Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter beträffade Säterifrihets-afgifterne, hvilka erläggas af innehafvarne utaf åtskilliga till boställen anslagna frälsehemman, så ansåg Kongl. Majit deremot, med afseende å deras obetydliga belopp, eller tillhopa i medeltal endast Bilt. till Ii St. Rdr 35 sk. 2 rst., bibehållandet af en dylik inkomst-titel vara mindre lämpligt; hvadan Kongl. Majrt i Nåder behagat föreslå, det Rikets Ständer måtte medgifva dess upphörande vid den tidpunkt, då nu ifrågaställda förändring skulle komma att vidtaga.
Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående de af en i Nåder tillförordnad Committee utarbetade underdåniga Betänkanden, om reglering af Rikets Penningeverk m. m. och Kongl. Majrts Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, rörande inrättandet af ettllandels-Låne-Contoir i Götheborg. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Rikets Recognitions-skoear, Protocolls-Utdrag, 1177 Lagsamt Allm. Besvärsoch E k o n o m i - U t s k o 11 e n : Kongl. Maj:ts den 18 dennes, på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående en föreslagen och utarbetad ny Författning om Må It, Mål och Vigt. Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående frågan om Näringsfriheten. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Kongl. Majrts den 18 dennes, på bordpt lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående behofvet af eri Fond, till un' 1 derstöd för Jordbrukare, som genom frost eller hagelskada förlora växande gröda. S. D. Remitterades till Banco-Utskottet Pehr Eriksons från Kronobergs Län Memorial, angående Banco-Lån, jemte Nils Månssons från Malmöhus Län muntliga anförande i ämnet. I Den 24 Februarii IS23. Från Hög!. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet. Kongl.
Hurudant förslagets beskaffenhet är, vill jag ej nu omorda mer, än att till detsamma hänvisa Hr Stuarts nya motion, som jag äfven i förra plenum begärde på bordet och nu med denna erinran lill LagUtsk. får beledsaga, i fall R. o. Ad., emot förmodan, skulle vilja remittera den; men ifråga om ömsesidig grundlaglig rätt till lagstiftning är det väl uppenbart, huru dermed förhåller sig. Till dem, som skulle vilja påstå eller hafva påstått, att R. St., genom sitt förslag till ny vexellag för utoch inrikes vexlar, velat inkräkta på Konungens lagstiftningsrätt, ber jag att få fråga: om sådan rätt i ett ämne som detta, af klar civillags natur, kan uppkomma genom en af en framliden Regeringspersonal begången opåtald öfverträdelse af grundlag? Ett prejudicat var väl aldrig rättsenligt ansedt lika med lag, och bör minst vara så, när det befinnes oriktigt i grundsats. Men ännu återstår för mig en utveckling om tillämpligheten af en pur inrikes vexellag, som jag hoppas skall dels försona mig med dem, som äro oroliga för det jag soker lägga hinder i vägen för den nya K. proposm, dels visa, att tvisterna om hvad som är eller skall anses för en inrikes vexel, till skillnad från en utrikes, kunna blifva nära nog lika många sorn sjelfva vexlarna. Ponera, att en Göteborgare skeppat spik till Malmö. Han begifven sig dit, och hans vän, sorn köpt spiken, följer honom öfver sundet på en lustfart till Köpenhamn. Medan de äro der, uppgöra de tillsammans sin affär på det sätt, att Götheborgaren drar en vexel på 8 dagars sigt i Svenskt b:co på Malmöboen, som lofvar acceptera den, dock icke förr än han, återvänd till Malmö, får vexeln der presenterad. Götheborgaren, med fullt förtroende till sin man, reser vidare till continenten, men affärdar dessförinnan primavexeln till Malmö för att accepteras, och secundavexeln (med påskrift att primavexeln finnes accepterad i Malmö hos en annan vän) går med omgående post till Götheborg.
Enär likväl utaf de till Rikets Ständers kännedom komne handlingar någon upplysning icke kunnat vinnas om ansvarsskyldigheten för länets behöriga användande och återbetalning, eller om detsamma till sitt hela eller hufvudsakligaste belopp är bchöfligt för de akademiska institutionernas förbättrande och fullkomnande, eller 0111 det förnämligast är afsedt till sådana utgifter, som utaf lasarettsoch kurhus-medlen böra bestridas; så hafva Rikets Ständer af dessa omständigheter funnit sig förhindrade, att E. K. M:ts ofvanberörda nådiga proposition bifalla. Hvilket Rikets Ständer få härigenom, till svar i ämnet, hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 29 Juli 1S51. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Juli 1851. Preste-Ståndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 ■ Bonde-Ståndet den 29 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående eftergift af kronans rätt till danaarf efter vice länsmannen Peter Lok Rösler till förmån för hans arfvingar. (Stats-Utsk:s Ull., N:o 200.) S. A. K. I aflåten nådig proposition har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan vice länsmannen Peter Lök Rösler den 20 Maj 1846 aflidit, utan Expcditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 107. 201 utan att efterlemna bros (arfvingar, samt hans enka, Chrislina Nilsdotter, den 5 Mars 1848 jemväl med döden afgått, så hade, enär Röslers utom riket vistande, vid hustruns frånfälle okända, arfvingar icke inom den j lag föreskrifna tid af natt och år från dödsfallet vidtagit någon åtgärd för bevakande af sin arfsrätt, Selebo häradsrätt, uppå derom af Advokat-fiskals-embetet i E. K.
Lagerheim, hvilket Bonde-Ståndet återremitterat, är godkändt af de trenne andre Riks-Ståuden, i följd hvaraf, enligt 75 § Riksdagsordningen, Utskottet anser återrem issen ej kunna föranleda någon åtgärd. Mom. q,] angående pension för Professoren Åkerman, har af samtliga Riks-Stånden gillats. Mom. r, i fråga om pension åt f. d. Consulat-Secreteraren Thulstrup, är återremitterad! af Bonde-Ståndet; men som de öfrige trenne Riks-Stånden godkänt Utskottets Utlåtande i denna del, kan återremissen ej till någon åtgärd föranleda. Mom. s. och t. hafva bifallits af alla fyra Stånden. Mom. u., angående pension åt Enkefru Friherrinnan aj Schmidt, och mom. v., rörande anslag för spanmåls - förhöjningen under löner, äro af Bonde-Ståndet återremitterade, men af de öfrige Irenne Riks-Stånden gillade, hvadan Utskottet anser återremisserne i desse mom. icke kunna till någon åtgärd föranleda. Slutligen hafva ock Ridderskapet och Adeln samt Presteoch BorgareStånden bifallit, att öfriga i Utlåtandet N:o 42 icke omnämnde, uti sednast faststälde Riks-Stat å allmänna Indragnings-Staten uppförde, anslag må, enligt; den utlåtandet bifogade Tabell, bibehållas, men Bonde-Ståndet har härutinnan icke meddelat yttrande, hvadan Utskottet nu hemställer, att Bonde-Ståndet ville i denna del med de öfrige Riks Stånden instämma. Stockholm den 21 Nov. 1844. Stals-Utskolfets Memorial, N.o 77. N:o 77. Ank. till Exp. Utsk. den 24 Nov. kl. 11 J. m Memorial, angående tiden, då den nya Statsregleringen vidtager.
­ 46 ­ Ja, jag kunde väl tro. Du har gått omkring J ONAS . L ENA . mig i flere mån'ar, alldeles som katt omkring het gröt. Ja, se jag har inte kunnat komma fram med det. För det har setat alldeles som bly i bröstet på mig. Men nu står jag inte ut me't längre. ( Funderar. ) Det börja' låt mig se den där skogen. kvällen, när jag träffa dig hos Karl Johan bort i L ENA . föll i fjor. Det är inte värdt att tala om den snön, som J ONAS . skulle bli på annat vis för mig. Jag vet nog det. Men då trodde jag, att det L ENA ( tvärt ) . Bocken vet då åtminstone, att han har horn. Men du begriper inte så mycket, som att jag i alla fall inte vill ha dig. J ONAS . L ENA . Det är inte lönt, att du håller på längre. Hvad för slag? som sitter lågt och tittar högt, ska akta sig. För annars kan han få lort i ögona. J ONAS ( hvisslar ) . Främmande mat smakar nog bäst. Men inte L ENA . Kom ihåg, hvad jag säger dig, Jonas. Den, är det värdt, du kommer och försöker med mig. För det går inte. ­ 47 ­ Ja, men si jag mente inte dig. För jag har L ENA . J ONAS . allt mina andra uträkningar. i fred. Gå då till den, du menar, och låt mig vara J ONAS . ho sig till Karl Johan. Ja, men si ho' vill inte ve' mig. För nu håller L ENA ( skrattar ) . J ONAS ( nickar ) . Hon som har haft femton kärestar, se'n gubJ ONAS . L ENA . Är det Månssons Anna du menar? ben dog. med detsamma. För änkor ska en fria till, me'n de sörjer. L ENA . Ja, si det var, för att ho inte gifte om sig Vill du, jag ska fria för dig hos änkan? Nej, det vill jag precis inte. Men si nu har L ENA . J ONAS . hon haft så många Jag begriper inte, hvart du vill hän? så att om inte hon får Karl Johan, så blir J ONAS . ho allt glad, om ho' kan få mig.
Genom en till Rikets sednast församlade Ständer under den 15 November 1850 aflåten nådig proposition hade, med anledning af en utaf Norrtelje stads Magistrat och Äldste hos Kongl. Majit gjord underdånig ansökning, Kongl. Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer, att kronans rätt till det dana-arf, som efter aflidna enkan B/-ita Helena Sandelin kunde blifva kronan tillerkäodt, måtte varda uppå Norrtelje stad, till förmån för dess fattigvård, öfverlåten; utgörande dana-arfvet, enligt bouppteckning, i löst och fast en behållning af 5,574 Ridr 21 sk. 10 rist. Banko, hvarifrån likväl till bestridande af åtskilliga utaf enkan Sandelin gjorda testamentariska dispositioner, ett belopp af 1,615 Ridr Banko, eller om någre bland dispositionerne, på sätt ifrågaställdt blifvit, uti riksgäldsmynt beräknades, 1,448 Ridr 16 sk. Banko, komme att afgå; till svar hvarå Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 12 Mars 1851, anmälde, att emedan, i afseende på denna fråga, Rikets Ständer inhemtat, att tvänne personer från Finland, hvilka uppgifvit sig vara enkan Sandelins närmaste arfvingar, väckt anspråk på hennes qvarlåtenskap, samt att rättegång härom vore hos domaren anhängig, vid hvilket förhållande ovisst vore, huruvida enkan Sandelins qvarlåtenskap innehade egenskapen af dana-arf, Rikets Ständer funnit sig icke då kunna lemna bifall till hvad af Kongl. Majit blifvit föreslaget. Sedan härefter det af fiskeri-idkarne Henrik Sund och Johan Pehr Urnberg, den sednare såsom målsman för sin hustru, Margaretha Catharina Sund, först till RådstufvuRätten i Norrtelje instämde och vidare uti Kongl.
Utskottet instämmer visserligen med motionären deruti, att det dröjsmål, sorn nu eger rum med uppbördens företagande, medför flere väsendtliga olägenheter samt både svårigheter vid indrifningen och förluster, i anseende till de förändringar, sorn emellan skattskrifningsoch uppbördstiderne inträffa, äfvensom att de personer, som lefva af dagspenning, i allmänhet vid nuvarande uppbördstid sakna arbetsförtjenst, eller erhålla så ringa daglön, att de oftast icke utan största svårighet kunna afbörda sig krono-utskylderne, hvilka deremot otvifvelagtigt vida lättare skulle vid höstetiden erläggas, samt att äfven för Städernes invånare i allmänhet utskyldernes liqviderande vid nu bestämde tid, då vanligast en mängd andra liqvider ega rum, är mindre beqvämligt; likasom Utskottet ej heller förbisett, att det vore så väl för Stats-Verket förmonligt, om en del af utskylderne tidigare inflölo, som ock i öfrigt, i flera hänseenden, nyttigt, derest icke, som nu sker, alla skatter liktidigt korarae att erläggas och således det, i jemförelse till landets rörelse-capital, betydliga belopp, hvartill de uppgå, på en gång dragas ur rörelsen. Men då likväl häremot förekommer, att första gången, denna förändring tillvägabragtes, deraf skulle följa, att städernes invånare och arbetsfolket å landet skulle under loppet af ett år komma att liqvidera tvänne års utskylder, hvilket för mången kunde vara olägligt och säkerligen gåfve anledning till missnöje, har Utskottet funnit sig icke kunna till förrberörde förslag tillstyrka bifall. 6:0 Om förändrade stadganden, i afseende å controllen öfver uppbördens redovisande.
Stockholm den 20 Maj 1823. 506 Besv. och Ekon. Utsk. Eetänkcinden. Ankom den 26 Maj »823. Utlåtande, i anledning af vacht fråga, rö» rande utgörandet af bidraget till Soldatens beklädnad vid Vesterbottens regemente. Till detta Utskotts åtgärd har Hederv. BondeStåndet remitterat följande Memorial; ”Vid den reglering, sorn hölls efter nästlidne Riksdag öfver bidraget i afseende på soldatbeklädnaden vid Vesterbottens regemente, har en del allmoge vid samma regemente och lifcompagniet åtagit sig att betala denna afgift med en sjettedel utaf en beklädnads värde, men större delen åtog sig, att denna afgift afbörda med korn, som, efter i orten utsatte markegångspris, får med penningar densamma afbörda. Nu, eftersom allmogen vid detta regemente, enligt Kongl. Maj:ts fastställda knecktecontract, af den gi Mars 1696, intet vore skyldige till mer än att hjelpa sin soldat till släpekläder med 2 D:r och 16 öre kopparmynt årligen. Nu torde hvar och en nogsamt finna olämpligheten häraf, att den ena roten betalde denna afgift med §• af en beklädnads värde, och den andra roten, i samma by, betalar denna afgift med kurn; emedan Besv. och Ekon. Utsk. Betänknnden. 507 nu en likhet inom hvarje compagnie bör visserligen följas, och emedan större delen af allmogen i detta compagnie hafva ingått på att betala denna afgift med korn, efter markegångspris, så hemställer jag vördsamt, om icke alla rotehållare, inom lifcompagniet af Vesterbottens regemente, måtte få hädanefter och på enahanda grund utgöra detta bidrag med korn eller efter i orten faststäldt markegångspris. Jag anhåller vördsamt, att detta Memorial måtte till vederbörligt Utskott remitteras. Stockholm d. t Mars 1823. O. Wikström, från Norrbottens län.
* mindre än livad Canzli tene redan af egna medel mäst utbetala, for alt kunna expediera allt med vederbörlig skyndsamhet. Jag anser det vara en modest begäran, när man inskränkt sig till 75 R:d. för hvardera Canzlisten, och utan tvifvel sätta ej Riksens Ständer i fraga, att icke dessa Ganzlisttr, sorn kanske albeta mest af alia Utskotts Betjening, skola hafva full ersättning för hvad de utgifva. Hvad som är föreslaget i afseende på Bihangets tryckning, anser jag rätt och billigt. Den method, sorn blifvit uppgifven, f j författandet af Registret öfver Ståndens Protocoll, anser jag deremot ej antaga lig. ExpeditionsUtckottets Canzlister äro nog sysselsatte med tryckningen af Biban* get, och dess registrering. Del går e) val, om man ålägger dem mera. Vid hvart Stånds Canzli linnes alltid någon sorn lättare kan förrätta detta arbete. Innan Riksens Ständer atskiijas bör något vara bestämdt öfver detta amne. Jag ville föreslå att StatsUtskottet vidtoge den utvägen, att bestämma en viss betalning för hvart tryckt ark, af mindst 10 R:d. eller derutöfver, ty det är ett mödosamt arbete att författa register.
1 sådant ändamål hade Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 20 Januari 1845, dels till arfvoden åt lagberedningens fem arbetande ledamöter och sekreterare från och med samma års början samt till slutet af det år, då nästa Riksdag infölle, å Riksgälds-kontoret anvisat Tolf Tusen Riksdaler årligen, dels ock beviljat ett förslags-anslag af Tre Tusen Riksdaler att till tryckningsmed flera kostnader af Riksgälds-kontoret utbetalas. Af förstnämnda anslagsbelopp äro väl, etter beräkning vid innevarande års slut besparade omkring Tre Tusen Riksdaler, hufvudsakligen derigenom, att sedan en af lagberedningens ständige arbetande ledamöter Advokat-fiskalen, Riddaren af Kongl Maj:ts Nords tjerne-Or den Per Staaf med döden afgått, dessa ledamöters antal varit inskränkt till fyra, hvadan utbetalningen af ett arfvode under tiden upphört. Men då, uppå underdånig hemställan af lagberedningen, det efter Staaf lediga runi numera blifvit åter tillsatt , och det arbete, som åt lagberedningen är vordet anförtrodt, finnes vara af beskaffenhet , att viss tidpunkt för dess afslutande icke kan förut bestämmas, vill Kongl. Maj:t i nåder föreslå Rikets Ständer, att, i likhet med hvad vid förra Riksdagen beslöts, ett belopp af Tolf Tusen Riksdaler Banko årligen må för lagberedningen ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att utgå från och med början af nästkommande år, då det förra anslaget upphör, till och med slutet af det år, då Riksdag näst derefter ånyo inträffar, så framt lagberedningen icke derförinnan sitt uppdrag fullgjort. Och lärer, då förslagsanslaget till tryckningsoch öfriga omkostnader torde komma att, sedan lagberedningens redan hafda utgifter blifvit godtgjorda, lemna obetydligt öfverskott, ny tt anslag af Tre Tusen Riksdaler banko för enahanda ändamål böra beviljas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den 9 November 1847. OSCAR. A. Posse. Utdrag Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 13.
Vid afskedet tryckte hon hjertligt min framräckta hand, och jag såg i hennes ögon framglänsa ett par tårar, hvilka naturligtvis ej kunde undgå att röra mig, ty äfven hon sjelf var ju allt annat än lycklig, och en olycklig medmenniska har alltid rätt att göra anspråk på vårt medlidande. Jag beslöt mig dock för att på allt sätt söka glömma henne. Derhemma i mitt rum satt mamsell Ringvall som vanligt på senare tiden och väntade mig med dukadt qvällsmatsbord. Men leendet, som vid mitt inträde spelade på hennes välvilliga läppar, försvann helt plötsligt, när hon såg de tunga moln, hvilka lägrat sig på min panna. »Hvad har händt?» sporde hon med orolig stämma och reste sig hastigt upp ifrån stolen. »Herr Chronschough har väl inte blifvit sjuk?» »Nej,» sade jag, »men jag mår icke väl ändå.» Hon frågade då, ännu mera orolig, hvad som händt mig, alldenstund jag såg så deprimerad ut. Jag svarade helt kort, att det kunde jag ej säga henne. Ett skarpt drag af missnöje aflöste ögonblickligen det bekymrade uttrycket i hennes ansigte, och i det hon skickade sig till att lemna rummet, sade hon med af sinnesrörelse darrande röst: »Jaså,» sade hon, »jag har således inte herr Chronschoughs förtroende. Nå, då så skall jag heller inte längre besvära med min närvaro. God natt!» Då hon kom i dörren, vände hon sig om och gaf mig en lång, frågande blick, liksom om hon väntat, att jag skulle kalla henne tillbaka och öppna mitt hjerta för henne. Men deraf blef nu ingenting. Ty huru skulle jag väl sanningsenligt kunna redogöra för orsaken till min misstämning! Och att slingra mig undan med en dikt, dertill hade jag alltför stor aktning både för henne och för mig sjelf. Jag fann det sålunda långt bättre att låta henne vara förtörnad öfver min brist på meddelsamhet, än att, genom uppenbarandet af min kommunikation med Emelie, gifva henne anledning att göra sina reflexioner öfver mitt förhållande till den unga flickan.
Utdrag af Protocollet öfver Kammar-Ärenden, hållit inför Hans Majit Konungen, i StatsRadet, på Stockholms Slott, den 17 Martii 1818. Tillförordnade Stats-Secreteraren Friherre Ehrenborgh anmälte i underdånighet: f:0 Riksens Ständers underdåniga hemställan, om en sådan förklaring uti Kongl. Förordningen den 3 December 1812, rörande förhöjning i vissa delar af Expeditions-Taxan, att den, genom samma Förordning stadgade Cancellieafgift, af Sexton skillingar, som i enskildta mål borde erläggas, och åtfölja Ansökningsoch Besvärs-Skrifter, hvilka uti samtel ige Rikets Collegier , StatsContoiret undantaget, ingifvas, eller från Konungens Befallningshafvande insändas, icke måtte vidare än för första skriften i hvarje mål äga rum. 440 Den 15 April. Denna Riksens Ständers underdåniga hemställan täcktes Kongl. Maj:t i Nåder bifalla, till följe hvaraf HofRätterne och Samtelige Collegierne, Stats-Contoiret undantaget, skulle förståndigas derom, att, i följd af KongL Maj:ts Nådiga Förordning den 3 December I812, endast uppbära den beviljade Cancellieafgiften af Sexton skillingar Banco-Sedlar för första skriften i hvarje Ansökningseller Besvärs-mål, ehvad de omedelbart ingifvas, eller genom Konungens Befallningshafvande varda insände. Ex Protocollo .E. von Stockenströmt Enligheten med det uti Kongl. HofCancellers-Expeditionen förvarade Original, intygar: Olof Sahlgren. Cancellist. Afskrift.
Stats-kontoret uppgjordt omslut öfver Sundhets-kollegii räkenskaper, låtit utarbeta nedanstående tabell, sorn angifver förhållandet mellan inkomster och utgifter på ett tydligare sätt, än det uti Kollegii hufvudbok meddelas. Dessa räkenskaper, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit utan anmärkning granskade, hafva i öfrigt ej heller från Revisorernes sida föranledt någon erinran. Den 26 September anställdes inventering af säkerhetshandlingarna för Sundhets-kollegii ut lanta medel; och befunnos dessa handlingar i behörig ordning Redogörelsen för Karolinska Institutets underhållsmedel för ar 1863, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och hvarvid Revisorerne ej hatt något att erinra, upptager inkomster och utgifter sålunda: § 3. Kongl. Sundhets-kollegium. (Bil. litt. L.) Karolinska mediko-kirurgiska Institutet. Debet. Uppbörd: Utgifter: För egendomens underhåll m. *»573: 6. » anatomiska professionen J-yy1 » laboratorium ^ 16' Gratifikationer _ Balans till år 1864: Kontant behållning 56. Summa 5,206:; 28- Under läsåret 1862—1863 utgjorde de studerande vid Karolinska institutet 134,. af hvilka voro dissekanter och laboranter 19, vid klinikerna tjenstgörande samt åhörare 115. 134, Af detta antal hafva tillhört: Upsala Universitet 86, nemligen Mediko-filosofie-kandidater 15. Medicine-licentiater och doktorer 14. 86.' Lunds dito * 30, » Mediko-filosofie-kandidater 4. Medicine-licentiater och doktorer 5. 30.. Karolinska; Institutet 13, » Kirurgie-kandidater 11. Veteri.nänVrättii:ingen i Stockholm. , räkpn skan sorn i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad med Denna Inrättning» .g ,reme e föran/edt till någon erinran, redovisar inkomster och Utgifter a) Ordinarie anslaget. Debet Balans från år 1862: 5,408: 34.
Lif-Gardet till häst reduceras till 4:ra sqvadroner, hvardera på 100 man, af hvilka 75 äro beridne, hvarigenom besparas kostnaden för nedan upptagne Sqvadrons-Befäl, jemte 83 hästar, nemligen: 1 Ryttmästare 1,960: „ „ 2 Stabs-Ryttmästare , 1,680: „ „ 1 Löjtnant 740: „ „ 1 Under-Löjtnant 600: „ „ 1 Fahnjunkare 360: „ ., 1 l:ste Sergeant 220: „ „ 4 Sergeanter 800: „ „ 2 Trumpetare 360: „ „ S:gr 6,720 Kostnader för fouragering, remontering, hästheslag och medicamenter för 83 hästar, i Stat beräknad till 136 R:dr 24 ^k., 11,329 R:dr 24 sk., eller, i rundt tal 11,330: utom af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster ersatt brist uti Fouragerings-anslaget, per medium beräknad till circa 4,150 R:dr. A. genom antagande af Utskottets Förslag till reglering af Riks-Statens 3:dje verkets organisationskulle uppstå och i hvad mon de kunde blifva tillräcklige ningarj hvilkas utsträckning Utskottet ansett i sammanhang med dessa indragnin - Banco, Kostnaderne för Armeens och Beväringsmanskapets vapenöfningar, dier de beräkningar, som ligga till grund för Kongl. Maj:ts Nå- liga Proposition och Herr General-Adjutantens för Armeen underlåniga Betänkande, calculeras till följande belopp: Arme'en: Befälets öfning. Befäls-möten vid Cavalleriet 14 dagar 6,247: 4.