordna lurendrejerierna till tullförsnillningar, och lemna det gamla förhållandet qvar med dess lagbrott, dess demoralisering af hela folkelasser och dess våldsamheter, endast med ändradt namn och lättade utvägar för lagbrytaren. Jag tror derföre, att Slaten, som genom fordna misstag sjelf framkallat de konstlade förhållanden, som nu äro så svåra att ändra, bör göra några offer, för alt med de nya stadgandena försona den enskilde näringsidkaren och betaga honom all förevändning till billig klagan; och det offer, jag i detta hänseende föreslagit af 1 million r:dr af bancovinsten i årliga utbetalningar af 200,000 r:dr i 5 år, är icke större, än att det behöfves endast, att en del af det utländska kläde blir förtulladt, som våra inhemske klädesfabrikörer sjelfve påstå, skall årligen i södra delen af Riket consumeras, för att betacka hela uppoffringen, och då återstår för Staten, efter de 5 arens förlopp, i ren vinst en ökad tullinkomst och minskade lagbrott. Anser man, i stället för anvisning på bancovinsten, en omedelbar anordning på tullinkomsten å de till införsel nu Digifvande varor lämpligare; så ändrar detta icke egentliga ide'en af min motion , ehuru jag, för egen del, anser riktigare att ställa alla sådana anvisningar på redan befintlig tillgång. I afseende på rättigheten till deltagande i den föreslagna ersättningen, anser jag, att den bör inskränkas till redan befintliga sådana industriella företag, som i någon väsendtlig mån kunna anses blifva lidande genom nu vidtagande förändringar i nuvar. tullstadgande, och att hufvudgtunderna för anspråkens bestämmande och ersättningens fördelande böra fastställas af R. St., men verkställigheten öfverlemnas åt Regeringen.
deribland de två veteranerna grefvinnan Posse och fru Alm, hvilki för tjugo år sedan gingo i spetsen för skolans grundande, och hvilkas fårade drag och gråa lockar kontrasterade som höstens mogna skörd mot ungdomens vårfägring. Men i dessa gamlas anleten lyste den oförgängliga ungdom och glada frid, som är morgonrodnaden af evighetens skönare da.g, och som de unga, först efter långa, segerrika pröfningar kunna vinna. Kring dem och kring hushållsskolans förest %iiderska, den aktade och älskade fröken Cronius, samlade sig skolans öfriga beskyddare och vänner, alla fröjdande sig öfver företagets framgång och nytta. Kaffet serverades, den glada stämningen steg och nådde sin höjdpunkt, då pastor Bring i ett enkelt och innerligt tal tolkade betydelsen af skolans valspråk " bed och arbetan, samma ämne lian talade öfver vid skolans invigningsfest. Derefter redogjordes för inrättningens verksamhet. Den öppnades 1870 med G elever, den har nu 36. I densamma hafva 200 flickor varit inskrifna, af hvilka 136 utgått med betyg. Alla dessa lärjungar, sh när som på tre, hafva blifvit inbjudna till 20-arsfesten, omkring 100 voro närvarande. Af skolans 200 elever hafva 54 blifvit gifta, 9 bland dessa i Amerika, en i Dresden. Af de ogifta lärjungarna befinna sig nu 16 i Amerika, 7 äro döda. Skolan har nu icke mindre än 93 barnbarn, och erfareuheten har visat, a t t dessa sm&amp; stå i stor tacksamhetsskuld till sina mammors uppfostrarinna, t y i allmänhet bara de pregeln af helsa, munterhet och snygghet och deras hem af ordnihg och renlighet; hush&amp;llsskolans goda vanor och lardomar barande frukt i elevernas egna hem. Många för detta lärjungar hafva som tjänarinnor tillvunnit sig sina llusmödrars förtroende, och flera bland dem liafva stannat 6, 8 8. 9 år på samma plats. E n flicka har förblifvit 12 år i den familj, hos hvilken hon vid utträdet nr skolan fick anställning. E n annan har tjenat 17 %r ph ett och samnia stalle.
Raab samt till en del äfven af Hr Landshöfdingen von Rosen; och besvarades »med öfvervägande ja» utaf ordföranden, Hr Ryttmästare» Stjernsvärd, framställda propositioner (se sidan 228, Berättelse öfver förhandlingarna vid det 4:de allmänna landtbruksmötet i Malmö 1849, tryckt i Stockholm 1850): »att anstalter böra och kunna med fördel å landet inrättas för beredande af arbetsförtjenst åt arbetare, som söka, men icke finna sådan hos enskilda personer, samt att på lokala förhållanden skall bero, om dylika anstalter skola länsvis eller för mindre kommuner tillvägabringas; samt att det är icke allenast nyttigt, utan af behofvet högt påkalladt, att sådana arbets-anstalter inrättas, der den kan tvingas till arbete, hvilken, oaktadt han är arbetsför, bettlar eller låter maka och barn falla fattigvården till last.» Hvad som sålunda utgjorde denna talrika församlings (387 personer ifrån Rikets alla landsändar och deribland en ej ringa del för närv:de äro vid innev:de Riksmöte tillstädes) opinion torde, i afseende å Hr Treffenbergs motion, icke vara utur vägen att åberopa; hvarförutan utmärkte och för de fattige och arbetsklassen i allmänhet nitälskande personers yttranden och framställningar uti enahanda fråga gifva stöd åt motionen.
Utskottet, som deremot, vid jemförelse af berörde §. med 6:te §:n uti samma Instruetion, ansett det vara åt Utskottet öfverlemnadt att antingen uti ett helt eller i serskilda delar afgifva förslag till de förändringar, i afseende på utlåningen genom Banken, som kunna pröfvas nödiga; har, desto heldre iagttagit den nu följda, men öfverklagade, ordning, att, i serskilda Betänkanden, hos Rikets Ständer afgifva utlåtande öfver de speciella delar af Bankens låne-och Bih. till R, Si. Prot. 1840. 6 Sami. 1 Afd. 33 Haft. t 3 Banco-Utskoltets Utlåtande t N.-o 118. ereditiv-rörelse, deruti ändringar äro vordne äskade, sorn Utskottet med både mera skyndsamhet och lätthet kan uppgöra och sammanfatta de reglementariska föreskrifterna för Bankens förvaltning, då de hemställanden och förslag, som grunda desamma, äro indelade i flere serskilda memorial.
December samma år, rörande detta ämne, innehålla, och ansåg Utskottet sig kunna den gjorda Motionen sålunda vilkorligen understödja, som Motionairens förslag icke vore mot Skiftes-stadgan stridande, eller motte hinder i locala förhållanden samt funnes förenligt med den ordning, som i afseende å controllerna vid jordeboken vore nödvändig; och hvarom allt Kammar-Collegii närmare underdåniga yttrande i alla fall komme att infordras, innan ärendet kunde till Kongl. Maj:ts slutliga Nådiga afgörande förekomma. Betänkandet af förstnämnde dag, hvilket bifallits bos Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet, har deremot från de tvänne andra respective Stånden blifvit återremitteradt, med följande dervid gjorda anmärkningar, nemligen : Hos Högvördige Preste-Ståndetj alt den ifrågaställde hemmunsdelarnes sam - j6 Bcsv. och Oecon. TJtsk. manslagning skulle röra tredje mans rätt, i det derigenom skulle åstadkommas rubbning i påräknad aflöning, och Hos Hedervärda B onde-Ståndet, att det så väl i Motionen som Betänkandet förekommande uttrycket Rök icke vore i alla Rikets orter brukligt och derföre borde, till tvetydighets förekommande, mot något bestämdare ord eller en tjenligare benämning utbytas. Hvad nu den förra anmärkningen angår, tror Utskottet alt, om sammanslagningen af hemmansdelar utaf olika numer i öfrigt blifver, under de redan föreslagna vilkoren, verkställbart, denna sammanslagning icke bör hindras genom den obetydliga förminskning, som sådant kunde i tredje mans aflönings-förmon åstadkomma, serdeles som en slik, mera sällan inträffande löneförminskning rikligen ersättes genom den tillökning i löne-förmoner, som föranledes af oftare skeende söndcrdelningar af hemman. Beträffande åter benämningen Rök, finner Utskottet lämpligt att, till förekomrhande af den anmärkta tvetydigheten, det tillägg vid förra Betänkandet N:o 12 nu vördsamt föreslå, att i fråga om det of vanomförmälda, vilkorligt tillstyrkta Besv. och Oecon.
Sig böra göra framställning om beviljande af dertill erforderliga anslag. «) På grund af Revisionens öfver Elementar-Läroverken afgifne yttrande, att, ehuru Lärdomsoch Apologist-Skolan borde förblifva från hvarandra skiljda, och Revisionen således antagit en annan grundsatts, än den, som gällde för Nya EJernentar-Skolan i Stockholm, det likväl vöre nyttigt, att denna Skola, hurudan än Svenska Läroverkets framtid blefve, måtte fortfara i åt njutande af offentligt understöd och uppmuntran, samt då det i alla händelser af Kongl. Majit ansågs vigtigt, att, isynnerhet i hufvudstaden, funnes en bildnings-anstalt, motsvarande denna Skola, har Kongl, Majtt äskat, att anslaget för densamma mätte å stat uppföras med 0,800 R;dr; och då anslaget för Nya Elementar-Skolan hittills alltid utgått af de 42,000 R:dr, hvilka vid 1828—1830 årens Riksdag för Elementar-Läroverkens behof beviljades, men vid den calcul, som, enligt Läroverks-Comitéens år 1828 afgifna betänkande, uppgjordes, denna Skola icke var tagen i beräkning, hade alltid sedermera större eller mindre svårigheter uppstått att fylla de för Elementar-Läroverken befintliga behof, hvilka dessutom betydligt stigit genom allmänhetens ökade förtroende för den offentliga undervisningen, af hvilken an - 12 Statt-TJtskotte,ts Utlåtande, N:o 4i. ledning oell för afböjande af de missförhållanden, som uppstått derigenom, att den dass af Läroverk, för hvilka den beviljade summan från början var beräknad, icke oafkortadt kommit deraf i åtnjutande, Kongl. Majit äskat, att de ofvanberörde 6,800 11:dr uppföras, såsom förökning i anslaget utöfver de hittills för Elementar-Läroverken beviljade 42,000 Rrdr. Det anslag, som nu finnes å Riks-Staten uppfordt, utgör, utom nyssnämnde vid 1828—1830 årens Riksdag beviljade 42,000
Väl styrd och handhafd borde den icke kunna komma i den ställning der en sådan utlåning behöfdes; men om i något fall så skulle hända, vore det utan tvifvel fördelaktigare för alla, att de lånsökande någon tid finge vänta på lånet och sedan emottaga det kontant till så stort belopp, som högst kunde bestås, än att emottaga det i obligationer, för hvilkas förvandling till penningar genom deras egen försorg vida längre tid måhända komme att åtgå, såvida de ej ville aflåta obligationerna under deras verkliga kurs, eller mot hvad Sammans. Statsoch Banko-Utskottets Utlåtande M 24. 11 de för dem kunde erhålla. Finge ett sådant utlåningssätt från Hypotheks-bankens sida ega rum, under det att lånsökanden likväl skulle förskrifva sig till obligationens fulla belopp, vore ändamålet med amorteringslån på jordhypothek till betydlig del förfeladi, och kursen på obligationer, sålunda försålda och spridda, skulle åter underkastas de mångfaldigaste skiftningar, de der komme ej allenast att inverka på de normalt utgifnas kurs, utan ock att leda till skada för det hela. Härtill kommer dessutom, att vid det jemnförelsevis låga miniraivarde, sorn, för inlräde i Hypotheks-förening och derigenom i nd i rehte i Hypotheks-banken, uti jordbrukets allmänna intresse är föreslaget, lånsökande skulle tillkomma, som icke egde någon insigt om sättet för ett helst någorlunda fördelaktigt användande af de obligationer, hvilka till dem under namn af hypotheks-Iån blefve öfverlcmnade, och äfven detta utgör derföre ett skäl, som, i förening med de andra, Utskottet funnit utgöra tillräcklig grund för förslaget, att lån från Hypotheks-banken ej må annorledes än i kontanta penningar utlemnas.
Ständer föreslå en underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:t derom, att en slik bok måtte föreskri Ivas vid de dylika förvaltande verk, sorn icke redan hade en sådan upprättad.” Af Herr Norin: ”Vid granskning af Kongl. Krigs-kollegii räkenskaper hafva Revisorerne anmärkt, att artilleri-, fortifikationsoch utrednings-afdelningarne vid hvarje års slut innehaft behållningar lill mer och mindre betydliga belopp, hvilka, så vidt räkenskaperne föranleda, Kongl, kollegium syntes ej hafva uppgifvit i statsförslagen för ett påföljande år, hvarigenom inträffat, all Kongl. Maj:t, vid desammas pröfning, endast påräknat och tagit i betraktande årsanslaget, men icke de reserverade beliåtillingarne från det föregående året; och hafva Revisorerne ansett, alt dessa behållningar bort, jemte anslagssumman, tagas i beräkning vid fastställandet af de årliga staterna, synnerligen som dymedelst utgifter syntes hafva kunnat betäckas, för hvilka måst anskaffas serskilda medel. Uti sitt utlåtande häröfver, af den 27 Februari 1846, har Kongl. Krigskollegium hufvudsakligen anfört, att en stor del af dessa behållningar icke äro disponibla för nya anvisningar, men alt deremot, när å vissa titlar 16 Stals-Ulskoltets Utlåtande, N:o 30. verkliga besparingar uppkommit, dessa blifvit, med stöd af Kongl, brefvet den 24 Augusti 1824, använda för att fylla brister å andra titlar, eller ock vid upprättandet af ett följande års statsreqvisitions-förslag tagits i beräkning, antingen för något till sin nytta och behöflighet redan pröfvadt arbete, sorn, i brist af tillräckliga medel, dittills icke kunnat utföras, eller ock lill förstärkande af den krigsmateriel, till hvars ordnande och kompletterande det för Krigs-kollegii departementer bestämda statsanslag vöre; afsedt; och ansåg kollegium, alt hvad Revisorerne påyrkat alltså redan blifvit iakttaget, så ofta anledning dertill förefunnits, samt än vidare komrne vid slika tillfällen att iakttagas.
I anledning häraf får Stats-Utskottet vördsamt yttra, att om läget af Kronans förråder i Götheborg är så äfventyrligt, som Herr Treffenberg angifvit, kan något tvifvel ej uppstå, att Kongl. Maj:t äfven till detta föremål sträcker sin omvårdnad oell vidtager sådana åtgärder, som säkrast och lämpligast bidraga till betryggande af den dyrbara egendom Staten uti dess dervarande Förrådshus eger förvarad och i detta afseende jemväl, genom vederbörande Åmbets-verk, söker träffa öfverenskommelse med egarne af ifrågaställde Trädhus > Götheborgs Stad och Allmänna Brandförsäkrings-Verket, såsom Herr Treffenberg föreslagit, till den befarade vådans undanrödjande, med minsta kostnad för Staten och af de tillgångar Kongl. Maja för Försvars-verket eger disponera; men någon åtgärd härvid af Riksens Höglofl. Ständer eller beviljande af särskildt anslag för detta ändamål, anser Stats-Utskottet sig icke böra tillstyrka. Stockholm den 12 April 1823. 53a Stais-Utskottets Betänkanden. Utlåtande, i anledning af gjorde anmårkningar vid Utskottets Betänkande, angående de så kallade T almåns - T afflarne. Under den 4:de i denne månad har Hederv. Bonde-Ståndet, till Stats-Utskottet, återremitterat frågan om de så kallade Talmäns-Tafflarne samt medel till bestridande af Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmäns representationskostnad m. m., med anmärkning emot Utskottets yttrande, af den i3:de nästlidne Martii, att då Utskottet, på giltige grunder, afstyrkt
Om än, med afseende å det med denna bestämmelse i Författningen lillkännagifna ändamål, att fordringar, som härröra af borgade varor och efter räkning godtgöras, icke må, när de längre tid stå obetalde, blifva underkastade stridigheter* billigheten af omtörmälde, varu-utborgare förunnade förmån icke kan förnekas, enär antagas måste, att desse sjelfve äro öfvertygade om fordringarnes riktighet och således sakna anledning att göra desamma till föremål för tvist, synes dock en nödig omtanka för uppgifne 3 Lag-Utskottcls Betänkande, N:o 88. gäldenärer bjuda, atL dem lemnas tillräcklig tid för anställande af den talan, som erfordras för att undgå tilläfventyrs obehöriga kraf. Men såsom sådan lärer den af motionären föreslagna icke kunna anses. Härvid bör nemligen ihågkoinmas, att gäldenär och borgenär kunna hafva sina hemvist på från hvarandra långt aflägsna orter; — att borgenären icke alltid träffas vid sitt hem, ulan alt han derföre må antagas hålla sig undan för stämning; — att tid åtgår för samlande af de upplysningar och den bevisning, som för sakens utförande kunna erfordras; — att skriftvexling mången gång ej kan undvikas; samt atj; enär svarande part, likmätigt 11 Kap. 4 §. Rät tegå ngs-Bal ken, måste vara stämd nio veckor före inställelsen vid Domstol, i händelse han bor i tredje eller fjerde lagsago eller längre bort, den föreslagna tiden af tre månader vore i nu ifrågastälida fall alldeles otillräcklig, derest varu-utborgaren, hvilken må stämmas till den Domstol, derunder den förmente gäldenären lyder, hade sitt hemvist så långt bort, att den i berörde lagrum föreskrifna stämningstid borde iakttagas. Dessa omständigheter förmodar Utskottet innefatta tillfyllestgörande hinder emot den inskränkning, som i denna del blifvit påyrkad; i följd hvaraf Utskottet tillstyrker, att ifrågaställda yrkande mätte letnnas utan afseende.
Något bestämdt resultat om framgången af dessa anläggningar är väl ännu icke gifvet, enär de äro nya och till någon del ej fullt färdiga; men anledning är till förmodan att grufvan vid Rönnöforss skall äga god tillgång på malm; och då den anses tjenlig för beredande af godt jern, så synes man med skäl kunna hoppas dessa anläggningars framtida bestånd, destoheldre som planen för anläggningen, enligt kän nares omdöme, skall vara både väl uppgjord och med omsorg utförd. Såsom afsättningsort påräknas både Jemtland och Norrige, inom sistnämnde land, dock uteslutande för manufaktursmide; och då jernet kan afsättas för i allmänhet högre priser, än som i Sverige vanligen är gällande, torde anläggningarne vid Åflohammar och Rönnöforss, som bedrifvas af ett och samma bolag, snart nog komma att anses för en af de mera gifvande bruksanläggningar inom Sverige, så vida den vid grufvan befintliga malm kan till godt jern beredas. För provinsen Jemtland vore anläggningarnes framtida bestånd af stor vigt, emedan, utom den omständighet, att anläggningarnes bedrifvande skulle föranleda en för provinsens näringar välgörande omsättning af penningar, komme provinsens invånare sannolikt att för ett billigare pris, än nu är händelsen, kunna få tillgång på sitt behof af jern. Såsom förhållandet i sednare åren varit har både tillgången varit ytterst ojemn, så att här stundom funnits verklig brist på jern och detta vanligen, äfven med jemn tillgång, stått i det inom Sverige höga pris af 24 R:dr banko Skeppundet.
S. D. Lades till handlingarne Lag-Utskottets den 5 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 86, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 23, öfver väckt motion om ändring af 1 mom. i 7 §. af 8 Gap. Ärfda Balken. S. D. Lades till handlingarne Stats-Utskottets, dels den 5, dels den 8 dennes, på bordet lagda Utlåtanden och memorial: N:o 232, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets under N:o 96 afgifna Betänkande. N:o 233, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 153. J\T:o 234, med förnyadt summariskt förslag öfver Stats-regleringen. N:o 236, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 120. N:o 237, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 157. N:o 238, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 164. N:o 244, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 66. N:o 247, i anledning af Herr PetreSj Tli.3 motion, att Stats-Utskottet må tili Rikets Ständer dels uppgifva total-kostnaden för nya lagförslagets codifiering, dels inberätta vid hvilken tid de till nämnde codifiering utsedda personer upphört att uppbära arfvode af Statsmedlen. N:o 248, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 113. N:o 249, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 142.j N:o 250, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 144.
Herr von Hartmaosdorffs, August, den t» eistledne Julii förmiddagen pi bordet lagde Motion, att Riksens Ständer måtte hos Kongl* Maj:t i underdånighet anhålla, det ingen Lagförklaring må beslutas, utan att allmänheten derom, medelst offentlig Kungörelse, underrättas, samt att inga Lagförklaringar må beslutas, utan att Riksens Ständers JusfitiaeOmbudsmans Utlåtande, deröfver varder infordradt. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 3 eftermiddagen, In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Jd. Prat. VIII. Band. f «* Den l September t, m. Måndagen den I September. Plenum klockan half till 6 eftermiddagen. Föredrogos I nyo och bifollös följande, från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 20 siatledne Augusti eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtanden : Från Statsoch Banco-Utjkotten: Af den 13 sistledne Augusti: N:o 417. I anledning af förekommen frå. ga om lånerätt uti Riksens Ständers Bank för allmänna Brandförsäkringsverket. I anledning af väckte frågor, om anstalter till understöd för Sparbanks Tn' rättningame i Riket. Från Banco Utskottet: Af den 13 sistledne Augusti: N:o 46. Angående tryckningskostnaden för 4 Tabeller öfvar BancoVerkets ställning, från och med år 1776 till och med år i82«. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betan-* Deri f September t. m. kande, rörande vilkoren för återbetalningen af Götheborgs Stads vid sista Riksdag erhåline lånebiträde. Företogs till pröfning Statsoch BancoUtskottens den 13 sistledne Augusti under N:o 418 afgifne , samt den 20 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl Majits Nådiga skrifvelse, angående ett lånebiträde tili fullbordande af nya Bibliotbeksbyggnaden vid Upsala Universitet. Herr Hjerta, Guflaf: