Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t skulle täckas tillåta, att General-Consul Ehrenhoff finge tillgodonjuta afskrifning för i5,oooPiastres, såsom ersättning i ett för allt för den kostnad, lian användt på ombyggnad oeh inredning af Svenska Consulat-lmset i Tanger, under vilkor att genom vederbörlig besigtning intygades, att huset befunnes i fnllgodt stånd, och med skyldighet för General-Consuln, att för den tid han kunde komma att det bebo, utan vidare anslag besörja detsaimnas underhåll, samt det till sin efterträdare uti lika godt skick aflemna; äfvensom Commissariatet, i afseende på återstoden af de disponerade medlen, eller 5ooo Piastres, i underdånighet, liemställt, om icke det kunde förunnas General-Consul Ehrenhoff, att elem på fern terminer, med rooo Piastres. årligen, tili Con voj-cassan återbetala, under vilkor att för denna återbetalning ställa nöjaktig borgen; samt att», på grund af de af Commissariatet lemnade upplysningar, Stats-Secreleraren och Stats-Rådels Ledamöter förklarat sig val icke kunna undgå, att i underdånighet tillstyrka, det General-Consuln Ehrenhoff borde vara ConvojCassan ansvarig för hela summan, ehuru dennas användande icke egentligen åsyftat hans egen vinning, men att, då af handlingarna inhemtades, alt Consulat-buset, hvilket sedan längre tid tillbaka varit bristfälligt, likväl tillförene undergått endast smärre reparationer, samt härtill kom me, att en fullständigare verificalion af ombyggnads-koslnaden, än den inför Commissariatet företedda, svårligen stod att vinna; att ett serskildt boställshus för General-Consuln i Tanger ieke kunde umbäras, och att den större summa, General-Consul Ehrenhoff möjligen skulle kunna lagligen kännas* skyldig att lill Con voj-Cassan återgälda, ändock, i följd af hans veterligen ©bemedlade tillstånd, vore att anse som förlorad, Stats-Secreteraren och Stats-Rådet trodde sig böra till Kongl.
Anslaget för utdelning af premier åt egare af kreatur utaf ut märktare slag (101 §) „ 3,000; (utbetaldt i Augusti 1S53.). Anslaget till beredande af tillfälle för Svenska slöjd-idkare att besöka 1851 års industri-exposition i London (103 §) „ 12,000: (utbetaldt i Juni månad samma år). Anslaget^för ombyggnaden af Trallebergs bro på vägen mel * Ian Stockholm och Drottningholm (105 §)•••„ 48,000: (utbetaldt under år 1852). Utaf anslag till en ny byggnad för kemiska institutionen vid Upsala universitet 66,666 r:dr 32 sk. (107 §:s 1 mom.) „ 33,333: 16. —« (utbetaldes i April 1853). Anslaget till en ny byggnad för anatomiska institutionen vid Lunds , universitet (samma §:s 2:dra mom.) „ 9,400: (utbetaldt i Mars 1852). Anslaget för inköpande af magister J. F. Widgrens samling af Brasilianska växt-exsiccater (108 §)••••}, 5,000: (utbetaldt i Mars 1852). Anslaget för inköp och utdelning till folk-skolorna af 15 årgångar utaf tidskriften: Läsning för folket (110 §) n 12,000. — (hvaraf utbetaldes i Nov. 1852 . R:dr 6,305: och i Aag. 1853 „ 5,695:) Anslaget för utgifvande af 4:de delen utaf Svensk Diplomatarium (lil §:s 1 mom.) 1,000: (utbetaldt i Mars 1852). Utaf anslaget för afritande af sigiller vid do i Diplomatarium tryckta handlingar, 600 r:dr (samma §:s 2:dra mern.)
Den ene läser Times och gäspar och gäspar; den andre blickar eftertänksamt, nästan filosofiskt i sitt chartreuse-glas. Till och med Avenue Victor Emanuel, den lilla stadens pulsåder, är i dag så folktom, så utdöd, att den liknar en svensk småstadsgränd under högmessan; icke en häst ilar förbi, knappast då och då någon maläten mulåsna, som kånkar fram en kärra, medan smutsen stänker upp öfver ekror och hjullöter. Nej tacka vet jag trottoirerna der borta i platanallén, der är lif, der är lust, ty der håller vinden till och leker med de affallna platanbladen, en lustig lek. En vindfläkt kommer; smyger sig förstulet under ett stort gulbrunt blad, lyfter först den ena så den andra fliken, och vips är hela bladet i luften och hvirflas obarmhertigt ikring, till dess vinden tröttnar vid sin leksak och släpper sitt stackars byte på en rännstenskant. Trottoir och körbana höljas af löf i alla storlekar, i alla schatteringar: citrongula blad med små sandhögar mellan ådrorna, koketta blad i nötbruna, rödkantade kostymer och tjocka, gröna blad, som sugit sig så fast vid gatstenarne, som vampyrer på ett stycke menniskokött. Platanallén är i dag ett verkligt eldorado för en tjufpojksaktig vind. Åh, hvad den njuter obeskrifligt af att få kasta en näfve blad mot vagnmakarens smutsiga fönsterruta, att peta en ned i gummans mjölkorg och kila en mellan de stärkta skjortvecken och den svarta västen på den melankoliska kyparen i hotellets port. Intet är fredadt för vindens pojkstreck, och just när förstörelsen är som störst, när sand, stjelkar och löf som bäst snurra rundt i ett ursinnigt prestissimo, är den i sitt rätta element.
Jag förmodar att denna piröfning hädanefter som hittills kommer att ske genom delegerade, emedan jag icke kan tänka mig möjligheten deraf, att hela bolaget skulle verkställa pröfningen. En talare har anmärkt att orden "eller annat allmänt förvaringsrum" borde utgå. Orsaken hvarför dessa ord tillkommit är den, alt inom Utsk:n upplystes, att landtränlerierne uti vissa residensstäder äro af den beskaffenhet, att handlingar der icke kunna en längre tid förvaras utan alt förstöras af fukt. Dessa ord äro visserligen icke af den vigt, att de icke kunna uteslutas; men å andra sidan ser jag ingenting ondt uti att de stå qvar. Hr Den ao Februari e. m. Hr Ribbing: Om det tillägg, som jag i anledn. af Hr AminofFs första erinran begärde till detta moment, blir antaget, så mäste orden ”de nedsatt em edlen jemte,” hvilka följa näst efter ordet ”hörande,” ur detta moment utgå, så att sednare delen af i mom. kommer alt lyda sålunda: ”hörande de sålunda godkända säkerhetshandlingarna” etc. Med iakttagande af de rättelser, jag nu och förut begärt, anhåller jag om propos. på bifall till i mom. af 6 §:n. Hr Lefren, Joli. Pehr: -Jag anhåller att Hr Ridd.- Secretm ville hafva godheten läsa upp BorgareStls beslut öfver denna punkt, samt att derefter få yttra mig. TJndert.
Derjemte hafva dessa Deputerade an'-sett, att, i stället för bestämmandet af minsta enheten, efter helt mantal beräknadt, samina bestämning måtte ske för hvarje hemman, som har särskild ränta i jordeboken, utan afseende å hemmanets storlek; äfvensom att, bland räntorne nu ingående hvete och -hafra samt i allmänhet råg och korn böra reduceras till hälften råg och hälften korn, och att de olika jernsorternes förvandling till tackjern bör ske efter medelpriset på Thorsåkersoch Ofvansjö-tackjernet. Deputerade tillstyrkte ock, att ökeoch dränge-dagsverken förvandlas tiil endast mans-dagsverken. Deputerade från Helsingland, som sammanträdt i,Söderhamn, hafva först förklarat sig helst önska, att all grundskatt blefve bestämd uti en viss ständig penningeränta; men som detta ej vore förenligt med Konungs och Ständers fattade beslut, ansågo de spanmål, smör, kött och hö böra antagas såsom hufvudräntor. Flertalet af Deputerade antogo likväl slutligen det förslag, att spanmål, till en fjerdedel råg och tre fjerdedelar korn, smör, torrt nötkött, hö och mans-dagsverken skulle utgöra hufvudräntorne för orten och bestämmas till lika belopp för hvarje helt mantal, nemligen två tunnor spanmål, trettiotvå marker smör, trettiotvå marker kött, tjugufyra lispund hö, åtta mans-dagsverken och att det öfriga af nuvarande persedel-räntor, som ej af förenämnda räntor motsvarades, skulle förvandlas till penningar och jemte förutvarande penningar, utgå med 7 R:dr 43 sk. 8 rist. per helt mantal; för de lägenheter, som äro mindre än ett mantal, i förhållande derefter. Ivone!. Majifs Pefallningshafvande i länet har tillstyrkt Deputerades förslag, samt, i Kongl. Majus Nåd.
Frakten deltager i gäldande af gemensamt haveri med halfva beloppet af: 1. den frakt, som är förtjent; 2. den frakt, som beräknas till ersättning i gemensamt haveri. Ar ej viss frakt öfverenskommen, vare om dess bestämmande lag som i § 5 sägs. § 162. Kommer gods, som i gemen arnt haveri blifvit upptaget, efter dispachens uppgörande till rätta, njute de, som till gemensamma haveriet bidragit, i förhål - Expeditions-Utshotlets Förslag lill lindard. Skrifvelse, N:o 164. 53 lande till deras andel, ersättning ur samma gods, efter afdrag af bergarelön och andra kostnader. § 163. I gäldande af gemensamt haveri deltaga icke! 1. proviant och ammunition; 2. befälhafvarens och besättningens hyror; 3. befälhafvarens, besättningens och passagerares kläder och andra tillhörigheter, hvilka till gods och varor icke kunna räknas; 4. allt hvad någon täger på sig och sjelf räddar; 5. det gods, hvilket i § 150 mom. 1, 2, 3 och 4 från ersättning undantages, såvida det ej blifvit räddadt. § 164. Utredningen af den skada, hvilken såsom gemensamt haveri gäldas skall, och fördelning af densamma, sker genom dispache, upprättad af dertill förordnad tjenstemän (dispacheur). Dispache upprättas på det ställe, der fartyg och last skiljas åt, eller der dispache för den ort vanligen uppgöres. § 165. Befälhafvare eller den, hvilken haveriet angår, vare skyldig att till den dispacheur, som skall utreda och fördela haveriet, skyndsamt aflemna alla handlingar, hvilka af dispacheuren anses nödvändiga för skadans utredande och fördelning, samt att honom i öfrigt med nödiga upplysningar tillhandagå. § 166.
För tt sä mycket snarare winna likställighet i Taxenngarne och för framtiden erhälla nödiga upplysningar uti de ämnen som angä Bewillningen, har Utskottet äfwen lätit upprätta, ej mindre bifogade project till TaxeringsLängder, försedde med Explication pä innehället deraf, än ock Formulair till sä wäl de sammandrag öfwer Bewillningen, hwilka LandS-Contoi - Den n October. 35 ren, enligt 19. §. i sista Riksdags Beslut, böra insända tlll Kongl. Kammar.Rätten, som äfwen de General, Sammandrag öfwer' Bewillningens belopp elter alla Artiklarne, som wälbemälte Rätt bör författa och wid hwarie R.k dag till Bewillnings-Utstottct ingifwa; Och fär Utskottet härwid tillika förestä, att om detza Försiag bltfwa af Riksens Högloft. Ständer antagne, de samma mätte wid slutet af Bihanget näst före Explicationen öfwer Formulairen införas, samt att H06 Kongl. Mast i underdånighet mätte anhällaS, ej allenast om Nädig befallning till wederbörande Landshöfdingar att ofördröjligen läta trycka tillräckligt antal Blanquetter till sä beskaffade Taxerings.Längder, för att öfwer allt i Riket nyttjas, utan ock att wederbörande i Räder kunde förständigas inrätta förenämde Sammandrag och General-Förftagä enlighet med de projectergde Formulairen. Hwad kostnaden för tryckningen af berörde Blanquetter angär, anser Utstottet den samma böra genom Landshöfdingarne förffjutas af de inflytande Bewillningsmedlen, men att den sedermera kommer att ersättas pä det sätt, att för hwarie Blanquett som requireras, betalas hwad papperet och tryckningen kostar.
Allm Besv. och Ekon.-U(sköttels Betänkande, N:o 88. 3 \ Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1854, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om lifgifvande af ett sammandrag af stadganden rörande sundhets-vården. Till allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har blifvit öfverlemnad en hos höglofliga Ridderskapet och Adeln af hr af Sillén, Gustaf Probus, väckt motion, hvaruti, under erinran att en vigtig del af socken-nämndernes på landet bestyr utgjordes af deras befattning med sundhets-vården, och att för handhafvande af deras åliggande i detta afseende svårighet ofta kunde inträffa derigenom, att stadganden a rörande helsovården måste sökas i en mängd särskilde äldre och nyare författningar, motionären föreslagit att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta genom Sundhets-kollegium, eller ock särskildt utsedd kunnig person, utarbeta och utgifva ett sammandrag af de om sundhets-vården å landet gällande stadganden. Då behofvet af hvad motionären sålunda föreslagit icke kan förnekas, har Utskottet ansett sig böra i sådan måtto tillstyrka motionen, att Utskottet föreslår det Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta till allmän kännedom utarbeta ett sammandrag af de sundhets-vården rörande författningar, så vidt desse böra af socken-nämnd på landet tillämpas. Stockholm den 28 April 1854. Bese.- och Ekon,-Utskottets Betänkande, N:o 89, N:o 89. Ank. till Exp.-Utsk. d. 3 Maj 1854, kl. 1 c. m Betänkande, i anledning af väckta motioner rörande skjutsningsbesvär et. Under innevarande riksmöte hafva ej mindre än 26 särskilda motioner i detta ämne blifvit till Utskottets handläggning; öfverlemnade.
Den stora frågan, om vi skola återgå till ordning och ett lagligt tillstånd i vårt myntväsende, skall sannolikt, inom en månad, ånyo underställas RiksStåndens pröfning; och då synes mig tiden vara inne, att välja de personer, som som skola handla efter det system Rikets Ständer fastställa. Härigenom lemnar man desse personer tillfälle till fri pröfning, huruvida de, med kännedom om systemet, vilja åtaga sig den uppdragne befattningen, eller genom sin öfvertygelse anse sig hindrade derifrån. Mig synes derföre, att så väl Rikets Ständers värdighet, som ett billigt afseende på blifvande Fullmägtiges värdighet fordrar, att med de ifrågavarande valen må dröjas ännu en månad. Jag hemställer detta förslag till Ridderskapets och Adelns afgörande, och anhåller hos lians Den i3 Julii f. m. Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken om proposition derå. Grefve Horn, Claäs Fredrik: De skäl Grefve von Schwerin framställt, för uppskof med valet af BancoFullmägtige gillar jag fullkomligt, och skulle gerna utan betänklighet instämma med honom; men jag tror, att, innan Ridderskapet och Adeln tager sitt beslut, eller Herr Grefven och LandtMarskalken framställer proposition i ämnet, böra vi vara betänkte på andra garantier för Riksdagens bestånd, än dem Grefve von Schwerin trott sig finna uti obesvarade Kongl. Propositioner och oafslutade Riksdagsärender. Jag anser det i annat fall vara oförsigtigt, att längre uppskjuta med de ifrågavarande valen; roen må hända skall det vara lätt för de bland Konungens Rådgifvare, som här äro närvarande, att trygga oss mot surpris, och gifva de garantier, som behöfvas. Herr Tham, Wolrath: Grefve von Schwerin har trott, att den fråga, hvars uppskjutna afgörande gifvit honom anledning, att begära uppskof med valen af BancoFullmägtige, skall inom en månad till RiksStånden återkomma. Jag kan ej dela denna mening.
Den 27 September f. m. Koch, J. G. Richert, J. A. C. Qvensel, C. II. Pfeffer och J. Lundell. Dessa Hrr hafva yttrat sig på följande sätt: ”Under fortgången af del arbete, Beredningen nu fullbordat, har den fråga ofta förekommit, huruvida för de (alrika fall, då efter lagförslagen, likasom efter åtskilliga redan gällande lagar och författa:!', stämningar, andra kallelser elier underrättelser af hvarjehanda slag skola meddelas allmänheten genom tidningar, det sätt, som dertill f. n. begagnas, må antagas vara för ändamålet verkligen lillfyllestgörande. En tidning, som skpll köpas, kan omöjligen här i landet’ blifva så spridd, att den läses af mer än en ganska ringa del af landets befolkning. Hvad den innehåller, får således icke, med något sken af sanning, sägas hafva kommit till den stora allmänhetens kännedom. Ej heller synes det vara med rättvisa väl förenligt, att den, åt hvilken en stämning, en kallelse eller en annan underrättelse af ifrågavarule slag meddelas, skall derföre vidkännas någon afgift, vare sig större eller mindre. Kostnaden bör falla den till last, som later ett sådant meddelande utgå, icke den, till hvilken det utgår, emedan det är den förre allena, som njuter förmånen deraf, att han ej behöfver, med större omgång och på ett vida mer betungande sätt, för meddelandet söka den sednare. Af allt delta är det, efter Beredningens tanke, en följd, att de oftanämnda meddelanden, på hvilkas iakttagande ganska många menniskors hela välfärd ej sällan beror, böra införas i 'något kungörelseblad, som sprides lika vidsträckt med del, hvarigenom lagar och f ärjatln:r pr omulger as, och som, lika med delta, kostnadsfritt utdelas till hvarje församling och lill offentliga myndigheter, för att öfverallt i Riket vara tillgängligt för en hvar, som deraf vill hemta någon uplysning.
Grand lags-förslag, vördsammast föreslå följande proposition för omröstning i förstärkt Constitulions-Utskolt:" ”Den, sorn godkänner Constitutions-Utskottets i Memorialet N:o $2 frams tällda förslag tilt tillägg i 99, §. Regerings-Formen för Justiliae-Ombud&mannens berättigande, att bivista Riks-Ståndens Plena, voteie Jaj.” "Den det ej gör, votere Nej;” ■”Vinner Nej, kammer delta förslag att förfalla/' Cousti t utioiis-TJt skottets Memorial N:o 8r. Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Jan. Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndetj i an~ ledning af deras åtgärder vid Memorialet JY:o 63. "Vid föredragningen af Constitutions-Utskottets Memorial JNTro 63, i anledning af återremisserna på Memorialet N:o t\6, med föreslaget tillägg vid Riksdags-Ordningen, i fråga om förstärkta Utskotts, Nämnders och Eleetorers fulltalighet, hafva Ridderskapet och Adeln återförvisat förstnämnde Memorial, på grund af en Ledamots anmärkning, det voterings-proposition borde upprättas sålunda, att de tvänne Stånds meningar, hvilka Utskottet ansett förfalla, måtte komma under omröstning, och Borgare-Ståndet ogillat samma Memorial, med anmodan till Utskottet, att öfver de serskilda besluten sammanjemknings-föislag afgifva, men, om saken ej annorledes kunde afgöras, volerings-propositioner föreslå. Till besvarande häraf, får Constilutions-Utskottet vördsamligen åberopa dess förut, i det nu återförvisade eller ogillade Memorialet, meddelade yttrande, som hufvudsakligen innefattar, att Utskottet af Grundlagen ansett sig hindradt att uppgifva proposition till förkastande af ett tillstyrkt Grundlags-ändrings-förslag, och hvilket yttrande Presteoch Bonde-Stånden jemväl, utan vidare åtgärd, lagt till hand hogarne.
■ 7;77- -7'7;x-w^:W. ■- : ■ ■ . ; ■ ■ I fjagUtskottets Betänkande N:o 6g, i Ankom till Exped. Utskottet den 6 Junii 1823, N:o (58- Betänkande, i anledning afRiksdagsfullmägtigen från Jönköpings Län Petter Petterssons Motion, att, i arfsrätt, ingenskillnad emellan kön mä ega rum. Grenom Remiss den 11 sistiidne December har Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag-Utskottets behandling öfverlernnat ett af Riksdagsfullmägtigen från Jonköpings Län Petter Pettersson till Ståndet afgifvet, så lydande anförande: ”JEhuru redan från äldre tider den princip varit gällande inom Fäderneslandet, att i arfsrättighet m. m. man varit gynnad och qvinna deremot vanlottad, förmodar jag likväl nu de politiska åsigter vara annorlunda,' sora stiftade denna Lag, och som troligen, i beräkning af den högre eller vidsträcktare bildning mannen fordrade för det stora gagn han derigenom vore i förmåga att lemna Star fih, tilL'Rils-St. Prot, JS28 oc/i 1819» 7 Simi. i Afi, * y.dje Hit, a -.dra B-.det.
K. förordn. den i5 Dec. 1788, angtde inflyttningar från en socken till en annan, är, man må säga örn dess strid med 16 §:n Reg.Fjn hvad man behagar, den sorn emedlertid nu gäller och tillämpas. Denna förordn. förbjuder flyttningar från en socken till en annan, äfvensom flyttningar från och till enskilda personer. Här i rr §:n är fråga om denna sednare flyttning. Jag ber att få uppläsa 5 ä 6 rader ur 1788 års författning. De lyda som följer: ’'Så håfve Wi i nåder pröfvat både nyttigt och billigt, att hvarje församling mot ofvannämnda skyldighet må äga den rättigheten, alt icke något inhyseshjon bör få 4 >4 Den i3 Mars f. m. sig der nedsalta; icke heller något gammalt eller mindre arbetsfört tjenstehjon intagas, innan sådant först blifvit å allmän sockenstämma anmäldt och församlingen dertill sitt bifall lemnat.” Nu är författningen sådan, och hvar och en som lefvat på landet, åtminstone i den trakt der jag bor, känner, att de sockenlagar, som i öfrigt kunna korsa hvarandra, åtminstone hafva den egenskapen gemensam, att de äro ytterst stränga i fråga om inflyttningar, och stundom ålägga dem, som från andra församlingar intaga personer, att för alltid ansvara för dessas underhåll. Under verkställandet af 1788 års förordning och stadgandet af sockenlagarna säger man icke, att de äro så svåra att verkställa, i händelse en innehafvare har flyttat från Skåne till Norrland, utan man tänker så bär: kan icke lagen på alla ställen blifva verkställd, så blir den det nog å de flesta. Nu frågar jagt huru äro de arma fattiga folkclasserna behandlade af de författningar, som finnas? Jo! ungefärligen på samma sätt, som CJtsktn blifvit behandlade af dem, hvilka yttrat sig öfver betänk. De behandlas obilligt och orättvist, ty Utsktn hafva utgått från den grundsatsen, att tillåta flyttningar af arbetsbehöfvande öfver hela Sveriges rike, på sätt som närmare synes af i5 §:n, hvarest talas om sådane personers skattskrifning.
Grefve Taubes, Henning Edvard, denna dag väckta motion, att en årlig pension af 200 rdr b:ko måtte tilläggas förre Länsnotarien i Upsala län, Landssekreteraren Olof Henrik Förberg. Banko-Utskottet: Hr Sandels, Pehr Benjamin, denna dag väckta motion, angående förändring af den nu i Banko-reglementet bestämda tid, då Bankens embetsoch tjenstemän må vara berättigade att taga afsked med fulla lönen såsom pension; Hr Sölfverbergs, Magnus Didrik, denna dag väckta motion, om upphörande af den privata personer medgifna assignationsrätt på Rikets Ständers Bank. Lag-Utskottet: Grefve Mörners, Carl Göran Detlof, denna dag väckta motion, om tillägg till 24 kap. 5 § Rättegångs-Balken, sådant detta lagrum lyder i Kongl. Förordningen den 18 April 1849; Densammes denna dag väckta motion, angående utvidgning af den förmån, som till fataliers bevarande, genom Kongl. Brefvet den 8 Dec. 1748, blifvit tillerkänd rättssökande parter från Gottland; Densammes denna dag väckta motion, angående en lag i afseende på flyttning i och ur hus på landet; Densammes denna dag väckta motion, angående ändring af 5 och 10 §§ i 16 kap. Jordabalken; Hr Printzenskjölds, Axel, denna dag väckta motion, att 50 § af Konkurslagen den 12 Mars 1830 måtte återställas till gällande kraft, och angående cessionant, som vid början af Konkursen finnes bysatt, samma förhållande hädanefter inträda, som egde rum, innan Kongl. Förordningen af den 12 Juni utkom; Hr Stråles, Nils Wilhelm, denna dag väckta motion', om tillägg vid 7 § af Justitie-Ombudsmannens Instruktion; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet; Hr af Ekenstams, Israel, denna dag väckta motion, att till beredande af tillgång på duglig vaccin ett för sådant ändamål Ijenligt kreatur alltid måtte finnas vid hvardera af Veterinär inrättningarne i Stockholm och Skara. Från Högv. Preste-Ståndet.