Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t kan finna för godt meddela, alt tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn olver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet. Slutligen och så vida ett nytt bolag för fullbordandet af Norbergs jernvägens anläggning varder bildadt, samt detta bolag fullgör de för det ytterligare låne-understödets utbekommande stadgade vilkor, hafva, för sådant fall, Rikets Ständer ålagt Riksgälds-kontoret att öfvertaga verkställigheten af de kapitaloch ränte-inbetalningar till Kongl. Konvoy-kommissariatct, för Handelsoch Sjöfarts-fondens räkning, hvartill det förra bolaget, genom skuldförbindelse af den 1 Juli 1852, sig förbundit; börande denna förbindelse då varda å Riksgälds-kontoret öfverlåten samt utbytas emot samma verks å berörda låns belopp och den derför stadgade ränta utgifna förskrifning. Hvilket allt, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 468. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln d. 21 Okt. 1854. Preste-Ståndet d. 21 Borgare-Ståndet d. 21 Bonde-Ståndet d. 25 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Posl-bevillningen. (Bevil!n:s-Ulsk:s Bet:den m. m.
För min del afstyrker jag det af Herr Lefren förestagne tillägg till Herr von Hartmansdorff® Contra-proposition. Jag linner den nuvarande 5o §. fullkomligt tydlig, och kan icke med Herr Tham deruti se någon tvetydighet. Första punkten medgifver ej RiddarhusDirectionen någon rättighet att vägra introduetion; men den andra delen af §. stadgar tydligen, att under påstående Riksdag introduetion kan af Ridderskapet och Adeln nekas. Orden, att introduetioneil ej må äga rum förr, än Ridderskapet oell Adeln dertill tillstånd gifvit, skulle eljest vara utan mening. Jag tror således, att Ridderskapet och Adeln har rättighet att neka tillstånd till introduetion under påstående Riksdag; och ehuru jag hoppas, att denna rättighet aldrig skall komma i fråga att utöfvas, önskar jag likväl, sedan votering blifvit begärd, att lära känna, huru stor den pluralitet bland Ridderskapet och Adeln är, som vill afstå från denna rättighet, och jag förenar mig således i begäran 01x1 votering. Den 3 Augusti f. m. 99 Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemstälde, om icke discussionen nu syntes hafva gått ifrån det verkliga ämnet. Herr von Hartmansdorff hade endast önskat ett tillägg, hemtadt från nuvarande Riddarhusordning, hvarå Hans Excellence, enligt dess öfvertygelse, icke kunde vägra proposition. Herr von Schulzenheim, David: Jag kan icke anse RiddarhusOrdningen för annat än en sanctionerad och besvuren Ordningsstadga, som bör vara öfverensstämmande med Grundlagen. I denna, som i alla menniskoverk, äro misstag, och förbiseenden möjlige; men just derföre bör man också begagna hvarje tillfälle att rälla dem, och alt bringa denna Riddarhusordning till största möjliga likhet med Grundlagen. Jag nödgas bekänna, att orden i 5o §. RiddarhusOrdningen : samt Ridderskapet och Adeln, derefter till introduetionen in pleno tillstånd gifvit, sammanslälde med 37 §.
Utskottet får vid denna § fästa Riksens Ständers uppmärksamhet dervid, att den är till alla delar öfverensstämmande med den Svenska antagna Successions-Ordningen, endast med det tillägg, att när en Prins födes med arfsrättighet till Sveriges och Norriges förenade Kronor, hans namn och födelsestund skall tillkännagifvas inför nästinstundande Storting och i dess Protocoll antecknas. Memorial N:o 2. 747 Enär detta tillägg innefattar blott en formalitet, enskildt för Norrige, hvilken på intet sätt kan komma i collision med något genom Sveriges Grundlagar vidtaget stadgande, lära 1 liksens Ständer tinna, att detsamma ej kan hindra godkännandet af det stadgande, denna § innehåller. 7 § i Norriges Grundlag lyder: År ingen arfsberättigad Prins till, kan Konungen föreslå sin Efterträdare för Norriges Storting vid samma tid som för Svenska Ständerna. Så snart detta förslag är gjordt, utvälja båda Rikens Representanter ibland sig en Committé, som äger rätt att bestämma valet, i händelse Konungens förslag genom pluralitet ej skulle af bägge folkens Fullmägtige särskildt bifallas. Antalet af medlemmarne i denna Committé, hvilken skall bestå af lika många från hvart Rike, och ordningen, som bär följas vid valet, bestämmes af en lag, den Konungen på samma tid föreslår så väl nästa Storting som Sveriges Rikes Ständer. Ur den samfälda Committéen afträder en genom lottkastning. T anledning af denna § får Utskottet vördsamt anmäla, att Sveriges Grundlagar ingenting föreskrifva rörande Konungens rätt att, derest ingen arfsberättigad Prins skulle finnas, sin Efterträdare föreslå. Detta grundar sig deri, att, enligt vår lag, ingen inskränkning kan äga rum, hvarken i Konungens, eller hvarje Riksdagsmans rätt att Thronföljare föreslå.
Hvad sålunda blifvit framstäldt, och hvilket Lag-Utskottet ansett vara af ekonomisk beskaffenhet, och således jemväl tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets pröfning, hafva Utskotten i öfvervägande tagit, och fa, i anledning deraf, anföra, att Utskotten väl anse lämpligast, att afgörande! deraf, huruvida uti minderårigas frejd-betyd anteckning bör göras, angående dylika personers ungdoms-förseelser, må fortfarande, såsom hittills egt rum, öfverlemnas ål Presterskapet, så att detsamma efter Bih. till R. St.
De ledamöter af detta Hus, som känna pressen i England, Frankrike eller andra länder, der tryckfrihet finnes, kunna bedomina, om det gifves någon jemförelse emellan det s. k. sjelfsvåld, öfver hvilket man hos oss klagar i nyssnämnda hänseende och hvad Den 3 Juli f. m. 185 hvad den periodiska pressen i dessa Kinder tillåter sig; om det finnes någon Konungens rådgifvare, hvars politiska sysleine pressen fördömt, sorn derföre till sin enskilda vandel blifvit angripen på ett förrädiskt eller sårande sätt, som åsyftat att satta honom såsom enskild man i vanrykte eller framställa honom till ett åtlöje för allmänheten, äfven då anledntr lill sådant möjligen någongång förekommit. Vi veta likväl, mine herrar! huiu det härmed går till i andra länder, der pressen går så långt inpå området af den enskilda leFnadens företeelser hos betydande män i samhället, att till och med deras fruntimmers lefnadsförhållanden göras till för emål för tidningsartiklar. Sådant liar ej skett hos oss; men det är ej heljer sådant man skulle mest förebrå pressen; man skulle kanske till och med i många kretsar gerna tåla det, blott den ville alldeles afhålla sig ifråjj ett annat gebiet, nemi. det politiska. Delta är det, som egentligen verkar godtyckets och dess blinda anhängares hat och förskräckelse; det är, att de ändtligen måste inse, att allmänna tänkesättet genom pressen växer till en makt, hvilken de icke i längden kunna trotsa; det är den ständiga uppmärksamheten, som derigenom fästats på Styrelsens obehöriga bemödande att arrondera den verkställande makten på bekostnad af folkets frihet och landets grundlagar; det är detta, mine herrar! som väcker den värde ledamotens, om hvilken jag nyss talade, och några andres förtviflan.
R:dr till anskaffning af 8 Reserv-Fält-Batterier med Laveltage och ett inskränkt antal Redskapsoch anspannsmed flera persedlar, af - räkningsvis till fullständig bestyckning af JVaxholms fästnings utanverk. lill bestyckning af det redan till stor del färdigbyggda strandverket Gustafsborg vid Carlstens fästning till anskaffning under åren 1855—1857 af nya Skarpskyttsoch vanliga Infanteri-gevär R:dr 240,000: samt dessutom för år 1854, till anskaffning af In fanteri-gevär 66,666: 32. — till anskaffning af ännu behödiga nya pistoler till anskaffning af Kavalleri-sablar, afräkningsvis till anskaffning af Faschin-knifvar eller sidogevär för Infanteriet, af - räkningsvis till anskaffning af ännu återstående behofvet af fäng håls-lappar R:dr 4,150: • och af rengöringsoch söndertagnings-verktyg 13,250: till anskaffning af slagkruts-hufvar, afräkningsvis 2:o. För Fortifikalions-behof. till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad under åren 1855— 1857 R:dr 180,000: samt dessutom för år 1854 lika anslag med det, som nu utgår 30,000: eller tillsammans, afräkningsvis till fortsättande af fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona samt Carlstens och /Vaxholms fästningar under åren 1855—1857 R.dr 315,000: samt för år 1854 105,000: att af Kongl. Maj:t, efter omständigheterna, fördelas; till anskaffning af en Fällbrygge-ulredning, afräkningsvis 3:o. För Beklädnadsoch (Jtrednings-behof. lill anskaffning af erforderligt antal beklädnadsoch utrednings-perscdlar för Beväringsmanskapets behof 4: o. För Topografiska Corpsens arbeten. Härtill upptages för åren 1854—1857, efter 12,000
Det i 1810 års Kongl. Förordning, såsom mildring i straffet för lägrad qvinna, beviljade anstånd med ådörndt kroppsstraff för lägersmålet har ofelbart bvilat på den förutsättning, alt den straffskyldiga qvinnan skulle under anståndstiden antingen vistas på fri fot, eller ock i afl händelse vara förfallen till häkte, så att hon icke enkom för afbidande af straffet behöfde inspärras och qvarhållas. Härvid är således icke förutsedd eller undanröjd den nyss beskrifna oförenligheten af omförmälte mildring, och af de lagstadganden, som vid andra brotts bestraffande och straffens sammanläggning skola foljas; och den sålunda uppkommande overkställbarhet af meranämnde nådiga Förordning är ett ytterligare bevis för behofvet af rättelse eller förklaring, till vinnande af sammanhang och rigtighet af lagskipningen i detta ämne. I fråga om utväg till olägenhetens afhjelpande har jag stannat vid den tanka, att svårligen något kunde uträttas på annat sätt, än att i stället för vatten och bröd användes ett straff, som en qvinna ulan våda kunde utstå, redan sex veckor efter sin barnsbörd, och utan att uppoffra hennes barn eller nödgas om detta taga särskild vård för all den tid, modren genom straffet vid vatten och bröd skulle dertill sättas ur stånd. Och åtminstone för ett sådant ändamål har jag trott mig finna ensamhetsfängelset enkom passande. En jemförelsegrund imellan detta och fängelse vid valten och bröd är uppställd uti 7 § af Lagberedningens förslag till författning om nya Strafflagens införande; och det är i enlighet dermed, som jag trott mig kunna uppgöra den förvandling af vattenoch brödstraffet lill ensamhetsfängelse, hvilken jag ansett böra äga rum i de fall, hvarom här är fråga. Till Kongl. Maj:t har jag, vid sådant förhållande, aflåtil underdånig skrifvelse i ämnet den 29 Augusti sisth år, deruti jag föreslagit ett tillägg i 3 Kap. 6 § Straffbalken, hvilket lagställe derigenom skulle erhålla följande lydelse: Hih. lill R. St. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 1848.
Fortsättningen af förevar:de Betänk:s pröfning upskjöts till nästa plenum, och H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J lill 11 på aftonen. In fidem protocolli; Albert Munck. 62 Den 5 Maj. Fredagen den 5 Maj 1854. Plenum kl. 6 e. m. Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utsk:s Betänk. JVs 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar: Hudar och Skinn, beredde eller Läder och Pelsverk, Humle samt Häcklor, Hyskor och Hakar. Utsk:s i fråga om dessa artiklar afgifne förslag biföllos. Inslrumenler. I fråga om denna artikel företogs först till afgörande Utsk:s förslag, att Fältskärs-, Mathematiska, Optiska, Fysiska och Navigationsinstrumenter, med eller utan fodral, må indelas i Cirklar, Passare och Cirkelbestick, Glasögon och Lorgnetter med 24 sk. samt alla andra slag monterade Optiska Glas och Instrumenter, ej specifierade, men 10 sk:s införsels-tull pr ti, och yrkades härvid af 2:ne talare den förändring i Utsk:s förslag, att införsels-tullen å Cirklar, Passare och Cirkelbestick skulle nedsättas till 12 sk. pr ti, hvilket yrkande dock af dem frånträddes med instämmande i ett sedermera framstäldt förslag, att Cirklar, Passare och Cirkelbestick måtte förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Propos. till bifall å Utsk:s berörde förslag biet sedermera framställd, men besvarad med Nej, hvarefter B. o. Ad. biföll detsamma med den förändring, att endast Glasögon och Lorgnetter skulle åsättas en införsels-tull af 24 sk. pr ti, men Cirklar, Passare och Cirkelbestick förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Ridderskapet och Adelns, medelst Protokolls-utdrag af den 2 dennes, till Presteoch BondeStånden gjorda inbjudning, att instämma uti Ridderskapet och Adelns vid pröfning af detta ärende fattade beslut, att med afslag af förenämnde Utlåtanden bifalla det af Hr Fåhreeus, uti Utlåtandet N:o 266 bifogad reservation framställda förslag. Med frånträdande af sitt i frågan fattade beslut, antog Preste-Ståndet ofvanberörde af Höglofl. Ridderskapet och Adeln gjorda inbjudning, S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedanstående Memoria! och Utlåtande: N:o 69, med hemställan, att en gratifikation måtte få utanordnas till Vaktmästarne vid Banko-Diskontverket; bifölls. N:o 70, i anledning af väckta motioner, angående decimal-systemets införande i afseende å mått, mål, vigt och mynt; afslogs. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets Berättelse N:o 68, angående förrättad revision af Banko-Diskontverkets räkenskaper och förvaltning för år 1850, fann Ståndet för godt att för sin del medgifva de af Utskottet, sid. 3 och 4, tillstyrkta afskrifningar, och lades denna Berättelse i öfrigt till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskottets nedanstående Memorialer och Utlåtanden : N:o 18, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen och föreskrifterna för deras tillämpning. Med vidblifvande af sitt i afseende på 73 § fattade beslut, godkände Ståndet den under N:o 10 föreslagna voterings-propositionen. Utskottets vid voterings-propositionerna N:ris 11 och 12 gjorda inbjudningar fann i Prot.-Utdrag den 5 Augusti 1851. 455 Ståndet, med frånträdande af sina beträffande §§ 81 och 108 fattade beslut, för godt antaga, till följd hvaraf dessa voterings-propositioner förfalla.
IhesPe-Ståndet d. 7 — —- Borgare Ståndet d. 7 Bonde-Ståndet d. 12 Riksens Stundens underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den anstalt, atti officiella Tidningen införa kungörelser orri ■lediga Kyrkö vaktaretjenst er-. S. A. k. Då hos Riksens Ständer i Öfvervägande kombi i t, si val att, till återbesättand'é af lediga Kyrkovaktare-beställningar, tjänlige sökande inora Församlingarné sällan lära saknas* ehär dervid varder iakttaget hvad författningarne till förmån, för afskedade krigsmän i sådant afseende stadga, som äfven att af de uti officiella Tidningen införde kungötelser, iörande ledighet af berörde tjfehster, hitintills högst få persöner utom deri Församling, der ledigheten yppats, torde blifvit förånledde att såsom Sökande sig anmäla , meri att dessa kungörelser deremot borttaga rummet för vida angelägnare och vigtigare ämnhn, hvilkas allmängörände såltihda fördröjes; så få hös É. K. M. Riksens Ständet nu i underdånighet hemställa, om icke K. K; M. täcktes desto heldre förordna, att införandet i officiella Tidningen af ktingörelset om ledighet af kyrkoVaktare-beställinIngar hädanefter tnå upphöra, sorn en dylik åt» n6 Underdåniga Skrifveisel! gärd vid tillsättandet af de fleste mindre tjen™ ster icke äger rum. Riksens Ständer framhärda etc.' Uppl. o. godkändhos Preste-Standetd. laMaji 1823.
Intet förslag till någon allmän Mötespassevolance-inrättning må, efter de gro lider, som 1812 uppgjordes, till Rusteller Rotehållare framställas. 2:0 Att Rikets Ständer mätte medgifva Styrelsen, att med Rust-och Rotehållare öfverenskomma, om, och till hvad belopp de skulle vilja, med ett contant penningebidrag, som hvarje år, vid de vanliga markegångssä tillingarne, till portionspris bestämdes, bekosta, eller förskjuta kostnaderne till de vanlige Regementsoch Compagnie-möten, de år, då sådane hållas inom Regementernes stånd, samt vid Generalmönstringar. 3:o Att Rotehållare, efter knekte-contracten, må anses åter inträda uti deras rätt, att göra sig ersatte af Soldaten, för hvad de, i och för dess underhållsskyldighet vid möten, förskjuta. 4:o Att den tilländalupne Passevolancens Gassabehållning måtte, efter föregången utredning, ställas till de Rustoch Rolehållande delägares disposition. 5:o Samt att redovisning och behörig utbrytning mätte till vägabringas för den Cassabehållhing, som innevar uti Kongl. LifRegementets enskildta Passevolance-Cassa, då denna inrättning upphörde och öfvergick till den allmänna Passevolance-inrättningen. Jag har uppfylt min pligt, att förfäkta Rustoch Rotehållares rätt emot en orätt - y8 Den 26 October f, m. vis och våldsam behandling; och min tillfredsställelse skall blifva stor, om jag fått medverka till imdanrödjande af den söndring i tankesätt, hvartill framgången af Utskottens förslag otvifvelaktigt inom samhället skulle föranleda. Herr Ugglaj Carl Wilhelm: Jag erkänner, att elter de nära två timmar Friherre Anckärsward talat, finner jag mig mera förvirrad af de heterogena begreppen, än förvillad uti hvad jag anser vara det rätta. Mali kan icke neka, att före 1812, då det nu upphörda Passevolance-Contractet ingecks, möteskostnaden måste bestridas af Rotehållarne.
Län, som förklarat, det han i så målto varit af skiljaktig mening, att han trott det vara tillräckeligt, om en sådan person utsåges i kvai’je Härad. 2:0 Pehr Nilsson5 att då man måste för dessa Fabriker äga rudimaterier, har han ansett lämpeligast, att deras ägare sjelfve besörja Lumpornas uppsamlande, helst det förslag, som i detta afseende blifvit uppgifvet, skulle medföra den stora olägenhet, att hvarken full tillgång på Lumpor kunde påräknas med säkerhet, ej heller de, sorn blifvit upphandlade, anordnas och fördelas på Besv och Ekon. Etsk, Betänkandef?, Pappersbruken i förhållande till hvardera papperstillverkning; och att de »lägenheter, somöfverklagats, tillräckeligen skola förekom^ nias derigenom, att Konungens Befallnings, hafvande infordra Prestbevis om dessa Personers frägd och ej förpassa sådane, af hvilka Lagbrott och olägenheter under kringvandrandet kunna befaras, 3:0 Af Anders Danielsson, att han ej insett, på hvilken grund Allmogen kan åläggas skjutsa uppsamlade Lumpor från det ena uppsamlingsstället till det andra; samt slutligen 4;o af Leiditz: att, i afseende på skjutsningen af Lumpor i hans hemort, Bohus Län, så tillgått, att KronoBe» tjente låtit genom Kungörelse från PredikStolarne i Kyrkorna tillkännagifva, när och livar Kronoskjuts bör uppbådas för att fortskaffa uppsamlade Lumpor; hvarefter den Skjutsande, emot uppvisande af Qvitto för skjutsningens verkställande, vid nästa Uppbördsstämma undfått Liqvid af Kronofogden. Vid öfvervägande af detta ärende inser Utskottet väl å ena sidan de olägenheter, Al 1 - jnogen på flera orter möjligen kan vidkännas derigenom att de, till Lumpors insamlande af pappersbrukens ägare utsände, ehuru med vederbörandes pass försédde personer, ofta af mindre god frägd och således under skydd af deras ifrågavarande yrke, begagna tillfället att begå oordentiigheter och vara Allmogen till tunga och besvär; men utbeder sig å den andra få fästa Riksens Höglofl.
N;o 282 med de förändringar och tillägg, hvilka i Utlåtandet N;o 3oo blifvit föreslagne; Pr este-Ståndet har fastställt runda summan för Utskottens Notarier och Cancellister, nemligen för hvardera af de 4 Notarier, som tjenstgöra i Statssamt Statsoch Oeconomie-Utskotten, äfvensom för den af Expeditions-Utskottets Notarier, som har befattning att upprätta Sakregister till Riks-Ståndens Protocoll R;dr 1,200. för hvardera af alla öfriga Utskotts-Notarier — 1,100. Bihang till R. St. x Häftet 11*. 2 Stats-VIskottets Memorial N:o 3^8. för 3:ne Cancellister i Stats-Utskotttet — 8oo« och lör öfriga Utskotts-Cancellister — 700. och har Presle-Ståndet i öfrigt, äfven i hvad som angår Hemliga Utskottets Cancellie, bifallit Memorialet N:o 282; Borgare-Ståndet har bifallit, att den för månad eller efter dag utgående aflöning till Riks-Ståndens och Utskottens Cancellier må vid denna Riksdag bestämmas i likhet med hvad vid sista Riksdagen beviljades, med undantag af arfvodet för Bonde-Ståndets Secreterare, hvilket Borgare-Ståndet bestämt till 333 R:dr 16 sk. jemte hushyre-ersättning 33 R:dr 16 sk. Banco i månaden; hvarjemte Borgare-Ståndet, med gillande i öfrigt af Memorialet N:o 282, beslutit: att arfvodet för den Kamererare, som biträdt Stats-Utskoltet, skall bestämmas till 1,000 R:dr; att den Notarie, som biträdt vid revisionen af Kongl.
Fön, sorri ock den för Vaktmästaren och andre Vakt-karlen belöpande allöningen, som hittills af besparin* gar blifvit bestridd, nu bora på Staten uppföras till enahanda belopp, sorn för slik Vakt-betjening i. allmänhet bestås, nemi. Vaktmästaren 316 R.'dr 32 sk., med derunder begripne 12 tunnor Spanmål, och Vakt-karlarne 58 Hulr 16 sk. med derunder belöpande 6 tunnor Spanmål hvardera; Hvilket dock Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande vördsammeligen underställesj Stockholm den 22 April 1818* N.t 188* Riksens H'6gtofl. Ständers Stats - Ut skötts Utlåtande öfver Herr Prosten Eks Memorial, om en del af Vadstena jord* Stats-ZJtsiottets Betänk anden, 8G'§ ne Klosterbyggnaders upplåtande för Hospitals - Inrättningen derstädes.
N:o 37 rörande väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen den 26 Februari 1817 angående Sockenstämmor och Kyrkoråd. LIL B. 33o. LIV. A. 287. LX. É. 3. — i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 57 rörande väckta frågor, dels om inrättande af Arbetshus i Länen, och dels om nödvändigheten af åtskilliga uppgifna åtgärder och bestämmelser i allmänhet till förekommande af lösdrifveri, m. m. LIL B. 33o. LIV. A. 240. LX. E. 4. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande angående > väckta frågor om Fattigförsörjnings-anstalterna. LIV. B. 207. LVU. A. 3o. LX. E. 4- — i anledning af gjorde anmärkningar vid Ulskottens Betänkande rörande ändringar 33a och rättelser eller tillägg, så väl uti Kongl. Maj:ts Nådiga LegoStadga för Husbönder och Tjenstehjon, den i5 Maj i8o5, sora uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse, angående flyttningstiden för Tjenstehjon, den 22 April 1819. LIV. B. 207. LXI. E. 58. Lagsamt Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande förslag till allmän stadga om Rikets mått, mål och vigt, samt till förordning om hvad som vid verkställigheten iakttagas bör. LV. B. 90. LVII. A. 32. LiX. E. 160. —- i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande väckt fråga om straffbestämmelser för dem, som genom fylleri och en oordentlig lefnad förorsaka, att deras hustrur och barn falla allmän fattigvård till last. LXI. B. 36a. Se vidare Stats-, Bevillningsoch BankoUtskottens med LagUtskottets gemensamma Betänkanden.