Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ker» säsom ej aldeles otilisbrlilelig, uppgär den enda!^ H98 Den 14 September. till omkring Fjerdcdclen , och dä lärer ej beloppet kunna anses öfwer sig, till undcrhällandc af de mängfalldiga Kyrkorne, enar pä salt jag förut anfört, hwarken Byggnadshjelp eller Winsäd erhällcs i likhet med hwad för öfrige Rikets Previnccr är faststäldt; Anhällandes jag, att detta Memorial mätte fä ätfölja Utskottets Protocoll till Riksens Hdglofl. Ständer. Stockholm herr 2 Augusti 1309. jonston, Fullmäktig för Bräkne, Medelstad och töstra Härader af Blekinge Län. Likheten med Originalet intygar Ltröm, O. Canjlist hos Donde-Ständet» Begärdes pä bordet af Herrar Lock, LorktL isiuäviZ, och Ltru^tentelstl, ^lictiLtzl. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärsoch Ekonomie - Utskottet d. 1 September upläste och pä bordet lagde Betänkande, angäende förbättring i nu warande anstalter wid Kronoskjuts. Grefwe 6^!1enbc>r^, josian I4enninZ, hade inlemnat följande ffrifteliga anförande, Hwilket upplästes: DS Den 14 September. 49Z Dä ibland de af Economieoch Beswärs-Utskottet, i afseende pä Kronoskjulsningar förcfiagne uyttige anstalter, jag saknar flere, för Hemmansbrukare, af särdeles angelägenhet, till undanrödjande för framtiden af de olägenheter, som under förslutne krigstid dem märkeligen betungat, anhäller jag ödmjukeligen , Herr Mrcfwcns och Landt-Mirskalkens samt Högloflige RidderikapctS och Adelns upplysta pröfning nu fä underställa, hwad jag för min del anser hermid wara att tillägga, nämligen: 1:0 Att det ej mä wara wederböranbe
Om jag skulle synas hafva felat i formen, derigenom, att jag på en gång framställt flera 53$ Den 21 Felmari!. särskilda frågor, torde denna anmärkning för* falla, då hvarje fråga utgör ämne för en särskild motion och kan särskildt handläggas 5 men jag hemställer, om icke memorialet torde få, i ett sammanhang med de öfrige Stånden communiceras och likaså remitteras till de särskilda Utskotten, med föreskrift, hvilka ämnen böra af det ena eller det andra upptagas. Misstag torde i de specifiela uppgifter!!© icke saknas, men, som jag tror, icke sådane, som förändra hufvudsaken. Der de finnas, önskar jag, att de af den mera sakkunnig© måtte rattas. Herr von Becher y Carl Joham Då vårt Fädernesland, genom en liberal Statsförfattning, genom «itt geografiska läge, genom natumga gränser, genom mannakraft och stridbarhet hos dess försvarare, är i politiskt afsgnde, att anse för ett bland de lyckligaste land i verlden, hälst då dess krona håres af en Hjelte, hvars vapenbragder förvånat Europa, bäres af en Konung, som, vän af borgerlig frihet och vän af friden, gifver dem båda, genom glansén al sin krigsära, en ökad trygghet; då hvarje upplyst medborgare vet, att tacksamt i'juta, att högt uppskatta dessa Den 21 Febrnavii. 535 stora fördelar, huru mörknar icke taflan för hans blick, då han företar granskmngen afFä~ dcrnesiandets ekonomiska ställning. Rikets Ständer hafva kommit tillsamman* för att granska denna ställning, för att afhjelpa dess brister. Om det är ett fel, att vid en sådan undersökning kasta omkring sig endast mjeltsjuka , spökrädda blickar, torde det vara ett åtminstone lika vådligt, att skåda allt i rosenfärg och anse hjelp öfverflödig, tills den, må hända, blifver för sen. Den lugne granskaren bör undvika bada dessa ytterligheter, och teknar då säkrast sin tafla efter naturen. Åtskilligt lärer här före min ankomst vara ordadt om Rikets ekonomiska belägenhet, och oin sättet att den förbättra.
Denna Författning som innefattar förklaring öfwer den är i?f6 den ro December utgifne Kongl. Förklaringen öfwer ro §. af Förlagsordningen den 24 Februari 1748, rörande försäljningswilkoren nar en med förlagvstuld beswarad Bergsmans egendom pä Auction utbjutcs, innehäller derom de hufwndfakcliga Mdganden, skiljaktig, : fran hwad angående annan gäldbunden fast egendoms försäljning förordnat är, att Bergsnians egendom, stall ä första Auction endast utbjudas ät Bergsmansständet; alt köparen, dä han inom den i Auctions-stadgarne utsätta betalnings, termin crläggcr en tredjedel af köpeskillingen, njuter pä den andra ett och pä den sista tredjedelen tu ars kredit, mot 76 Den »z April. mot borgen eller säkerhet; men att om wid sista Auctionen ingen Bergsman kan och will bjuda' insatt ningssumman, ny Auction efter z:ne manaderS förlopp anstalles; hwarwid i fall ej eller da någon Bergsman finnes hugad egendomen sig tillhandla, den samma upplates förlagsgifwaren emot insättningssumman, eller i annat fall den mästbjudande mom Vergsmansständet, lösningsrätten likwal Bergsmansständet förbehållen, enär någon Bergsman erlägger den summa, hwarföre egendomen blifwit först pä Auction insatt; hwarförutan den Ståndsperson som egendomen sig tillhandlat, underkasts ätlkiilige förbindelser i afseende pa egendomens brukande och handhafwande, under bestämde äfwentyr för underlåtenhet derutinnan.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, i denna sak förklarat sig, torde det visserligen vara öfverflödigt att yttra sig; mcu sedan jag hört ledamöter nu ifrågasätta en förändring, så kan jag icke annat än på det högsta protestera emot en förändring i en propos., som redan varit underkastad votering, och hvilken är uppspikad här pä Riddarhuset för att till kännedom komma för hvar och en som i voteringen deltagit. Den ifrågavarande voteringen blef härefter anställd och efter dess slut befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 3*2. Nej — 29. Hr von Hartmansdorff: Emot det nu fattade beslutet får jag mig vördsamt reservera. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Sedan R. o. Ad. för snart Den 15 Maj. 537 snart 8 (Ingar sedan beslutat ålerremiss af Const.Ulsles sammanjemkningsbetäk. i representationsfrågan, och vi nu icke hafva mera än 8 dagar till dess alt riksdagen är slut, samt dä det således icke är troligt, alt Sländerna kunna slanna i något definitivt beslut i denna fråga vid innevarande riksdag; så lager jag mig friheten lill Hr Gr. o. Landtm, och R. o. Ad. hemställa, huruvida det icke vore skäl att ålägga Consl.Ulsk. att inom.någon viss tid inkomma med svar å en inom della Hus af IIr Akerman väckt motion om en anhållan hos K. M. om en comités nedsättande, för att lill nästa riksdag utarbeta ett förslag lill en förändrad nationalrepresentation. Jag får till den dagen föreslå nästa Onsdag, och anhåller om Hr Gr. o. Landlmis propos. derpå. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Då det är R. o. Ad. sjelf, som har åstadkommit det ifrågavar. dröjsmålet, sä skulle det förefalla mig besynnerligt, att R. o. Ad. ville i detta fall sjelf förelägga Utsk. någon viss tid. Ulsk. rår icke för, att icke H. o. Ad:s diseussion och beslut i representationsfrågan ännu inkommit till Utsk., och Ulsk. har således icke eller kunnat behandla denna fråga.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet på den stora fördel, som skulle vinnas ej mindre för Staten, än för enskilde, genom placerande i Vägoch Valtenbyggnads-distrikten af någre under Styrelsen subordinerande yngre, vetenskapligt bildade, undersökningsförrättare och arbets-verkställare, hvarpå tillgång hittills alldeles saknats, ehuru behofvet deraf vore desto angelägnare, som endast derigenom en fullständig kontrollering af inkommande planer till arbetsföretag kunde hos Styrelsen ega rum, enär dervid kännedom om lokalförhållanden måste hemtas från de af undersökningsförrättarne uppgjorda kartor och betänkande!), hade Styrelsen, under erkännande, att behofvet af tillökning i de vid Styrelsen anställde tjenstemäns antal, äfvensom beloppet af ersättning till hvarje af dem, berodde på de allmänna arbetenas mängd och beskaffenhet, samt således äfven på storleken af de medel, som dertill ansloges, i underdånighet föreslagit trenne serskilda alternativ för äskande hos Rikets Ständer af anslag till aflöning för Styrelsens Embetsoch Tjenstemän, nemligen: 1 :o att, i händelse, vid instundande riksdag, anslagen för allmänna arbeten komme att inskränkas till lika ringa summor som vid den sednaste, Sty relsens hittills gällande årliga allöningsstat, uppgående till 9,766 r:dr 32 sk., måtte oförändradt bibehållas, då likväl frågan om undersökningsförrättares och arbetsverkställares anställande finge öfvergifvas: 2:o att, om en betyd ligare del af de ifrågasatte anslagen skulle beviljas, aflöningsstaten måtte, i enlighet med Styrelsens före sista riksdagen framställda, af Kongl. Maj:t då i nåder gillade förslag, sålunda förändras, att, med tillökning i tjenstemannapersonalen af 1 Officer för den technisk-' detaljen och o Officerare till undersökningsförrättare och biträde åt Distriktscheferne vid arbetens kontrollerande, densamma förhöjdes till 12,566 r:dr 32 sk.; men 3:o att, enär likväl härigenom icke kunde tillvägabringas den fullständiga reglering, som, i betraktande af de vigtiga föremål, Styrelsen hade att behandla, erfordrades, Bil. Maj:ts Nåd.
Derefter borde dem äläggas att wid Rcgcmentcrne eller till Landets nptta anwändas; dem likwäl icke obekagit, hwilka dertill ägde skicklighet, att pä egen bekostnad wid Chirurgiska UnderwiSnings - werkct sina studier widare fortsätta och blifwa Chirurgiä - Magistrar; hwarigenom äfwc» S) Jfr. hwad förut vm Dngiingars beredande i Skplv' vc^ Gyninisier lill uiidcrn»sniiig ivid Unwechietet »ch Institnt. t blifwit ansördt. i76 Deri 6 September. äfwen en gäng den stora förmän skulle winnås, att be frän Under - Läkare till Regements - Läkare kunde befordras och säledcs ega tillräcklig upmuntran, att i Fäderneslandets tjenst upoffra sina krafter. Kostnaden af denna wälgörande inrättning torde fullkomligt smara emot ändamälct, ehuru dertill fordras medel för Eleverna, för Lärarne, för en Anatomisk inrättning, ett Museum och Di^liothek och för ett Lazaret, hwilket likiväl kunde medelst ett eljest behbfligt SoldatLazaret lätt werkställas; ty här är frägan mera om allmänna sjukdoms former, dä Kongl. Seraph. Ord. Lazarettet äter blir en samlingsplats förde sällsyntare och för Wettenskapen mäst interessanta händelser. Chirurgiska Stipendicrne, hwilka redan tillhöra Chirurgiska Undcrwisnings - werket, torde kanna gagna till biträde för denna nyttiga inrättning. LäkareS anwändande är witzcrligen en dm wigtigastc del af Läkar-cwärden. I krigstider klagar man öfwer brist pä Läkare, och ändä torde intet land finnas, som med sä fä utsigter för den examinerade Läkaren och den bfwade Noutinicrn, eger ett sä stort antal deraf.
Barthelemy underdåniga memorial af den 28 sistlidne Maj, deruti, under åberopande af sina förut i samma ämne vid serskilda tillfällen gjorda framställningar, Guvernören ånyo i underdånighet anmält koloniens fortfarande behof af serskilda statsanslag, dervid dock, med hänsigt till den väckta frågan om öns försäljande till någon främmande magt, Guvernören ansett sig icke böra i underdånighet föreslå annat, än hvad för den närmaste tiden vore aldeles oundgängligt, i hvilket afseende sålunda underdånigst blifvit hemstäldt, det Kongl. Maj:t måtte bos Rikets nu sammanträdande Ständer i nåder begära: att Guvernements-sekreterarens på stat anslagna lön af 400 Spanska Daler, hvilken alltsedan år 1836 icke blifvit utbetald, måtte från och med nästkommande år får utgå med Sp. d:r 400: 36 Kongl. Majtts Vrop. om Statsverk. 1850. Transport 400 att Läkarens årliga arfvode af 200 Sp. d:r måtte förböjas med » 200 att Fiskalens årliga arfvode af 300 Sp. d:r måtte ökas med » 100 700: att årliga reparations-anslaget af 400 Sp. d:r måtte för - höjas med 200: — hvarigenom de af statens hus och byggnader å ön, som ännu befunnes reparabla, troddes kunna utan behof af vidare anslag efter hand någorlunda iståndsättas och vidmakthållas; samt att, till bestridande i öfrigt af öns förvaltningskostnader, måtte anvisas ett förslagsvis beräknadt år - tillsammans 4,100: — motsvarande efter pari kurs 10,250 r:dr svenskt banko.
Diskontsfond ursprungligen afsedda ändamål, och dels med hänsigt till olämpligheten deraf, att sammanföra tvenne af olika natur varande fonder, af hvilka den ena, eller Manufaktur-diskonten, har lill föremål att genom lån understödja fabriksoch manufakturnäringen, men den andra åter, eller gamla Ull-diskonten, hvars lånerörelse med år 1831 upphört, användes till bekostande af vissa anstalter för ullkulturens befrämjande och egentligen till aflönande af tjenstemännen vid Norrköpings ullkontor och Direktören Hofman Bang; så, enär den af 1847 års Revisorer yttrade åsigt, att gamla Ull-diskonten borde med nya Ulldiskonten förenas icke blifvit af Rikets Ständer godkänd, och frågan derom således torde böra såsom förfallen anses, hafva Revisorerne, som ansågo ifrågavarande, af gamla ulldiskontfonden utgående, kostnader, åtminstone för närvarande, vara af behofvet påkallade, framställt angelägenheten deraf, att särskilda medel anvisas till bestridande af den del utaf meranämnde fonds utgifter, hvilken af dess inkomster icke motsvaras.
Enda sättet att någorlunda närma sig någon jemnhet i spanmålsprisen, är en scalerad tull, som stiger när prisen falla (vill säga god skörd), och hindrar då en alltför ymnig införsel af spanmål, när denna införsel icke beliöfves, och som faller, när prisen stiga (vill säga vid dålig skörd), och befordrar då spanmålens import, när denna import är behöflig för folkets föda. Den fixa tullen å spanmål har den stora olägenheten, alt icke kunna bibehållas, uär missväxt äger rum, derföre att den vid sådana tillfällen utgör en direct beskattning på den nödvändigaste af alla förnödenhetsvaror, brödet. Om åter vid tillfällen af missväxt den fixa tullen upphäfves (såsom förhållandet är hos oss), upphör den alt vara fix, och medför en vida större osäkerhet för spanmålshandeln än den scalerade tullen; enär den handlande, som erlagt tull å införd spanmål, icke kan concurera med dem, som införa spanmål förutan tull, hvarigenom han oskyldigt blottställes för betydliga förluster. Enligt den scalerade tulltariff, som England antagit, och som, när spanmålsprisen uppnå en viss höjd, nedgår till noll, infördes, för 2 år sedan, icke mindre än 2 millioner qvarter hvete för ingen tull, hvilka 2 millioner, efter den fixa tullen, som anli-corn-law-league då försvarade, skulle hafva erlagt nära en million £ St. i tull, och således kostadt det Engelska folket denna summa, utöfver hvad det, efter den scalerade tull, nu erlagt för sin brödföda. Detta är allmänt erkänt i England, och sjelfva anti-cornlaw-league (fabriksinlressets uttryck) har öfvergifvit den fixa tullprincipen, för all antaga den visserligen mera conseqventa af ingen tull, men som i grund skulle förstöra jordbruket i England, enär productionen af spanmål, med detta lands höga arbetslöner, naturligtvis måste blifva dyrare än productionen af spanmål i Ryssland eller Pohlen, ti 11vägabragdt af lifegna med låga arbetslöner, och dermed således icke kan concurrera.
De öfriga omkostnaderna för fångvården, som ej i denna summa inbegripas, skulle deremot, utom det vanliga reservationsanslaget för vård och underhåll af länsoch kronohäkten, fortfarande upptagas såsom förslagsanslag; och Kongl. Maj:t, som, med afseende å de nästförflutne fem årens erfarenhet om beloppet af statens utgifter för fångvården, funnit den under nuvarande statsregleringsperiod dertill anslagna summa böra kuuna med omkring 50,000 R:dr nedsättas, har förty föreslagit Rikets Ständer att, med bifall till förenämnda förslag till aflöningsstat, anslaget för fångars vård och underhåll måtte sålunda bestämmas och fördelas: a) bestämdt anslag 182,877: 50. b) förslagsanslag 1,120,000: — hvartill komme: vård och underhåll af läns-och kronohäkten; reservationsanslag 13,500: — Vidare har Kongl. Maj:t, uti särskild till Rikets Ständer den 9 nästlidne December aflåten, af samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottct remitterad nådig Proposition begärt att den förändring måtte vidtagas i det förut öfverlemnade statförslaget, att arfvodena för Bevakningsbefälhafvarne vid kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kungsbacka måtte, i stället för 750 R:dr, bestämmas till 1,000 R:dr för dem hvardera, hvarigenom aflöningsanslaget komme att utgöra 183,627 R:dr 50 öre. Efter granskning af den sålunda föreslagna aflöningsstaten samt hvad i öfrigt i denna fråga förekommit, får Utskottet anmäla de erinringar, hvartill denna granskning föranledt. a) För Styrelsens Registrator, Kammarförvandt och Förste Revisor äro lönerne föreslngne till 2,500 R:dr för dem hvardera; men då desse tjenstemäns vederlikar i åtskilliga andra embetsverk ej uppbära högre aflöning än 2,200 R:dr, har
På de af Serafimer-ordens-gillet i underdånighet anförda och af E. K. M:t i nåder åberopade skäl, hafva Rikets Ständer jemväl medgifvit: a) att ett belopp af högst Tjugofemtusen (25,000) R:dr årligen må, under den tid nu skeende statsreglering omfattar, från Riksgälds-kontoret utgå, att, i mån af behof och emot redovisningsskyldighet, användas till betäckande af den hospitalsfondens brist, som under tiden möjligen kan uppkomma, derigenom att fondens årliga inkomster icke blifva tillräckliga till utgifternas bestridande; b) att hospitalsfondens skuld till allmänna magasinsfonden Tvåtusen tvåhundranittioen (2,291) R:dr 30 sk. 10 r:st. och för ogulden ränta till salpeterfonden Tretusenfyrahundratretton (3,413) R:dr 16 sk., allt banko, må få afskrifvas. Enär, i anledning af vederbörandes underdåniga framställningar, E. K. M:t, på i nåder anförda skäl, icke af Rikets Ständer, äskat anslag lill förbättrande af öfriga Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N:o 148. 321 öfriga hospitals-anstalterna, hafva Rikets Ständer ansett det vara mindre lämpligt att deröfver sig yttra, med undantag af hvad Danviks hospital angår, hvarom Rikets Ständer haft tillfälle taga en närmare kännedom och dervid funnit denna inrättnings ordnande till ett bättre skick vara af högsta behof päkalladt. För vinnande deraf skulle dock, enligt en af Ofverståthållare-embetet, den 7 December förlidet år, hos E. K.
Konungens Nädiga Tal. 369 mot sin vilja och begäran, må förpligtas utlösa något Protokolls-Utdrag öfver slik anmälan, hvarigenom för Domaren all handläggning med det instämde målet upphörde, håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, un^erdånigst hemställt, att vederbörande måtte om detta förhållande varda underrättade. Uppi Högste Domstolens och Stats-Radets underdåniga tillstyrkande, har Jag lemnat Mitt bifall till hvad J sålunda hegart, och låter Bref derom afgå till Hof-Rnttere, för att genom utfärdande Circnlaire vederbörande Domhafvande derom underrätta. Vidare håfven J, God? Herrar o«h Svenske Man, i underdånig Skrifvelse den g Maij detta år, pä anförde skäl, anhållit om Vårt Nådiga förständigande, till så val Collegierne och Em. bets-Verken, som Styrelserne öfver Spinnhusen och de i Länen inrättade Arbetsoch Corrections-Hus, att hädanefter på de tider, hvilka äro föreskrifrie, de förre till Arbets-Förteckninsars. •D > och de senare, till Fångförteckningars lnsändande till Kortgl. Maj:t eller Justitise-Cantzleren,' jemnlikt faststälda forraulair, deraf äfven aflemna lika lydande Exemplar till Riksens Ständers Justitia; Ombudsman. Sedan Jag häröfver inhemtat Högste Domstolens och Mitt Stats-Råds underdåniga Utlåtande, har jag tägit
Af den utredning, kommitterade meddelat i denna fråga (sid. 62 och 63) inhemtas, att värdet af denna ränta, sådan den uti 1844 års specialräkningar finnes upptagen, beräknats till 1,466 r:dr 13 sk. 7 r:st., hvaraf äro enligt stat anslagna till landshöfdingen och för embetsrummens eldande 462 lass ved, upptagne, efter markegångspris, till 655 r:dr 24 sk. 2 r:st.; att till byggnaders vid magthållande å landshöfdinge-bostället 461 r:dr 18 sk. 5 r:st. blifvit lill ränteriet levererade för att i serskild räkning intagas; att genom indragna fjerdingsmanslöner voro för kronan behållna 1 stock och 1 Va lass ved, beräknade till 3 r:dr 27 sk., samt att å till frälse köpta och bytta hemman, sådana hemman, som disponeras till boställen, äfvensom för nämndeoch fjerdingsmansgästgifverioch färjekarlsfriheter afkorlas återstoden med ett värde af 364 r:dr 40 sk. Af skäl, att ifrågavarande ränta utgör en vissa hemman ålagd servitut till Fahlu kungsgård utöfver de ränteskyldigheter, som i allmänhet för hemman i orten belöpa, hafva Rikets Ständer funnit de sålunda betungade hemmansinnehafvarne deremot böra tillgodonjuta lindring uti bevillningen, hvadan, enligt nu gällande bevillningsförordning, de, som utgöra berörde utskyld, förskonas, så länge den fortfar, från V^rdel af bevillningen efter 1 och 2 art., så framt desse skattskyldige icke serskildt njutit lindring lill hälften från personella afgiften, der den icke vidare efter 1 art. dem lill godo kommer.
Som Stats-Utskottet, af Rikgälds-Contoirets Commissariats till Rikets nu församlade Ständer afgifna Berättelse, inhemtat, att i nämnde Contoirs räkenskaper ännu funnos upptagna utelöpande obligationer lör Svenska Stats-lånen 1 Holland och Brabant, å tillsammans 6,000,0(X) R:dr Holländsk Courant och 73,000 Gulden Brabanskt vexelmynt, så bar Utskottet ansett sig böra från Iullmägtige infordra åtskilliga, för utredandet af förhållandet med dessa obligationer och anledningen, hvarför de allt hitintills icke kunnat återbekommas, erforderliga upplysningar. Enligt hvad Fullmägtige, till följd häraf, anmält och Utskottet meddelade handlingar utvisa, hafva följande, tordna utländska Stats-skulden tillhörande, förbindelser, hvarken blifvit till Riksgälds-Contoiret återställda, eller, jemnlikt derstädes företedda bevis, vederbörligen dödade och annullerade, nemligen: l:o för lånen i Holland. Riksgälds-Contoirets hufvud förbindelse, jemte åtföljande handlingar, för ett år 1792 serskildt upptaget Lif ränte lån å 600,000 R:dr, eller 1,500,000 Gulden Holländskt Courant; och för de så kallade ärftliga lånen: 4 st. Kongl.
I enlighet med dessa åsigter anser Utskottet $ig böra tillstyrka, att någon förändring i nu gällande stadganden, angående bouppteckningsafgiften till de fattige ej mi göras, men att deremot den för - Lag-Utskottets Betänkande N:o 135. 5 klaring ml meddelas, att afgifterne till Justitix - Statens aflöning och för stämpladt papper till bouppteckning ej skola beräknas elier utgå af sådan egendom , som är efterlefvande maka enskildt tillhörig , samt till den ändan en så lydande Författning utfärdas: Den afgift till Justities - Statens aflöning, som vid bouppteckning, jemlikt Kongl. Brefvet den 21 Julii 1753, bör erläggas med en fjerdedel för hundrade af den tillgäng , som i sterbhus finnes , skall ej beräknas och utgå af sådan egendom, i hvilken afliden maka, enligt Lag, ej egt gif torätt; äfvensom vid beräkning af det stämplade papper, hvarmed bouppteckning bör beläggas, värdet af dylik egendom ej må upptagas. En Ledamots reservation bifogas. Stockholn» den 7 November 1829. 6 Bil, :iil Lflg VlsiotHts Betänkande N:o 135.' Rese rvation af Herr ContrnctsProslen Nordin: Erne» dan utgiften, frän Sterbhus, till Justitiestaten , och för stämpladt papper , är att anse såsoii en billig gärd för det Stat och Domare, efter dödsfall, förhjelper, att icke blott den aflidnes arfvingar, utan äfven efäerlefvande inakan får sitt af Summa inventarii ,• anser }ag billigt, att äfven efterlemnade makan betalar denna utgift i proportion för sin lott i Sterbhuset , och reserveras mig således från Höglofl, Lag-Utskottets för-; slag i detta afseende. Ånkom till Espet!. Utskottet den 8 Nov. 1825.' Betänkande öfver Herr N. IV. Stråles motion om inrättande af stamgods för de ä Svenska Riddarhuset introducerade Greflig a, Friherrliga och Ade* liga Ätter.