Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Följden af den ifrågavarande regleringen måste fördenskull, om man vill vara rättvis mot församlingarne och öm om religionsvården, blifva den, att R. St., när prebendena fått sina egna kyrkoherdar, nödgas komma att tillskjuta medel för att vederbörligen aflöna de biskopar, som erhålla för små löner sedan prebendena nndantagits Icke en skilling vore på hela företaget att vinna; ty att låta prebendeförsamlingarne, som nu i hiskoparne åtminstone hafva någon kyrkoherde, vara alldeles utan en sådan och begagna hans besparade aflöning lill bättre utkomst för prester i andra församlingar, eller för skollärare, det vore en så våldsam beskattning af prebende-församlingarne till ändamål, som för dem äro främmande, att jag anser benne otrolig. Riskopen i Linköping har, när man undantager prebendena, blott 3,400 r;dr. Der lära Sländerne fä göra ett betydligt tillskott. Riskopen i Skara åtnjuter, utom prebendena, blott 4,3öö r:dr, hvarmed han icke eller skulle vara belåten; Biskopen i Strengnäs likaledes 4,079 f:dr, således mindre än den förre; Biskopen i Wexiö 4,051 r:dr; Biskopen i Götheborg 3,270 r:dr. Huru kan man tänka sig, att en Biskop i Götheborg skulle kunna vara belåten med en sådan summa ? Biskopen i Lund skulle, utan prebende, väl hafva 7,845 r:dr; men man skall komma ihåg, att denne Biskop är Procanceller vid Universitetet, att han, inom sitt stift har icke mindre än 224 kyrkoherdar under sig, och att han således framför andra biskopar behöfver hafva en ansenlig lön, för att kunna lefva med den gästfrihet, som erfordras för styresmannen af eli så stort stift. Biskopen i Calmar skulle hafva 3,685 r:dr, men deruti har likväl ingått något, som jag tror höra lill bans kyrkoherdelön i staden.
Jag anhåller att få fästa Ridderskapets och Adelns samt Herr von Hartmansdorff? uppmärksamhet deruppå, att, om han sjelf icke det medgifvit, hade det visserligen icke kunnat ske; och ja g år öfvertygad, att Herr von Hartmansdorff för vål känner innehållet af 49 § Riksdagsordningen för, att, utan sitt eget samtycke, hafva kunna tillåtit, att ett sådant förkastande fått äga rum. Herr Grefven och Landt Marsh cilken yttrade, att hvad angick den af Herr von Hartmansdorff omnämnde, af honom förut väckte motion, angående formen för redactionen af Utskottens Betånkanden, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra upplysa, att Ridderskapet och Adeln den 3 dennes eftermiddagen funnit berörde motion böra förfalla af den anledning, att Utskotten vanligen vid slutet af deras Betånkanden uppgöra en resumé af de särskildta punkter, hvilka innefatta deras beslut i ämnet, och att för öfrigt, så snart Riksdagen något längre framskridit, äfven i Riddarhus-Canzliet författas ett sammandrag öfver hvad Utskotten j hvarje fråga tillstyrkt och hemställt, hvilket sammandrag till tidens vinnande vanligen blifvit upplåst, når Betånkanderne första gången blifvit lagde på bordet, och sedan år i RiddarhusCanzliet att tillgå, en anstallt, som äfven under innevarande Riksdag troligen komme att äga CoG Den lg Februarii. rum, och i anledning hvaraf det af Herr von Hartmansdorff med berörde motion åsyftade Ändamål således skulle vinnas, utan att den af honom föreslagna åtgärd behöfde vidtagas; och hade Herr von Hartmansdorff, emot Ridderskapets och Adelns då fattade beslut ej eller haft något att erinra. Beträffande åter Grefve vört Piatens ifrågavarande Memorial om Talmanstafflarnes återställande, så enär Grefve von Platen yrkat remiss deraf till vederbörligt Utskott, ansåg Herr Grefven och Landt-Marskalken till följd af 4g §.
Likasom Utskottet, sedan frågan om Stats-Rådets förändrade organisation och ärendenas fördelning emellan de olika departementen blifvit afgjord, torde få afgifva förslag till de förändringar uti anslagens fördelning å de olika Hufvud-Titlarne, som deraf kunna blifva en följd, på det att dispositioner å samma Hufvud-Titel icke må tillhöra olika Departements-Chefers föredragning. Stals-Utskotlets Memorial, N:o 65. 23 Vid senaste stats-regleringen bestämdes stats-brist-sum man tili 1,145,190: celi oin den deremot nu, med beräkning af jemnt tal, upptages till 979,240: uppkounne en nedsättning af 165,950: — —- hvarjemte Utskottet föreslagit: borttagandet af Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan, uppskattad till 90,000: nedsättning uLi mantalspenningarne, som kan beräknas till 23,000: indragning af Nummer-Lotteriet, som lemnat en behållen inkomst af 60,000: — —• uppförande bland stats-utgifterne af anslag till mötes-kostnader, hvartill förut utgått den derigenom försvinnande mötes-passevolance-afgiften af 176,000: vid betraktande hvaraf den nu föreslagne stats-regleringen skulle medföra en verklig nedsättning i skatte-bidragen af 514,950: — •—• Och bar Utskottet för öfrigt, i sammanhang med regleringen af Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titei, föreslagit sådane åtgärder, hvarigenom, om de af Rikets Ständer bifallas oell af Kongl. Maj:t godkännas, väsendtlig lindring uti knekteoch båtsmanshållets kostnader för beklädnaden skulle uppkomma.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Betänkande, N:o 102, i anledning af åtsk il 1 i ge väekte motioner, om förvaltningen och redovisningen af de till Hospitalers, Lazaretters och Barnhus underhållande anslagne medel, samt föreslagne ändringar uti dessa under Kongl. Seraphimer - Gillets Styrelse nu stående fonder; blef nu vid å nyo skedd föredragning, bifallet. S, D. Med bifall till hvad Stats-Utskottet 5o3 Prof. Utilr. d. 29 Maji 1818. sig yttrat, uti Dess den 20 af innevarande manad meddeldte, den 27 på bordet Iagde och nu å nyo foredragne Betänkande, N:o 260, angående väckt Motion om inlösande af de sä kallade Schlegeleka godsen, i Hallands I_iän, Beslöt Borgare Ståndet åt Banko-Utskottet öfverlemna att utse och anslå nödig fond till nämnde gods, i händelse Kongl. Maj t skulle, vid Nådig pröfning af den derom väckta fråga, finna godsens inlösande vara för Kronan fördelaktigt. S. D. Borgare-Ståndet, som den 24 sistlidne April ogillat och afslagit Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 13 näst der förutgångne Mars afgifne Betänkande, i anledning af väckt fiäga otn åtgärders vidtagande till utrotande a£ den Veneriska smittan; fann nu, vid förnyad fö. indragning af bemälte Utskotts ifrån den 25 uti innevarande månad pä bordet hvilande Utlåtande N:o 143 öfver Etskillige hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet vid ofvannämnde Betänkande gjorde anmärkningar, godt, att vid sitt den 4 April fattade Beslut förblifva ; i följd hvaraf det nu förevarande ytterligare Utlåtande skulle läggas till handlingarne, S. D. Efter förnyad föredragning af Constitutions-Utskoltets den 21 i denne månad på bordet lagde Memorial N:o 38, i följd af StatsRåds
Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Ärenden., hållet inför Hans Majrt Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 8 Februarii i834- Närvarande : lians Excellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Roserd/lad j lians Excellence Stats-Ministern för Utrikes Äiendena Herr Grefve af Wetterstedt j Stats-Råden r Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Gretve Adelsvärdj Friherre Åkerhjelm , Poppius Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheimj Stats-Secreteraren Skogmati. Bihang till R. St. Prot. 1334. 1 Sami. 1 Afa. yxle Häftet. 2 IO Kongl. Majits Nådiga Proposition N;o 3i. Stals-Secreleraren uppläste lill justering ett, jemlikt Kongl. Maj:ls förut meddelade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts 'Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående upphörandet af liggemånaders och begrafningsbjelps beräkning vid tillträde af visse högre civile embeten. Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stals-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan, berörde förslag, sådant detsamma finnes Protocollet biiagdt, i Nåder gilla. Och Kongl. Maj:t befallde, att Dess Nådiga Proposition i ämnet skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständers Stats-Utskott under denna dag expedieras. Ex Protocollo S. G. Shyberg. x STOCKHOLM, 1834i hos J, A. Wallbo, Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse Jf.-o 32. X N:o 3a.
Då Utskottet funnit sig icke ega anledning afvika från den uppställning af ifrågavarande reglemente, som, först godkänd af 1840 och 1841 saint 1844 och 1845 års Ständer, blifvit vid de 2:ne sednaste riksdagarne oförändrad bibehållen, har Utskottet jemväl följt samma uppställning; och får Utskottet alltså härmed till Rikets Ständer aflemna förslag till de §§ af Riksgälds-kontorets nya reglemente, hvilka skola motsvara l:sta och 2;dra afdelningame, jemte de under Litt. A, B, C och D upptagna §§ i 3:dje afdelningen af 1851 års reglemente samt innefatta erforderliga stadganden, angående detta verks skulder samt dess för meddelade lån egande fordringar, äfvensom de vid föregångna riksdagar beviljade och till utgående derifrån anvisade, fastän ännu icke utbekomna låneoch anslags-summor. Bilt. till R. St. Till ledning och upplysning vid de föreslagna reglements-§§:nas pröfning och till underlättande af deras jemförelse med hittills gällande reglementariska stadganden, är ej allenast det ämne, hvarom hvarje § handlar, här nedan anfördt, utan ock den § uppgifven, livilken nu innehåller enahanda eller motsvarande föreskrifter. Dessutom äro de under denna riksdag afgifna och af Rikets Ständer bifallna Utlåtanden, derpå alla nya eller förändrade stadganden sig grunda, jemväl åberopade; skolande exemplar af det för Riksgälds-kontoret vid 1851 års riksdag utfärdade reglemebte varda till vederbörande Stånds-kanslier aflemnade, för att hos Riks-stånden finnas att tillgå vid den derstädes nu förestående behandling af ej mindre härjemte bifogade förslag till nytt reglemente för samma verk, än de fortsättningar deraf, hvarmed Utskottet ämnar ofördröjligen inkomma.
E. io5. — i anledning af väckt motion, att Boställen, som innehafvas af i Landtbruket oerfarne personer, måtte utarrenderas. XV. B. 3o6. XVI. A. 232. — öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om aflöningen för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Canzlier samt Vaktbetjente. XVI. B. io5. A. 284. Stals - 481 StatsUtskottets Betänkande», Memorialer och Utlåtanden angående inrättning af en paketpost. XVI. Å. 124. XXXII. U. 2o5. XLIX. A. 153. — i anledning af väckt fråga om försäljande till Skatte af Indelningarne vid AdelsfahneRegemOntet, i den mån nuvarande Innehafvare afgå. XVII. B. 323. XIX. A» 3. XXVII. U. 219. XXVIII. A. 48. »— i anledning af väckt fråga om bidrag till underhållandet af Kallnäs Bro i Vestra Härad af Jönköpings Län. XVII. B. 324. XIX. A. 3. XLVI.U. ii3. XLVIII. A. 206. *— i anledning af väckt fråga om StatsVerkets rätt till Öfvermålskappar å den Ecklesiastike Staterne anslagne KronoTionde Spannemål. XVII. B. 3a4. XIX. A. 3. XXVII. U. 219. XXVIII. A. 48. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, angående sökt befrielse från Tiondes utgörande för Aluntillverkningen vid Lowers Bruk, samt om uppmuddrande af Hamnen vid Degerhamns Lastageplats. XVII. B. 324. XIX. A. 83. XX. E. 169. -— i följd af återremiss uti frågan om inköp för Statens räkning af Landsorts och Korsö Fyrbåkar. XVII. B. 324. XIX. A. 84. XX. E. 169.
Embetsmyndigheter och enskilde medborgare bestyrkt, samt det förefunnes ej mindre förhoppning; om framtida testamentari ska donationer till Inrättningen, än. ock en redan densamma tillfallen gåfva af en högst dyrbar electricitets-machin med dithörande apparater jemte 1,000 R:dr B:c» i contanta penningar, hvilka genast tilldelades Inrättningen, så snart dess oafbrutna fortgång blifvit vederbörligen garanterad, hafva motionärerne, hvar för sig, hemställt, att, för underhåll oell bedrifvande af nämnde Inrättning, ett årligt anslag af 500 Ridr måtte beviljas, hvilket anslag borde ställas under. Kongl. Sundhets-Collegii inseende. Då deni ifrågavarande Inrättningen, enligt hvad af motionen bilagde handlingar bestyrkes, visat sig vara nyttig för sjukvården, och det sålunda, kan anses vara af vigt, att dess upprätthållande för framtiden försäkras, tillstyrker Utskottet, att till Kongl. Sundhets-Collegii disposition måtte å stat anvisas ett anslag af 500 R:dr ärligen, lill underhåll af erforderliga machiner vid den för sjukes behandling med electricitet och galvanism i Stockholm stiftade Inrättning samt till arfvode åt den läkare, som dermed har befattning, med det vid anslaget fästade villrkor: att den förbättrade machin; som skulle komma att Inrättningen såsom skänk tillfalla, varder förflyttad till Sundhets-Collegii hus; att
Emedlertid hade Cassans medel, till ett belopp af 12,692 R:dr 16 sk. 1 r:st, och behållningen af dessa i Banken ägande Creditiv 118,617 R:dr 16 sk. 1 rist. blifvit använde, utom hvad af en för Verkets räkning den 29 September insatt Summa af 20i,3oo R:dr, kunnat åtgå, att förnöja vissa fordringsägare. Sådane äro de omständigheter, hvarå jag ansett mig kunna fästa Högloflige ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet, och hvaröfver jag tror det böra lemna upplysning; jag lemnar nu till hvars och ens bedömande, huruvida det allmänna Betänkandet något sådant innehåller. Det tyckes, som i de nu omförmäldta åtgärder, ägande-rätten blifvit våldförd; väld och mannamon till någre enskiltes förmån utöfvad, ett lemnadt eller taget depositum tillgripet, samtlige Fordringsägares gemensamma tillhörighet skingrad; ja, jag har trott mig igenfinna i detta brådstörtande steg den verkliga orsaken till samtlige Disconternes fall, och i följe deraf den brydsamma ställning, hvaruti bela Riket råkat, genom rubbning och oreda i penningeväsendet, och allmänna crediten, hvilket gjort Riksens Ständers samman - Den 27 Majk 425 kallande till en kostsam urtima Riksdag nödvändig. Ty hade Malmö Discont blifvit lemnad åt sitt öde, att antingen reda sig sjelf, eller genom en ordentlig concurs tillfredsställa, så långt den förmått, sina borgenärer, så hade dem åtmindstone vederfarits lika rätt och Staten hade ej behöft genom allmänna medel, till myntvärdets ännu vidare försämring, godtgöra den förlust, som genom några privatas bedrägliga förhållande uppstått, och hvilken, det oaktadt, ändå måste blifva ganska känbar. Och detta på en tid, då myntvärdets upprätthållande, om icke förbättring, vore så högst önskansvärd.
Friherre Stael von Holsteins, Fabian Wilhelm, denna dag väckta motion, alt indelning af allmänna vägar måtte ske socknevis, m. m.; 4:o. Friherre Posses, Johan August, denna dag väckta motion, om förändring af stadgandena rörande prestval; 5:o. Grefve Sparres, Erik, denna dag väckta motion, om antagande af de i Lag-beredningens förslag till Jorda-balk intagna stadganden om s. k. Grundoch Hypotheks-böcker; samt 6:o. Densammes denna dag väckta motion, om upphäfvande af Kongl. För ordningarne den 10 Juni 184! och den 19 Maj 1845, rörande bysällning. S. D. Remitterades lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o. Friherre Creutz's, Steffan, denna dag väckta motion, om upphörande af resandes skyldighet alt vara försedde med pass; 2:o. Grefve von Rosens, Adolf Eugéne, denna dag väckta motion, om ny uppmätning och indelning af landsvägarne; 3:o. Herr Palmcrantz s, Mauritz, denna dag väckta motion, om utfärdande af en Civilstats—boslällsorduing; tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande; 4:o. Densammes denna dag väckta motion, om upphörande af alla sportler lill statens tjenstemän; 5:o. Friherre Cederströms, Anders, denna dag väckta motion, angående sättet för utfärdande af sådana författningar, hvarigenom förut gällande lagstadganden förändras; 6:o. Friherre Creutzs, Steffan, denna dag väckta motion, om ordnande af kristendoms-undervisningen i skolorne, i enlighet med Läroverks-kommittéens förslag; 7:o. Grefve von Selhs, Bror, denna dag väckta motion, om förändring i nu gällande stadgande rörande tjenslemans skyldighet alt under tjenstledighet afstå viss andel af lönen; 8:o.
Vid sammanträden nästlidne och innevarande dag har Förstärkta Stats—Utskottet anställt omröstning öfver nedannämnda, uti Ståls-Utskottets Memorial N:ris 173, 182, 197, 199 och 204, Sammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial JV2 33 äfvensom Sammansatta Stat3- och Banko-Utskottets Memorial JV° 33 afgifna och, enligt ankomna protokolls-utdrag, dels af samtlige, dels af tvenne Riks-stånd godkända voterings-propositioner; och då Utskottet nu går att redogöra för resultaten deraf, bör Utskottet, i anledning af de i flera propositioner förekommande uttryck om der omförmälda anslags utgående för nästkommande tre år, fästa uppmärksamhet derå, att de gillade förslagen till dessa propositioner blifvit under sislförjlutna år afgifna, så att nämnda tidsbestämmelse följaktligen är alt räkna från och med innevarande år. -i ' Irsta voteringen. Den, som vill, att aflöningen för Civil-departementets chef bestämmes till 13,000 R:dr R:mt, röstar ja; den det ej vill, röstar , nej; Vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 13,300 R:dr samma mynt. Bih. till R. St. S Haft. 1 2 Slals-Utskottels Memorial J\ii 216. Voleringon har utfallit med 78 ja och 41 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens innehåll. 2:dra voteringen. Den, som vill, att aflöningen för de tre Stats-råden utan departement bestämmes till 12,000 R:dr R:mt för hvardera, röstar den det ej vill, röstar nej; Yinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 10,500 R:dr samma mynt. Som voteringen utvisat 72 ja och 47 nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionen. \ 3:dje voteringen.
Likaledes beräknas i RiksStaten utgifterne förslagsvis under Nio HufvudTitlar jemte Allmänna IndragningsStaten; och föres i Kongl* StatsContoiret öfver dispositionerne af medlen under berörde Titlar och Stat, särskildte Memo* rialBöcker, deruti ock upptages, men, Utan förvandling efter Markegång, afskrifves, hvad som i Landsorterne utgår af LandtRäntorne, såsom till största delen för Militaire och LandtStäternes aflönande indeldte; men de öfrige utgifterne, som bestridas och anordnas till utbetalning antingen af Kongl. RänteKammaren eller ur LandtRänterierne, visa sig till beloppet x dessa M emorial Böcker , hvilka alltså upplysa dispositionen af Statsmedlen och huruvida utgifterne inskränkas till de för Titlarne bestämda Hufvudsumm o r. Revisorerne hafva nu, för att, så vidt på grund af dessa Räkenskaper ske kunnat, iakttaga Rikt, St. Revisorerf Berättelser. m deras åliggande att granska huru StatsVerkets Inkomster och Uigifier för ofvannnämnde fyra år sig förhållit, genomgått och jemfört de meddeldte Böcker och Handlingar, samt dervid sökt utröna, å ena sidan hvad intraderna utgjort jemre öfverskottet å den förslagsvis skedde beräkningen deraf, och på den andra, huru Utgifterna blifvit bestridde under hvarje Hufvud.
Tretusend centener guld af Ophir, och sjutusend centener klart silfver, det gifver jag till Guds helga hus, utöfver allt det jag förskickat hafver till att öfverdraga väggarna i husen; Så att af guld blifver det af guld vara skall, och af silfver det af silfver vara skall, och till allahanda verk igenom mästarenas hand. Och ho är nu i dag friviljog till att fylla sina hand Herranom? Då voro Förstarna för fäderna, Förstarna för Israels slägter, Förstarna öfver tusend och öfver hundrad, och Förstarna öfver Konungsärenden, friviljoge; Och gåfvo till ämbeten i Guds hus femtusend centener guld, och tiotusend gylden, och tiotusend centener koppar, och hundradetusend centener jern. Och när hvilkom stenar funne vordo, dem gåfvo de till håfvor uti Herrans hus, under Jehiels hand, den Gersonitens. Och folket var gladt, att de så friviljoge voro; ty de gåfvo Herranom af allo hjerta friviljoge. Och Konung David fröjdade sig desslikes högeliga; Och lofvade Herran, och sade inför hela menighetene: Lofvad vare du, Herre, Israels vår foders Gud, ifrån evighet till evighet. Dig, Herre, tillhörer majestät och magt, härlighet, seger och tack; ty allt det i himmelen och på jordene är, det är ditt; ditt, Herre, är riket, och du äst upphöjd öfver all ting till en öfversta. Dine äro rikedomar och härlighet för dig, du råder öfver all ting; i dine hand står kraft och magt, i dine hand står det att göra hvar och en stor och stark. Nu, vår Gud, vi tacke dig, och prise dins härlighets Namn. Ty hvad är jag, hvad är mitt folk, att vi skulle åstadkomma kraft till att gifva friviljeliga, såsom nu tillgår? Ty af dig är det allt kommet, och af dine hand hafve vi det gifvit dig.
Ordet tydligen går ut. 1. 3. §. i slutmeningen behålles ordet Domstolen i stället för Nämnden. m. 4. §. 2. mom. föreslås denna redaetion: Trenne timmar föi r än något dagblad eller periodisk skrift till försäljning eller till spridande på hvad annat sätt som hellst utgifves, skall deraf alltid ett exemplar öfverlemnas i Stockholm till TLofCancelleren och i hvarje annan ort till hans förordnade ombud. Detta bör ske kl. 6. om morgonen, så att utgifningen kan kl. 9 begynnas. — Emot slutet föreslås: Af alla andra skrifter skall likaså ett 1 Bland de numrerade utdrag ur ståndens protokoll m. m.. som äro fogade till utskottets plenarprotokoll för den 10 juni 1812 förekommer, inhäftad omedelbart efter bil. 2, (utdrag av protokollet hos prästeståndet den 9 juni 1812) ovanstående promemoria. Den är, enligt Sam Clasons anteckning på avskriften troligen skriven med Hedréns band, så när som på sista stycket (fr. o. m. Pr.Ständet ... t. o. m. ... företagas), vilket är skrivet med okänd stil. Bilaga till protokollet den 10 Juni 1812 169 exemplar till H of C ancelleren eller hans Ombud aflemnas dagen förrän de till försäljning eller spridande på hvad sätt som hellst utgifvas. n. 4. §. 3. mom. föreslås denna redaetion: Anser H of C ancelleren eller dess Omhud något dagblad eller periodisk skrift innebära förbrytelse emot något af de i 3. §. uppräknade momenter af denna lag, ege han — m. m. Och derefter: Anser Hof Cancelleren eller dess Ombud någon annan skrift innebära förbrytelse mot något af de i 3. §. uppräknade momenter af desina o. lag, åligge honom m. m. Mot slutet föreslås att, orden {före) icke före utgif ningen, men, må gå ut. p. Likaså, att tillägget måtte gå ut. q. 4. §. 4. mom. Något framdeles tillgörande är ett onödigt tillägg. r. 4. §. 6. mom.
Jag har ej tilltrott mig kunna gifva mina skäl mera vigt, än de skäl Utskottet anfört; men sedan de ej verkat på Högloflige Ridderskapet9 och Adelns beslut, är jag visserligen för öfrigt för min person, såsom Ledamot af Utskottet, ganska nöjd att förhållandet kommer i dagen, emedan jag finner, att en uppgift på sedelstocken lärer blifva det en da sättet, att slita den, i anledning af sammansatta Statsoch BancoUtskottens Betänkan} de, angående finance-planen, inom detta Stånd så lifligt debatterande frågan, om rätta beloppet af vårt rörelsecapital, ehuru man kanske kunnat äga någon anledning att förmoda, det den uppgift derom, som af dessa Utskott, hvilka tillsammans bestå af 72 personer, de der gemensamt af aila krafter riktat sine bemödanden till befrämjande af Statens och Bankens bästa, lemnats, bort vinna någon trovärdighet Men då en uppgift af sedelstocken endast för ultimo December 1817 icke i något afseende kan vara tillräcklig, enär man ej kanner, huru summan af Rörelse-capitalet för 620 Den 29 Maji, det året förhåller sig till de föregående, och sålanda ej får veta om sedelstocken blifvit" ökad eller minskadj så förenar jag mig med Herr Mannerstam i den hemställan, att, derest någon publicitet skoll äga rum, uppgiften må sträcka sig från och med 1800 till och med år 1817. Grefve De la Gardie instämde uti Friherre Wirséns reservation. Friherre Cederström: Jag instämmer i så måtto uti hvad Friherre Wirsén och Herr Mannerstam anfört, att jag anser sedelstockens storlek böra uppgifvas ifrån den tid , då Fi* nance-Betänkandet börjar sina beräkningar af rörelse-capitalet, och således ej från iSco, ui tan från den sista December 1814 till den sista December 1817. J*g tror detta vara allt hvad som behöfves till ledning för Riksens Ständers omdöme i detta afseende.