Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta vet jag ganska väl, och hade man inskränkt sig till reparationer af det gamla länsfängelset, så hade ingen anmärkn. kommit i fråga, men vid delta tillfälle, har man ehuru möjligen något nytt hus icke byggdes dock skapat ett nytt fängelse, hvartill de gamla husen inom fästningen bland annat gamla spanmäls-magasiner användes. Om man nu, derföre alt dessa hus voro gamla, men ombyggdes och nyskapades lill fängelse, icke ansåg denna nyskapelse för nybyggnad, hvarföre skulle, om fångvårdsanslaget finge användas alt sä nyskapa fängelser, men icke att nybygga dem, K. M. behöfva äska anslag lili nybyggnad af fängelser, eller hvarföre skulle Ständerna bry sig om alt någonsin pruta på sådana anslag, ty K. M. kunde ju då, i st. f. att nybygga, laga en gammal oduglig byggnad och ombygga densamma till ett nytt fängelse, samt dertill taga medel på förslagsanslaget för fångars vård och underhåll. Genom ett sådant sätt alt betrakta saken, blir Ständernas rätt att anslå medel under vissa titlar fullkomligen illusorisk. MeD, säger man, den anmärkta åtgärden var nödvändig. Detta må vara sant, men derföre att den var nödvändig, var det, sådant oaktadt, Stals-rådets skyldighet att verka för att den tillkom på ett lagligt sätt, och Const.Utsk:s anmärkn. gäller här, icke att åtgärden var onödig, utan att den var olaglig. Men säger en annan talare, den som näst före mig yttade sig, Const.- Utsk. får icke efter 107 §:n R.F. anmäla olagligheter, utan det skall ske efter den 106:te.
Angående inrättande af en Skola i Öfver Torneå Socken; om anläggande af en Fyrbåk på Holmöns norra udde vid inloppet till Qvarken; rörande ProvincialLåkares tillsättande i åtskillige Lån; i anledning af väckt motion om bidrag af Allmänna medel till Lin förädlingens befrämjande inom Hallands med flere Län; rö-i rande väckt fråga om de reducerade CavalleriRegementernes återuppsåUande, samt löneanslag för Befälet vid Smålands InfanteriBafaillon; rörande Institutet för blinda och döfstumme; i fråga om anslag till våganlåggning emellan hemmanen Ostrane och Sölje i Wermland; och om en Fyrbåks anläggande på Björnklippan. Bevillnings Utjkottets: ' I anledning af väekt fråga om ytterligare Fribrefsråttighet för Stådernes Magistrater; om Den 30 Augusti c, m. 389 ett föråndradt uppbördsoch controllsått å do Staten från Postverket tillflytande medel; rörande en föreslagen ny method för Bevillningens utgörande och fördelning; samt fastigheters värdering; och om afkorrtnings-långdernes öfver Krono-utskylderne ingifvande till Hå-i radsRätterne. Banco Utjkottets Angående förändring i betalnings-grunderne för det Bancolån, som till istånd-sättande af Uddevalla Stads afbrände publike byggnader blifvit beviljadt; om förlängning af tiden för å~ terlösen af i Banken pantsatt Silfver; om präglande af en Skåde-penning i anledning af H. K. H. Kronprinsens förmälning; angående tillökning i de för Bankens Casseurer bestådda missråknings-penningar, m. m.; om prägling af så kallade JubelRiksdaler; rörande BancoVerkets ställning från och med år 1776 till och med år 1822; angående förändringar i Bankens inre administration; om småsedels-skrifning, och öfverå korsning af förslitne smärre sedlar; samt rörån, de vilkoren för återbetalning af (götheborgs Stads från Banken erhållne lån, LagUtJkoltets.:
Af de citerade §§:na i det remitterade förslaget visar sig sålunda, att endast de tvister, som kunna uppstå antingen emellan ett fartygs redare sinsemellan eller emellan desse och befälhalvaren skola efter lagens allmänna grund tillhöra landteller stadsdomstol, men att deremot alla andra sjörätts-mäl, som röra annan persons rätt mot fartygs redare eller befälhafvare äfvensom Iråga om befälhafvaies tilleller afsättning, skola ovilkorligen tillhöra stadsdomstol, utan afseende om deri svarande för sin person lyder under stadens jurisdiktion eller icke. Mot denna nya grund för sjörätts målens behandling har uti Högste Domstolen blifvit anmärkt, att förslaget icke innefattade eller torde kunna uppdraga någon lämplig gräns emellan större fartyg, som, enligt Högste Domstolens antagande, egentligen afsåges och t. ex. små roddbåtar, som ingalunda påkallade någon undantagslag, hvarföre föreskrifterna om forum syntes böra göras mindre ovilkorliga; i anledning hvaraf och enär, enligt nu gällande lag, sjörätts-mål kunde så väl vid Häradssom Rådstufvurätt förekomma, Högste Domstolen föreslagit de bestämmelser, som innefattas i § 302 af det Kongl, förslaget. Enligt denna § skola deremot alla sjörätts saker tillhöra domstol antingen i stad eller på landet jemlikt den i 10 Kap. 1 § Rättegångs-Balken stadgade grund, allt efter sorn svaranden för sin person under någon af dessa domstolar lyder; derifrån dock det undantag blifvit gjordt, dels att tvisten kan upptagas vid dom - Särskilda Utskottets Betänkande, M 2. 23 stolen i den ort der fartyget finnes och dels att parterne ega sinsemellan öfverenskomma om tvistens handläggning af domstol i viss ort.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; och beträffande först det väckta förslaget om indragning af det till Kongl. Theatern nu utgående statsbidrag, så, enär ifrågavarande af allmänna medel för Kongl, Theatern anvisade anslag utgör allenast 20,000 R:dr Banko, och delta belopp, med afseende å Theaterns högre syftemål såsom konstanstalt och dess inflytande pä allmänna bildningen, icke torde kunna såsom alltför högt betraktas, hemställer Utskottet, att berörde framställning må lemnäs utan afseende. Vidkommande derefter frågan att nämnde anslagssumma måtte höjas till 50,000 B:dr, bar Utskottet, i betraktande deraf, att Rikets Ständer vid sednaste Riksdag beviljade en betydlig tillökning i dåvarande statsanslag för Kongl. Theatern Bih. lill R. St. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 28 Haft. 3 18 Stals-TJlskvllPts Utlåtande Jt? 136. och alt vid innevarande Riksdag Statens tillgångar tagas i anspråk för fyllande af mångfaldiga andra, mera angelägna, behof, ansett sig icke kunna understödja den gjorda framställningen och får således afstyrka Rikets Ständers bifall till den af Prosten Söderberg väckta motion. Finnande Utskottet icke heller skäl att å det af Herr Lallerstedt väckta förslag tillstyrka Rikets Ständers bifall. 12:o. Nuvarande förslagsanslag för Tull-verket, 1,200,000 R:dr, hvilket af tullmedlen direkte utgår, har Kongl. Maj:t föreslagit att höjas till 1,800,000 R:dr, som, med afseende å de jemte tulluppbörden stigande afkortningar, restitutioner och omkostnader samt aflöningar, af Kongl. Maj:t funnits böra för Verkets årliga behof afsättas. Antagande att någon minskning i förvallnings-kostnaderna bör kunna ega rum, anser Utskottet att hela den föreslagna tillökningen icke behöfver anvisas, och hemställer, att ifrågavarande förslagsanslag endast må ökas med 400,000
Det angelägna vore blott, att styrelsen förvissade sig, att silfret verkl. komme från dessa orter. Banken hade i sjelfva verket ej betalat mer åt den ena än åt den andra; ty det vore blott transportkostnaden, som blifvit ersatt. Jag har trott mig böra genmäla detta i anleda, af de felaktiga begrepp, arne ledamöter tyckts hysa rör:de denna punkt. Hr von Qvanten: 1 Utslcs betänk, står: ”och måste Bancostyrelsen för öfrigt dervid noga tillse, att silfret verkl. från utländsk ort inkommer.” Nu har jag likväl af en bland Utsk:s ledamöter hört, att meningen äfven kan vara att, genom uppköp af vexlar för lågt pris, försäkra sig om att styra coursen genom alt kunna sälja dem, då coursen stiger. Jag medgifver, att delta vore något, som kunde användas; men jag föreställer mig, att vid en myntbestämning bör coursen vara 128 sk. och bör ej sedan mycket fluetuera öfver eller under denna siffra. Om coursen faller eller stiger några sk:r öfver eller under pari, så har bestämningen gått sin riktiga gång, och jag ser intet skäl att då köpa eller sälja vexlar. Om således myntbestämningen Ivckas, tror jag, att den saken bör förfalla. Jag kan ej finna någon vinst.i att köpa vexlar på börsen. En börsdag kan till gång finnas, en annan kan förhållandet vara alldeles motsatt; och då skulle Bänken passa på att sälja samma vexlar, annars skadade åtgärden mera, än den gagnade. Jag.förblifver i alla fall vid min åsigt, att uppköp af silfver för bancosedlar är mera skadligt än gagneligt. Frih. Kan teon, Joli. A Ib.: Jag har blott, till svar å hvad Hr Lefre'n yttrat, velat anmäla, att jag delar hans åsigter såyäl 0111 yexeltransactionerna som 0111 följderna deraf.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 7 och 8 dennes på bordet lagde Betänkanden: Från Bevillnings-Utskottet: \ i:ö Under Nio 4 angående anslag af Bevillnings-medlen till understöd för Krono-Upp» börds-Verket i Stockholm. 2:0 Under Nio 5 i fråga om UppbördsBetjeningens aflönanfe i Götheborg och öfrige Städer, utom Stockholm. 3:o Under Nio 7, om en förnyad ChartacSigillatse-F örordning. 4:o Under Nio 8, i anledning af väckt fråga, dels om inrättande af en tätare Postgång emellan Kongl. Majits Befallningshafvande i Ridd. 0. Ad. Prot. I Atel 53, 54. 418 Den i r April. alla Län, dels om ett vidsträcktare begagnande af Post-Inrättningen i allmänhet. 5:o Under N:o q i anledning af väckt fråga, att all serskild Bevillning för Gästgifverier så väl å Landet som i Städerne der verkligt Skjuts-ombyte finnes, måtte upphöra. 6:0 Under N:o 10 angående Personers Skattskrifning vid Bruken såsom Arbetare. Frän Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottet: Under N:o 77 rörande ändring af Tjenstehjons flyttningstid. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Slatsoch Lag-Utskottens under N:o i3i afgifne, samt den 7 dennes på bordet, lagde Betänkande, i anledning af väckte Motioner örn Löneförbättring för Häradshöfdingarne; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla Stats-Utskottets i denna fråga meddeldte yttrande, samt gilla Lag-Utskottets hemställan, att Riksens Ständer måtte bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det vederbörande kunde örn rätta förståndet af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Dess och Rikets IIofRätter af den 16 Augusti 1815 underrättas. Ut supra.
Allmänna helsö- och sjukvården handhafves af tvä Provinsialläkare med station i Carlskrona och Sölvesborg, en Distriktläkare i Ronneby, fyra Stadsläkare i Carlskrona och Carlshamn samt två läkare vid länets ofvannäinnde sjuk vårdsanstalter. Ytterligare erfordras två provinsialläkare och, så vidt provinsialläkare-stationen i Sölvesborg, på sätt Länsstyrelsen föreslagit, kommer att flyttas, äfven en stadsläkare. Fältskärer funnos vid periodens slut till ett antal af fyra i Carlskrona, Carlshamn och Ronneby och var en sådan derutöfver behöflig för Sölvesborg. Barnmorskornas antal vid periodens slut utgjorde 29, af hvilka 12 voro boende i städerna, 16 antagne af socknarne på landet ined distrikt af 1 till 4 socknar, samt en bosatt å landsbyggden, utan att vara till socknebarnmorska antagen. Utöfver detta antal erfordras minst 8 barnmorskor, för att behofvet skall vara tillfredsställande fyldt. Djurläkare finnas tre, en i hvardera af länets städer; en ytterligare erfordras med station i Ronneby. Apotheken äro fem, och huruvida flere kunna behöfvas beror på, om föreslagen förändring i provinsialläkaredistrikten kommer till verkställighet eller icke. Vid inträffande allmännare sjuklighet eller farsoter, af hvilka cholera och rödsot under perioden förekommit i åtskilliga delar af länet, hafva Sundhetsnämnderna efter bästa förmåga sökt fullgöra dem författningsenligt åliggande skyldigheter, ehuru sådant, hvad landsorten beträffar, ofta varit förenadt med ganska stora svårigheter. Under vanliga förhållanden deremot hafva sundhetsnämnderna i allmänhet varit föga verksamma och icke sträckt sin omtanka till undanrödjande af sjukdomsorsaker. Fattigvårdssamhällena inom länet äro 34, nemligen: Carlskrona, Carlshamns och Sölvesborgs städer, Ronneby köping samt 30 församlingar å landet. Under sista året i perioden var fattigvården inom 14 af dessa fördelad i 97 rotar. Efter utfärdandet af 1847 års fattigvårdsstadga, deri föreskrefs, att hvarje samhälles bestämmelser om fattigvårdens ordnande, skulle underställas Länsstyrelsens pröfning, fastställdes sådane Tab. Litt.
Genom någon förenkling i uppställningen af ofvanintagna t och 2 mom. af 182 §:n och genom uteslutande från Usta mom. af bestämmandet om assigneringen å Riks-banken, emedan detta torde lämpligen kunna öfverlemnas å Fullmäktige, hvilka skulle ega alt i öfrigt angående de nya Bank-afdelningarnes förvaltning förordna, synas föreskrifterna kunna sammanföras i ett moment af följande lydelse, som härmed underställes Rikets Ständers bepröfvande: 42 :o I händelse Privat-bank antingen helt och hållet inställer eller ock, i följd af fattadt beslut att upphöra, i betydlig mån inskränker sin verksamhet såsom låne-anstalt, åligger det Fullmäktige alt, derest icke å sådan ort enskildt Bolag skulle bilda sig för bedrifvande af Bank-rörelse med Riks-bankens sedlar, på sätt nästföljande moment 2 stadgar, antingen derstädes inrätta en afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, under den förvaltning, Fullmäktige finna godt förordna och enligt af dem meddelad instruktion, bedrifva låneoch kreditiv-rörelse samt hålla uppoch afskrifnings-räkning, enligt ungefärligen enahanda grunder, som den privat-bank, hvilkens rörelse skall ersättas eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörde ändamål och i mån af det, genom privat-banks indragning minskade rörelse-kapital anvisa nödiga medel åt Bankens vederbörande Låne-kontor; och ega Fullmäktige att för detta ändamål, utöfver det i (116) § af Banko-reglementet bestämda maximum för sedelstock, använda 3,800,000 R:dr Riksmynt, hvilka fördelas på de särskilda låne-inrältningarne i förhållande till det medeltal af utelöpande sedlar, efter afdrag af behållningen i Riks-bankens mynt, hvartill den eller de privat-bankers sedelutgifning, sorn skall ersättas, uppgått under de tre år, hvilka förflutit näst före den tid, då beslut fattats att sådan eller sådana privat-banker skola upphöra. Sorn Rikets Ständer vid rättigheten för Filial-bank att från Riks-banken erhålla försträckning fästat, ibland andra, det vilkor, att delegare i sådan bank skola, Bih. tiU B. St.
Vid TaxeringsComitté skall* jemte HäradsSkrifvaren, äfven KronoFogden vara tillstädes, att med nödige upplysningar tillhandagå. Uteblifvér någon af dem, utan tidigt anmäldt laga förfall, bote, sorn i denna Art, 2 §, 23 Mom, stadgadt är, KronoFogden åligger tillse, det hvarje skattskyldig, enligt Taxeringsmännens beslut, behörigen debi, teras. För siffran ansvare i öfrigt HäradsSkrifvaren, Förmena dessa Tjenstemän afvikelse från denna stadga vara gjord, anmärke de sådant i Erotocollet, sorn af KronoFogden föres, och jemnväl skall upptaga Taxeringsmännens utlåtande öfver anmärkningarne. Efter verkställd Taxering vartill ?å vä.l Protocollet, som den af HäradsSlrif - Bevillning! Utskottets Pttänkanden. 737 varén förda Taxeringslängd justerade, och den sistnämnde af honom uppsummerad, samt derefter af Ordföranden och två Comittéens 1*63 damöter underskrifveo § d* Om Taxering i Städten*. 1 Mom. Dessa Taxeringar förrätta» | Stockholm inför ÖfverStåthållareo, eller den. han dertill i sitt ställe förordnar, och i de öfrige Städerne inför Konungens Befallningshaf» vande eller dess Ombud, med rättighet för dem, att, utan deltagande i omröstningarna, vara Gomittéernes Ordförande. Taxeringsman för Stockholm; skola vara sex af Ridderskap och Adel, sex af PrestStandet och fyratioåtta af BorgareStåndet, af hvilka sistnämnde, tolf sköka höra till Grosshandelstolf till Minuthandelssex till .Fabriks. och aderton till Handtverksclasserne, samt tolf Ståndspersoner, sorn icke till något af RiksStånden höra, tillsammans sjuttiotvå personer, hvilka kunna arbeta på sex fördelningar. dock så att det belopp, sorn hvarje skattskyldig blifvit t afdelningen, pafördt, i Comitténs Pleno pröfvas och bestämmes, 3 Morn.
För det hos Riksgäldskontoret lyftade belopp, som af nyssberörde anledning skall återbetalas, bör drätselförvaltningen jemväl godtgöra Riksgäldskontoret fem procents årlig ränta från slutet af året näst efter det, hvarunder samma belopp blifvit af kontoret utbetaldt. För den händelse, att dessa nu tillstyrkta lånevilkor och öfriga bestämmelser rda af Rikets Ständer godkända, anser sig Utskottet dessutom böra hemställa, att Rikets Ständers sålunda fattade beslut må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, med anhållan, att, då städernas invånare Stats-Ctskottels Utlåtande, M 61. 5 synas i väsendtlig mån kunna från sig aflägsna de svåraste följderna af timande brandskador samt behofvet af statens biträde med byggnadslån vid sådana tillfällen upphöra, derest vederbörande för sina hus ingå uti behörigen bildade brandstodsinrättningar, Kongl. Maj:t täcktes låta utgå en uppmaning till städernes husegare att vederbörligen brandförsäkra sina hus; men att vid möjligen inträffande fall, då Kongl. Maj:t kan finna för godt lill brandskadad stads återuppbyggande i nåder bevilja lån utaf de för sådant ändamål disponibla allmänna medel, Kongl. Majit täcktes för dessa lån meddela stadganden, som i alla tillämpliga delar äro med här ofvan föreslagne bestämmelser öfverensstämmande. 2:o. Angående bilagorna vid Kommissariatets till Revisorerne afgifna berättelse, (Sid. Jemte det Revisorerne anmält, att, på sätt vid föregående revisioner iakttagits, serskilda utdrag af Riksgäldskontorets räkenskaper blifvit utskrifna och Kommissariatets berättelse bilagda, hafva Revisorerne, enär af dessa räkenskapsutdrag andra upplysningar icke kunnat inhemtas, än de som utan svårighet erhållits, då de genom trycket offentliggjorda utdragen af Riksgäldskontorets hufvudböcker sins emellan jemfördes, yttrat, att dylika bilagor, som ej innehölle andra upplysningar, än de tryckta räkenskapsutdragen, syntes ingalunda behöfliga, samt att det med uppgörandet och utskrifningen deraf förenade, tidsödande arbete, utan olägenhet eller afsaknad för Revisorerne, skulle kunna besparas.
Hl skall yttras i betänkandet rörande detta ämne, föreslå kommitterade att, på samma gång den ifrågasatta öfverlåtelsen till statsverket af pensionskassan bringas till verkställighet, denna kassas årliga andel, eller |:delar at vissa bland krigsmanshuskassans inkomster måtte till sistnämnde kassa få återföras. Uti förslaget rörande arméens lönereglering hafva kommitterade redan varit i tillfälle att yttra sina åsigter i afseende på statsverkets öfvertagande utaf arméens ackords-amortering. Under förutsättning, att detta kommer att ske, blifver således arméens ackords-amorteringsfond, nu ställd under direktionens för arméens pensionskassa förvaltning, oberoende af denna kassas öfverlåtelse till statsverket. Kommitterade hafva icke förbisett de svårigheter, hvilka åtminstone till en början kunna uppstå genom pensionskassans öfverlåtande till statsverket, med hänseende till öfriga under dess förvaltning kostnadsfritt ställda fonder. Utan att vilja gå i förväg de förslag, som arméens krigsbefäl, derest det tillstyrker pensionskassans öfverlåtande, tvifvelsutan i detta afseende framställer, anse kommitterade svårigheterna dock icke oöfvervinnerliga. Då, under senare tider, flera anstalter uppstått, genom hvilka man är i tillfälle att på fördelaktigare vilkor kunna betrygga åt efterlefvande ett understöd, kan arméens enkeoch pupillkassa numera anses mindre behöflig för sitt ändamål, och således bibehållas endast för de nuvarande delegarnes räkning, såframt de ej hellre besluta densammas upplösning, hvarigenom ock all tvungen afgift till densamma kan för framtiden upphöra. Då likväl kassan icke utan alltför kännbar uppoffring förmår underhålla en egen förvaltning, torde lämpligen en förening i detta afseende med civil-statens enkeoch pupillkassa, såframt den sistnämnda kommer att fortfara såsom sådan, kunna af delegarne sökas, men, om häremot möter hinder, ett visst oundgängligt belopp böra från arméens pensionstillgångar årligen anvisas för enkeocb pupillkassans särskilda förvaltning.
Memorial, angående Revisionen af Låne-Contorens i Götheborg och Malmö samt Banco-Discont-Verkets räkenskaper och förvaltning för näst/idet Ar, m. m. Som Rikets Ständer, enligt de Banco-Utskottet vid nästlidne Riksdag meddelade beslut, utsett Revisorer och Suppleanter för granskning af Låne-Contorens i Götheborg och Malmö räkenskaper och förvaltning endast till och med för år i843, har Utskottet ansett sig böra härigenom erinra Rikets Ständer om angelägenheten deraf, att till de revisioner af nämnde Verks räkenskaper och förvaltning, hvilka, jemlikt g5 §. uti Banco-Reglementet under den i5 Juni iS/ji, skola taga deras början den i Mars detta år, samt för de revisioner, som komma att ega rum under tidrymden intill nästa Riksdag, hvarje Riks-Stånd inom sig utser en Revisor och en Suppleant för granskning af hvartdera Låne-Contorets räkenskaper och förvaltning. Jemlikt 96 §. i nyssåberopade Banco-Reglemente, skola Banco-Fullmägtige hvarje år hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om förrättande af den nästpåföljande revisionen af Rikets Ständers Banco-Discont-Verk, och i sammanhang dermed af f. d. Riks-Discontens utredning, på det att tvänne Revisorer för hvartdera Riks-Ståndet må blifva till denna förrättning, som, likmätigt g5 §. i samma Reglemente, tager sin början den 1 Mars hvarje år, utsedde och kallade enligt de grunder, Rikets Ständer, hvar för sig, i sådant afseende utstakat och till Kongl. Maj:t i underdånighet uppgifvit; men någon anmälan till Kongl. Maj:t om Revisorers utväljande eger ej rum, så vida Banco-Fullmägtige, innan December månads början föregående året, fått säker kunskap, att Riksdag åter derefter under loppet af de första 3:ne månaderne inträffar.
Både PrästeStåndet och BorgareStåndet hafva bibehållit de af Utskottet föreslagne slut-orden: "på de af R. St.r bestämda grunderv” Och enär Utskottet, för sin del, finner desamma destohäldre böra i Puncten qvarstå, som det synts Utskottet vara angeläget, att tydeligen uttryckes, att de bestämmelser afränta, Capital-afbetalningar m. m.; hvilka R. St:r såsom allmänna hufvudgrunder för lånets meddelande funnit lämpligt föreskrifva, dervid böra följas; anser Utskottet sig, i följd deraf, böra inbjuda Högloft. Ridd och Adeln samt Hederv. BondeStåndet, att om dessa slutords bibehållande i i Mom. af 6Puneten med Pr asteoch Borgare-Stånden sig förena. Men i den händelse, att denna inbjudning icke antages af Riddoch Adeln samt BondeStåndet, eller endera af dem, varder, för afgörandet af frågan, deruti 2 Stånd stannat emot 2, till R. St:rs bifall nu tillika föreslagen följande voterings-proposition: 3. Den som bifaller, att, på sätt Högv. PrdsteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet beslutat, orden: ”på de af R. St.r bestämda Grunder’’ skola i slutet af 1 Morn. 6 Puncten af Upplåningsgrunderne qvarstå, voterar Ja. Betänkande n, N:o 4^5. ogi Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; skola samma slutord, i enlighet med Ridd. och Adelös samt BondeStändets beslut, utur berörde Moment utgå. Angående lydelsen af den öfriga delen af nu ifrågavarande G:te Punct, äro BiksStåndens beslut så lydande: Ridd. och Adelns.- ”Alla inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen.