Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr von Hartmansdorff gjort (hvilket måhända något närmade sig till en ny motion) samt till följd deraf beslutar en återremiss, vill jag visserligen icke sätta mig deremot. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att Ståndet ville fästa sin uppmärksamhet derå att Utsk:n haft 2:ne motioner att behandla. Den ena är väckt af prosten Melin, som fästat uppmärksamhet på behofvet af en förordning, som nogare bestämmer hvad med ett matlag rätteligen bör förstås. Denna motion synes mig vara så vidsträckt att om den begärda bestämningen af matlag fullständigt meddelas i alla hänseenden der hon behöfves, skall man komma lill den uppfattning af saken, jag tagit mig friheten föreslå. Jag tror mig således icke hafva i detta fall öfverskridit gränsen för de motioner, som redan äro i ämnet väckte. Hr Printzensköld, Carl: Om del å ena sidan icke kan bestridas att vissa afgifter och prestationer äro af beskaffenhet att de böra efter matlag beräknas och utgå, så är det å andra sidan lika obestridligt, alt sådana afgifter finnas, som väl hittills efter denna grund blifvit utgjorde, men som dock tillföljd af förändrade förhållanden numera icke böra på det sättet utgå. Då således nu fråga blifvit väckt om hvad med ett matlag bör förstås, synes derunder jemväl böra inbegripas frågan, hvilka ulskylder och prestationer, som böra efter matlag erläggas; och följaktligen måste motionerne kunna anses föranleda till en sådan begäran, som den Hr von Hartmansdorff nu föreslagit. Jag finner åtminstone för min del icke något binder derföre. Då den föreslagna undersökningen dessutom skulle komma att omfatta icke allenast redogörelse för beskaffenheten af de ulskylder, 1S4 Den 10 Augusti. sora för det närvar:de utgöres efter matlag, utan äfven gifva ledning för bedömande utaf, hvilka afgifter fortfarande borde efter den grunden utgå och hvilka som borde förändras, så anser jag den gjorda framställningen vara af behofvet påkallad för alt i en framtid sätta R. St. i tillfälle att gemensamt med K. M. i ämnet besluta. Jag tillstyrker således återremiss. R. o. Ad. ansåg de emot förevar:de betänk, gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss.
Förordning åtegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning oeh försäljning, skola de grunder tillämpas, som derföre nu af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervä'rjöa - Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de ge - Stats-Utskottets Betänkandenl 2009 nom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Contoiret att till nästa Riksdag hällas Kongl. Majit till handa för att användas lill Försvars Verket samt Armeens materiella behof. Och har Utskottet i den ordning, Grundlagarne föreskrifva öfver desse propositioner verk. stält votering, hvilken , då en voterings-sedel såsom dubbel blifvit Casseradutfallit med'40 Ja och 78 Nej; och enär a tså Nej vunnit, så skola följakteligen endast de Bruks-ägare, sorn. inom den 4 Februari »817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatte-köps erhållande och inom berörde tid ful gjort allt hvad Kongl. Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denna Kongl. Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl. Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Contoiret att intill nästa Riksdag hållas Kongl. Maj t tillhanda för att användas till Försvars-Verket samt Arrnéens materiella behof. Hvil. ket allt Förstäikta Stats - Utskottet skolat vörtlSamligen anmäla. 20»* Stats-Utskotten Betänkande*. Riksens Högloft.
Derifrån afgå de särskilda Förökningarne i Eånebiträden m. m. för båda åren resten utföres Summa R:dr. sk. r:st. 1,363,600 800,000 2,»5o,233 8rg,266 32 Summa. 563,600 1,3 30, g 66 1,894,566 Fö räkningar: Bristen i Reveniier mot utgångne Anslag åren 1818 — 1821 (Se Tab. N:o 3.) Bristen i öfrige Intrader och Capital-Afbetalningar mot derpå beräknade utgångne Anslag åren 1818 — 1821 (Se Tab. N:o 3.) Särskildte Förskotter och Anordningar s (Se Tab. N:o 3.) De uppgjorde Tableauerne upptaga så väl Förökningar som Förminskningar, endast efter Banquens verkeliga Utassigneringar eller Intrader, följakteligen, t. ex. hvad Banco-Disconten beträffarj icke något annat eller mera," än hvad samma Inrättning för dess Rörelse i sjelfva verket disponerar. Beloppet deraf öfverstiger för närvarande föga Fem Millioner Riksdaler. Det är då en följd, att om Banco-Disconten på Banquen Assignerar fyllna den i dess medgifne Ordinaira Utlånings-Fond (R:dr 6,000,000), uppstår i samma stund en ny ökning i Banco-Sedel-Stocken af circa 600,000 R:dr, och mera allt i den mån dess Extra Ordinarie Fonder derjemte skulle komma att begagnas. Samma anmärkning gäller i afseende på Fonderne för Odlings-Lån, Commerce-Collegii och Jern-Contoirets Creditiver, och i allmänhet sådane eventuella" Anslag, å hvilka medgifven Assigneringsrätt för större eller mindre belopp tillfälligtvis kan finnas obegagnad. Stockholm af Rikets Ständers Banque den 15 Mardi 1823. G. H E L S I N C. I U S.
St. till behandling och afgörande företaga de frågor som angå lagstiftningen för judarne i riket samt hvad dermed eger sammanhang, hemställde Hr Gr. o. Landtm, först om R. o. Ad. bifölle denna punkt, hvarvid ropades ja och nej; i anledn. hvaraf Hr Landtm, framställde propos. till afslag å samma punkt, samt efter denna proposms besvarande med starka ja, blandade med nej, förklarade det han trott sig fiona att härvid ja varit öfvervägande. 250 Den 2G Juli f. m. Hr von Hartmansdorff, begärde votering. Upplästes till justering och godkändes följande voter:s-propos.: Den som bifaller den del af Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s betänk. N:o 107, hvaruti en und. skrifvelse till K. M. blifvit tillstyrkt, röstar ja; den det ej vill röstar nej; vinner nej, varder förenämnde del af Utsk:s betänk, af R. o. Ad. afslagen. Efter voteringens slut och sedan, i anseende till lika rösteantal, äfven den, före voter:s-sedlarnes uppräknande, uttagna och förseglade sedeln blifvit öppnad, befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 11. Nej — 10. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 4 e. m. In fidem protocolli, Alliert Munck. Onsdagen den 26 Juli 1848. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 9 prot.-utdr. för denne dag f. m. samt pleni-prot. för d. 29 sisth Juni. Föredrogs Const.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde mern. N:o 29, med utlåt, i anledn. af ålerremiss från 3:ne Ständ ä mern. N:o 21, innehållande förslag till ändringar och tillägg i 50 oell 81 §§ R.F:n m. m. Hr von Hohenhausen, Mich. Sil v.:
Det var dock först under det sista hrtiondet af hennes lif jag lärde käi~na Ainnlia Lindegren; då hon, undangöind i en tyst tillbakadragenhet, som hennes blygsamhet gjorde ä n n ~ ~ mer exklusiv, lämnat ungdomsmodets, det forcerade arbetets, trii-mfeimas ocli den kraftfulla medelålderns skede lhigt bakoni sig. J a g har dock af vänner från denna period (sj älf talade hon ogärna om sig och sina arbeten) samlat några drag L I ~ hennes] if, för att därmed komplettera mina intryck. Amalia Lindegren föddes den 22 maj 1814 i Stockholm, där hon tillbragte sin inesta tid. Modern var dnllrulla och fadern en hög ämbetsman. Hon bar ej sin faders namn, men uppfostrades i skötet af hans aristokratiska, fint. bildade familj. ~Amelie (så kallades Amalia Lindegren af sina vänner) var my cket Iiändig D, berättar en lronstiiäriium, barndomsbekant till henne. Då jag var fyra år, af~~ndades jag henne hennes talang a t t göra, små dragkort, som bakom en rörlig ridå dolde en nätt målnings. Den förstnämnda och flera andra intyga, a t t hon var skicklig i att spela flöjt (, spotta på flöjt, som hon skämtsamt kallade det). Hon hvisslade äfven utmärkt, an låi~ga operaarier, än härmande olika fåglars sång. Hon hade en stare, Petter, som i sin tur förträffligt efterhärmade sin matmors drillar. J a g minns t. ex. en gång, då hon hvisslade den lilla arian ur Trollflöj ten, J a g heter Papageno jag)). Som bekant slutar den med några] .åga toner, hvilka Amalia Lindegren, trots sina aiistriingningar, icke gick ut med. Staren f ' oljde ordentligt med hela tiden och efterhärmade slutligen afveii med de lustigaste vridningar på liufvudet och en del liväsande s t r i p ljud sin matmors försök a t t komma lit med melodien. Ron,.
700,000* Ett belopp, som kanske öfverst i* gande de go 7a årens öfverskott* således är tillräckligt och är 4 gångor så stort som döt, hvilket den nit varande Allmänna Magazins;Tnrättningéri förmått förvara. Detta belopp itiotsvafar kan hända blott 1 månads hällöf för Riket; meli det är ätt Vackert bidrag till hvad énskilda Handejn och enskilda omtankan dessutom måste påräknas att göra. Si al s-U t s ko t te ts B e t ii n k a n d en. 5549 Existencen af denna bevarade tillgång kostar: i ett för allt till Byggnader 150,000. Årligen ett räntelöst Capital af2,100,000, hvars myntvärde upprätthälles af sättet för användandet, det är S;idtil!gång och Sad-liandeln hvarpå ytterst alla Näringar bero. Årligen afskrifning i Krono-Förråderne, omkostnader och aflöningtr. Genom en klok förvaltning kunna dessa kostnader bli lindriga, kanske någon gång genom användning efter ringa inköps pris, betackas af höga Sädes-priser. Men om till exempel 8000 R:dr B:co -årligen skulle bli ett nödigt anslag i detta hänseende, hvilket af en blifvande erfarenhet kommer att visa s g» så ersättes det mångfaldt af den säkerhet i afseende på I.andets försvar och förmildrande uti olyckliga Landsorters nöd, som dessa bevarade tillgångar be* reda. 8 ta t * - U t * k o tt et * Be tän ka n d en» Från Protocollet rätteligen utskrifvet be* »ygar. In Fidem Pfh n Klin t. Litt. H. Transumt af Protocollet, hållet hos Riksens Högloil. Ständers Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utskott å Stora Riddarhus-Salen den 16 -Augusti 1823. S .D . Under öfverläggning-, om det föreslagna Betänkandet rörande Allmänna Magazins-Inrättcingen, afgåfvos följande Eeservationer, nemi. 1:0 Af Herr Professor Agardh. ”Ehuru jag instämmer med Höglofl.
själf siiger i sitt företal: » Att lära sig förstå sitt fäderneslands kultur, det är ock att lära sig &amp; tt rätt älslra den och ' att med fastare band knytas vid den ». Förf. sliger sjalf, att hon .hufvudsakligen användt tryckta källor, hvarför ock intet nytt i hnfvudsak säges oin dessa våra stormän. Hon ' har emellertid gjort oss den myclcet stora tjänsten att samla, sofra och bearbeta., hvad som förut varit åtkomligt endast på många olika håll. Biografierna äro enkla och lättfattliga, men också fria från allt försök att göra innehållet så lättsinalt och » roligt », att det förlorar karakteren af att vara en allva~lig läsning. I god mening %r det dock en mycket underhållande och rolig läsning. Nordiska sagor berättade för barn af Hedda Anderson. Andra sandingen. Äfven i år bjuder bokmarknaden på ett arbete af den för barnen och deras vänner välbekanta fö+fattarinnan Hedda Andorson. Det %r, som synes af titeln, med en ny samling af nordiska sagor hon i år riktat d r barnbokslitteratur. Detta häfte innehåller jämte V ö l s u n g a s a ~ n nggra graf vår ungdom mindre kända beriittelser från nordens forntid sAsoin: Nials saga., sagan oui Gunnlög Orintunga och Skald-Rain samt Grette den fredlöses saga. Dessa sagor %ro fra~nställda på ett sätt, so&amp; röjer både författarinnans stora - berlittartalang och hennes förtroliga bekantskap med barnannturen. Alla detaljer, som ej Irunna förstås af * barn, äro uteslutna, likaså den stora mängd af bipersoner, hvilka i de isläidska sagorna så ofta skymma bort hufvndfigurerna och göra berättelsen tung och svårfattlig. Stilen är så enkel och naturlig och alla händelser äro så klart och Bskådligt framställda, att barnen helt visst skola klinnn sig heinwastadda i den värld Hedda Anderson ' skildrar för dem. Ti k o bfvertygade om ritt dessa berättelser skola läsas af barnen med lika stor glädje som de i första saidingen förekommande sagorna, hvilka vunnit stor spridning och blifvit mycket omtyckta af vår skolungdom.
Oss f/irbeliållne rätt att uti detta Riksdags-Beslut bestäm-; ma dagen, då Riksens Ständer åter skola sammanträda, håfve Vi härmedelst velat kalla dem, sorn vid nästkommande Lagtima Riksdag, i grund af sin lagliga rätt eller efter föregånget ordentligt Val , böra i Rådslagen och Besluten deltaga, att här i Hufvud-Staden den 15 Till yttermera visso, att Vi allt detta, som jhär förut skrifvet slår, beslutit, förafskeda! och beviljat, håfve; Vi samtlige Svea Rikes Ständer velat med Våta Namns och Insegels undersättant de sådant styrka och bekräfta, som skedde i Stockholm den Tjugonde Förste dagen i Juli Ma-; nåd, Året efter Christi börd det Ett Tusende Åtta Hundrade och på det Adertonde, På Ridderskapets och Adelns vägnar: J o h. A u g. Sandels. h. t. Landtmarskalk. L. S. N.o 3, Jaeob Dela Gardie. 51. C. F. Posse. L. S. L. S. 54. J. M. Svens. 60. Carl Stellan Mörnerl L. S. h. S. ■ 9 5 Riksdags-Beslutet. 62. Grefve Taube. 95. Grefve Sinclair. F:m. C. A. Ström/ellt. F:m. W. Peresvetoff Morath. L. S. L. S. 9 g. Otto Wrangel. L. S. 105.Gustaf af Ugglas, L. S, 106. IT, F. Strömfelt110. A. Lantingshausen. L. S. L. S. 115. Grefve Lagerbjelke, issi, Larsyon Engeström, J?:m. Frih, Ad, Lagerbjelke, L, S, Ofverste. L. So 123, M. Rosenblad, F, S, T24. Grefve Sandels, F:m. G. af Wetterstedt. L. S, 129. Joli IT. Carl Bonde. 88. Carl Lovisin, F. S, F:m.
Härmed förenade sig herrar R Tornerhjelmj Stuart och Akesson. Af herrar Tjernberg och Rhodin; ”Det af Höglofl. Utskottet aflålna förslag till betänkande, § 46 innehåller , att burskaps egande sjökaptener, äfvensom kofferdi-skeppare, ■— hvilka väl kunnat under en och samma kathegori upptagas, — skola för förande fartyg taxeras till bevillning i den stad eller ort dit fartyget hörer. Denna åsigt hafva äfven vi bilrädt af skäl, att taxerings-kommilléen derstädes är i tillfälle att säkrast bedöma hvad afgift, som till staten erläggas bör; men som, under delta ärendes handläggning, den mening gjort sig inom Utskottet gällande, att burskapsegande sjökaptener samt kofferdiskeppare, som alltid måste såsom rätte borgare anses, enär det kan inträffa, att de ej ega annan bostad, åtminstone under flera år, än deras fartyg, derjemte skola oafkortadt utgöra bevillning inom den stad, hvarest burskap innehafves, anse vi mot en sådan tillämpning af bevillningsförordningen böra oss reservera. Innehafvande burskapsrätt uti någon af rikets stapelstäder, är ett i författningarne föreskrifvet villkor för befälhafvare å fartyg, begagnadt til! kofferdi-sjöfart, sådan denna i Kongl. Maj:ts nådiga förordning den 7:de Maj 1842 @1 Bevillnings-Utskotlets Betänkande j TT.o g. 1 § 2 och 3 moro. finnes utstakad, med undantag likväl för officerare och examinerade under-ofllcerare vid Amiralitetet och Arnffiens flotta, eller i allmänhet de, som här i riket aflagt sjöofficers-examen. Följden af ofvan antydda tillämpning skulle således blifva, att alla befälhafvare å till kofferdisjöfart gagnade fartyg, då dessa befälhafvare ej undergalt sjö-officers-exa men, skulle drabbas med dubbel bevillning.
Rönström, uti underdånig skrift af den 4 förutgångne Januarii, gjord anhållan, att, på andragne förmente skäl, återfå försuten tid till åtnjutande af betalning för s.ne st. utaf Malmö f. d. Discont-Werk, emot 3 procents ränta, utgifne obligationer, den ena å 250 och den andra å loo Rtdr Banco; och fa Riksens Ständer, i anledning häraf, hos E. K. M:t i underdånighet anmäla, att sorn under innevarande Riksmöte Riksens Ständer vidtagit det beslut, att ali tätt tilLbetalning för f. di Filial-Disconternes samtlige ännu utelöpande Skuldförbindelser är såsom försuten att anses, så har något afseende icke eller kunnat af Riksens Ständer å forrberörde anhållan fästas. Riksens Ständer framhärda etc. XJnderduniga Skrifvelstr. 339 N:o 46*. Uppl, ogodk. hos Samil. Riks-St. d. 22 Dec. 18 23. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Mits Rådiga Remiss uppå. öfverste-Lieulenanieri G. Hjertås underdåniga ansökning om återfående af försäten tid till betalning för åtskilliga Gotha-Canal-Bolags samt Götheborgs f. d: DistontVerks Assignationer. S. A. K. Sedan E. K. M., genom Nådig Remiss af den 1 sist!. Februarii, behagat till Riksens Ständer öfverlemna en af Öfverste-Lieutenanten och Riddaren af E. K. M:ts Svärds-Orden Gustaf Hjerta, å dess Moders, Hedvig Charlotta Hjertås vägnar, till E. K. M. ingifven underdånig ansöfc• ning otn återvinnande af försuten tid till betalnings-rätt för åtskillige af Götha-Canal-Bolags samt Götheborgs f. d. Discont-Werks på Riksens Ständers Banque ställde Assignationer, till en sammanräknad summa af 4,4^8 R:dr 16 sk.
Jag förenar mig i allo i Grefve Gyldenslolpes anmärkning, så modifierad, sorn af Ilerr von Schulzenheim blifvit föreslaget, och hemställer, om icke Herr von Schulzenheim skulle vilja modifiera det öfriga af sitt förslag i vissa delar efter Grefve GyIdenstolpes, då jag anhåller hos Herr Grefven och LandtMarskalken om proposition derpå, att Ridderskapet och Adeln ville förklara dessa anmärkningar vara dess gemensamma tanka. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Innan jag går till detaillerna• af detta ämne, utbeder jag mig att få besvara några anmärkningar, som blifvit gjorda mot saken i Den g Mars f. in. i5i sin helhet. En Talare har anmärkt, att genom detta förslag kunde Urtima Riksdagar nu blifva så täta och långa, att Folket skulle kunna utarmas deraf, och ingen Svensk Man vilja vidare höra talas om Riksdag. Jag vill blott dervid erinra, att, efter nu varande Grundlag, slår det Konungen lika fritt att göra lika mångå Urtima Riksdagar, men med den skillnad blott, att, efter ConstitutionsUtskotlets nu uppgifna förslag, skulle hela vederviljan för de Urtima Riksdagarnes längd komma att drabba Regeringen, då deremot, efter nu varande Grundlag, Regeringen kan vara säker på att hundradetals motioner vid hvar, je Riksdag framställas och således hela vederviljan för Riksdagarnes längd kommer alt drabba Representationen. Denna skillnad tror jag vara af ganska stor vigt. Vilia Kongl. Majrts Rådgifvare hafva långa Urtima Riksdagar, så må det få bero endast på demr och vilja de utledsna Folket genom sådana långa Riksdagar, så må de äfven få uppbära vederviljan derföre. En annan värd Talare, Herr Crusenstolpe, har sagt, att en Veteran och enda öfverlefva!! från i8op gjort honom åtskilliga frågor, som alldeles elefctricerat honom, så att han blifvit omvändemot förslaget.
Denna gard blcf derefter, med sam» ma arrende wilkor öfwerlämnad till numera Herr Presidenten m. m Baron kror Lt-äsrgtrSm, Utan att Lronsceöts lc» arfwingar.ne ens sätt ersättning för den betydliga kostnad, som pä denna Kungsgård blifwit nedlagd, sa betydliga stenhus bygnader som öfrige mcliorarioner. Den rättwisa och det ädelmod Riksens Högloft. Ständer wid flere tillfällen under detta Riksmöte wisat, icke allenast de sorn warit lidande, ulan jämwäl sädane sorn kunnat wara Den 28 December. wara answar underkastade, giswcr mig skalig förhoppning del Riksens Hdglofl. Ständer, i sall De skulle täckas kaga närmare kännedom om förloppet af denne sak, icke nekar desta arfwingar uprättclse för den jkada de, genom pcrpetuelle arrende rättighetens förlust, »ffyldigk lidit, äftvcnsom att de mätte sä wäl sou andra fa ersäitning för den kostnad de omvändt i laga ordning pä Kronans jord. — Som flere me)- arswingarS rätt härpå b ror, har jag, som Rikdagsman, jämre egen rätts bcwakaude, icke, uran deras billiga aral, kunnat lämna denna omständighet oanmäld, hwarsöre seg anhalier, akt, till närmare utre)- uing deraf, detta mitt memorial mätte ull SratS.lltfkotlet warda rcmikeradk. Slockholm den 28 December 1809. Hans ExccllenceHerr Grefwe W rrostkm eisber, (Naö.-;.
Det är i anledning af StatsUtskottets i det nu uppläste Utlåtandet lemnade upplysning, ”att fördröjandet af psnningeremissers afsändande från Lands”Contoiren icke skall bero af LandtRäntmästar”ne, utan att det skall åligga LandsContoiren, ”att öfver medlens behöriga och tidiga insändande hålla hand,” som jag utber mig få tillkännagifva, att just LandtRäntmästarne äro de, 60m skola afsända penningeremisser, och derföre vara ansvarige , samt att LandsContoiren endast derå böra hålla Controll. Uppå derefter af Herr Grejven och JjandtMar(hålken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt , att, enär StatsUtskottets förut i målet meddeldte Betänkande redaa biff - 374 Den n Augusti e. tu, vit af de öfrige Irenne RiksStånden bifallit, för dess del dervid låta bero. Företogs till pröfning Statsoch Bevillningsutskottens den 31 sistledne Julii under N:0 369 afgifne, samt den 8 dennes eftermiddagen på bordet ligde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om redovisning för de till tryckningen af 1815 års Bevillningshandlingar anslagne medel, Herr Ankarfparre, Ingemar Augujl, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 1.) Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskspet och Adeln ansåg Statsoch BeviliningsUtskottens förevarande Utlåtande böra, i anledning af Herr Anckarsparres dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagd* Utlåtanden : trän Lag-Utskottet'. Af den 21 sistledne Julii: N:o 138. Deta i anledning af väckte frågor, angående påskyndande af LagComiitéens arbeten och granskning deraf, dels i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande samma ämne.
Varder sålunda utrönt att antalet af prester och af lekmän är i kyrkomötet olika, då skall hvad å endera sidan brister, fyllas genom val som ordföranden genast anställer och vare dervid röstande de Stockholms stads valmän, som när äro. Det val skall af ordföranden och Stockholms förut valde ombud genast pröfvas, och ege mot deras beslut klagan ej rum. Är genom valet bristen fylld, underskrifve ordföranden med någre valmän protokollet, och galle detta protokoll lika med fullmagt, som pröfvad och godkänd är. Annat fyllnadsval än här är sagdt må under kyrkomötets tid ej hållas. S 6. När kyrkomöte varat i sju dagar, skall ordföranden göra framställning om dess upplösning. Förr må det ock ske, om göromål det medgifva. Beslut om mölets förlängning gälle för en vecka i sender. § 7. Kyrkomötet eger att besluta utlåtanden och framställningar i kyrkliga angelägenheter. Förslag derom må af mötets ledamot väckas: det kan genast afgöras eller ock till särskild beredning liänskjutas. Äskar Konungen kyrkomötets yttrande: det yttrande skall afgifvas innan mötet åtskiljes. I annat ärende må på kyrkomötet ankomma att beslut uppskjuta till nästa mötes sammankomst; välje ock, der nödigt pröfvas, utskott att under eller efter mötestiden vigtigare ärende bereda. Ej må mötet beslutande rätt åt annan uppdraga. I S B. Företages till större eller mindre del granskning af psalmbok, evangeliibok, kyrkohandbok eller offentlig lärobok i kristendomen, då skall derom först gemensamt rådplägas, och varde så frågan till de ledamöters handläggning öfverlemnad, hvilka prestembetet bekläda. Förslag, som sålunda är beredt, eger kyrkomötet å allmän sammankomst att såsom sitt utlåtande oförändradt antaga eller ock förkasta. Lag-Utskottets Betänkande N:u 47. 5 §• 9- Är i yppad fråga underdånig hemställan till Konungen beslutad; hafva skiljaktiga meningar uppstått; då skall berättelse derom handlingen medfölja. S Vid beslut ege hvar ledamot lika röst. Äskas omröstning, då skall den öppen anställas, och gälle den mening, som de fleste biträdde.