Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. beviljas, under förbehåll, att de blifvande åbyggnaderne å dessa boställen af församlingar i all framtid behörigen underhållas. Ropades ja. 25:te punkten, ang:de statsbidrag för ombyggandet af Veterinär-inrättningens i Stockholm smedja. R. o. Ad. fann denna punkt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. 26:te punken, ang:de äskadt ärligt anslag af 1,000 r:dr under 3 års tid till Svenska Nykterhetssällskapet. Hr von Hartmansdorff: K. M. har, för Svenska Nykterhets-sällskapet äskat ett årligt anslag af 1,000 r:dr, att, under 3 år, utgå med tillsammans 3,000 r:dr, för att, efter omständigheterna, af sällskapets direktion användas både till nykterhetsskrifters lifgifvande och för nykterhetstalares kringsändande. Dessa utvägar äro de, som ansetts verksammast bidraga till den goda sakens befrämjande, men sällskapet har, i anseende till sina tillgångars ringhet endast kunnat i inskränktare mån dem begagna. R. o. Ad. behagade återremittera denna punkt, emedan StatsUtsk. för bristande tillgångar hade afstyrkt anslagets beviljande. StatsUtsk. har nu förnyat sitt afstyrkaude. Jag tror deremot, att fä anslag torde vara så nyttiga och så mycket till besparing ledande, som detta. Det är nemi. otvifvelaktig!, och torde af en hvar, som tagit saken i närmare betraktande, erkännas, att nykterhetssällskapens bemödanden inom riket icke ringa verkat till fylleriets hämmande. Om denna verksamhet får fortfara, så är det sannolikt att brottslighet och fattigdom derigenom komma att minskas, samt att utgifterna till fattigvård och sjukvård i samma män varda ringare, än de eljest skolat blifva. Jag hoppas derföre, att R. o. Ad. måtte bifalla det anslag K. M. till detta nyttiga föremål äskat. Det förhåller sig så, som K. M. äfven i den nådiga proposm omförmält, alt Svenska Nykterhetssällskapet likasom de öfriga hafva få eller inga tillgångar.
Möjligtvis kan dock syftemålet dermed — nemi. att erhålla en förbättrad lagstiftning för tryckfriheten — äfven derförutan vinnas, och för den händelse att det faller, hoppas jag att detta måtte kunna ske. Denna förhoppning, mine Hrr, stödjer jag derpå, att förhållanderne inom representationerne mycket förändrat sig på de sednare åren. Det misstroende och den afundsjuka, som förr icke sällan var emellan de särskilda St:n rådande, Den 13 December f. m. 633 har betydligt förminskats och endrägt tyckes allt mera och mera vilja göra sig gällande. Förena sig således det Svenska folkets särskilda fördelningar i sträfvandet att med gemensam vilja och kraft utföra de förbättringar, som i nu ifrågavaride del af lagstiftningen kunna erfordras, så kan äfven det mest svårbandterliga maschineri ej hindra dem att ernå nyttiga resultater. Det är häruppå, som jag för min del stödjer den förhoppning, att den dag dock en gång skall randas, då hvad som kan vara nödvändigt för införande här i landet af en förbättrad lagstiftning i afseende på tryckfriheten skal! låta sig göra, och då må det nu under öfverläggning varande förslaget gerna för mig falla, öfvertvgad som jag är, att i alla händelser det första och det nödvändigaste må vara undanrödjandet af det misstroende, som från många håll tyckes emot detsamma uttala sig. Det må då vara bättre, att man med alla de omgångar, som f. n. äro påbjudna, försöker vinna det åsyftade målet; hvad mig beträffar, skall jag alltid efter min ringa förmåga söka medverka till hvad jag anser vara sannt och rätt, samt för fäderneslandet nyttigt. Afven härtill yttrades bifall, hvarjemte ropen på propos. förnyades. Ur Ribbing, Arvid: Endast i fråga om gagneligheten att flytta Tryckfrihets-författn:n ur grundlagarne till den civila, beder jag att få yttra mig:
I följd häraf och då Utskottet uti sistnämnde Utlåtande frånträdt dess uti 2:dra momentet af Stats-Utskottets Memorial_, N:o 3y5. 5 förevarande punkt gjorde tillstyrkan, att augmentsräntorne borde liqvideras efter enahanda grunder, som blifvit föreslagne för räntor och tionde, hvarför lösen skulle lill Statsverket erläggas, har denna fråga förfallil; men i afseende å, huru förhållas skall med sistnämnde räntors och tiondes godtgörande, hafva två Stånd slädnät mot två. Härvid anser Utskottet sig höra fästa Ridderskapels och Adelns samt Preste-Ståndets uppmärksamhet derå, alt, fastän Utskottet i ett sammanhang framställt förslag lill alla de förändringar, i afseende å grundräntorna och sältet för deras utgörande, m. nu, som Utskottet funnit böra vidtagas, är likväl förslaget om de till Statsverket ingående räntors och tionde-spanmåls lösande med contant, efter medelpris, icke ovilkorligen beroende af frågan derom, huruvida flere räntor och tionde-ansla n> än som nu äro Kronan behållne, böra till Stalsveiket indragas. Vid sådant förhållande och då följaktligen, äfven 0111 de anordnade indeldla räntornes och lionde-spanmålens indragning till Statsverket för närvarande icke skulle komma att ega rum, intel hinder möler alt vidtaga de förändringar uti sältet för utgörandet af Kronans hittills behållne räntor och tionde-spanmål, som kunna finnas lämplige och af behof påkallade, har Utskottet trott sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln samt Pi esle-Ståndet, lili beredande af den vid flere Riksdagar ifiågaslällde lättnad för de skallskyldige att, medelst lösen efter medelpris, undvika de tryckande svårigheter, hvilka genom pris-stegring vid missväxtår uppkommit, samt med afseende jemväl å den lättnad och förenkling i Krono-räkenskaperne, som derigenom bereddes, skulle finna skäligt ali uti ifrågavarande fall instämma uti Borgareoch Bonde-Ståndens beslut.
– Var, måhända, äfven till detta verk bevekelsegrunden mera behofvets än snillets: så är den dock, genom utförandets talent, här fullkomligen öfverskyld. Men fullständigast gäller detta om dem af Kexéls arbeten, för hvilka efterverlden är benägnast att inrymma honom en plats i sin hågkomst: de dramatiska. Med klar kännedom af sin natur, höll han sig der inom Lustspelets område, och helst inom den rena Komediens. Så ofta han var trogen denna sin innersta syftning, lyckades han till den grad, att han ännu qvarstår såsom en af de utmärktaste bland dem, som hos oss försökt sig på samma täflingsbana. Med undantag af ett par öfversättningar från Fransyskan, den på Mamsell Holmstedts vägnar tolkade ”Slafhandlaren i Smirna”, samt ”August och Theodor eller Kammar-Pagerne”, som uppfördes första gången 1794, äro de öfriga originaler i den betydelse, som Kexéls egnaste arbeten vanligtvis voro det. Vi nämna dem här i ordning af deras ålder: ”Sterbhus-Kamereraren Mulpus, eller Kaffehuset i Stora Kyrkobrinken”, första gången uppförd den 5 Januari 1788; ”Michel Wingler, eller Bättre vara brödlös än rådlös”, första gången uppförd den 18 September 1788; ”Bergslags-Fröken eller Rivalerne”, första gången uppförd den 3 Maj 1789; ”Kapten Puff eller Storprataren”, första gången uppförd den 15 December 1789; ”Välgörandet på Prof, eller den oförväntade Mågen”, första gången uppförd 1790; ”Folke Birgersson till Ringstad”, första gången uppförd den 28 Januari 1793; slutligen ”Namnsdagen”, första gången uppförd den 18 Februari 1795.
Någon oriktighet finnes icke i den af Utsk. upgjorda tariff, emedan det är densamma, som under de föreg:de åren varit gällande. Jag kan icke finna något skäl hvarföre man skulle nedsätta summan, för det att K. M. icke har beräknat att den skulle ulga till fullt samma belopp som hittills. Hr von Hartmansdorff: Suraman är äfven, om man räknar allt tillsammans, sä ringa ali beloppet för Statsinkomsterna är likgiltigt. Om rict skiljer på 530 r:dr, betyder föga, emedan det ingår i liqvideu emellan Statsverket och Riksg:s-kont. Men hvad Bevilln.Utsk. föreslår och Ständerna besluta, bör vara sä bestämdt, alt trassel icke föranledes de myndigheter, som skola påföra, upbära och kontrollera afgifterna från hvarje serskild stad. Salu-accisen får icke vara en förslagsberäkning såsom förslags-anslagen äro, utan skall utgöra bestämda summor. Det är derföre jag tror, att betänk, borde återremitteras. Gr. Gyldenstolpe: Man kan tillfredsställa Hr von Hartmansdorffs invändningar mot detta betänk, dermed alt man utesluter orden: ”på sätt K. M:s nåd. propos. i denna del innehåller, en Den 14 Ju n i. 73 summa af 2000 r:dr må vid Statsregleringen nptagas såsom städernas salu-accis-afgifl”, hvarigenom det kommer att endast stå, ”att salu-accisen skall fördelas och ulga enl. härhos bilagde förslag till förnyad tariff för fördelning af salu-accis-ersättningen utaf städerna”. Delta malle väl vara fullkomligen bestämdt. Frih. Palmstjerna: På det sätt Gr. Gyldenstolpe nu framslällt, är jag fullkomligen tillfredsställd, och afstår från alla anmärkmr. Hr Hjärne, Harald: Mig förefaller det som om Bevilln.tJtsk. i detta betänk, hade inblandat sig något i StatsUlsk:s göromål, och all det är egentligen derom som tvist nu upsla». Gr. Gyldenstolpe har troligen äfven insett detta, då han föreslagit att uttaga några ord ur Utsk:s betänk.
S Sami. 6 Haft. \ 4 STOCKHOLM, f. <L Schultze’* Boktryckeri 1854. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 40. 1 N:o 40. Betänkande, i anledning af vackt motion om meddelande af föreskrift, att Kassa-inventeringar årligen skola hos Hos pitalssyssloman verkställas.
Vilkoren för den sålunda för en tid af femton år föreslagna nj’a anstalten voro hufvudsakligen, att rusthållarne, under fredstid, skulle årligen i penningar erlägga en, med ledning af sednast anskaffade munderings-kostnad och calculerade brukningstid, uträknad afgift, till underhåll af redan befintlige och upphandlig af nya bevärings-, beklädnads-, remtygsoch sadelmunderingspersedlar samt hästbeslag, hvilken afgift skulle till oförminskadt belopp utgöras intill det år, då ny mundering bchöfde åt truppen anskaffas, hvarefter afgiften för den följande tiden skulle å nyo bestämmas och rusthållarne ega aLt tillgodonjuta det öfverskott eller tillskjuta den brist, som kunde i Regcments-Direclionens Gassa förefinnas, samt alt rusthållarne, under krigstid, skulle, emot befrielse från ifrågavarande persed ars anskaffning och underhåll, årligen erlägga, för de commenderade numren, till General-Krigs-Commissariatet dubbla beloppet af den årliga afgift, hvilken under de nästföregående fern fredsåren blifvit i medeltal till Regements-Directionen inbetald. Vidare blef, i afseende på ordningen - Statssamt Allm.
Dito Finbladiga . Husbehofs-Mjölqvarnar, deraf 37 stycken med särskil Husbehofs-Sågqvarnar Brädgårdar . Stampar Stång jerns-Verk Ämneshammare ■ . Masugnar, (deraf 3 stycken öde) . Jern-Manufak tur verk af särskille slag Jerngrnfvor (deraf \ ödq) Pappersbruk Tegelbruk Oljeslagerier Garfverier Blankläders-Fabrik Klädes-Fabriker Färgerier Kalkugnar 1 Potlaskebruk ' . Ättike-Fabrik Fartyg Fyrbåk . Djurgårdar ' . Teater . Kronoparker och Allmänningar soiia tillhöra Kronan Landsoch Härads-Allmänningar af i,goo tunnclands rymd Diverse personer som ej höra lill viss näring Sterbhus, Testamenten, Gåfv or och Fidei-Commisser A n martn. TJti hemmantalet 4o43/*g Mantal är inbegripet 4 stycken Prestegårdar Jordehoks Mantal, men i allmänhet ansedde till 1 Mantal hvardera. ■skil förbe 1 e och för dess ständi Jo eJ lebo stor ande ider m upj 5 u ätt nas n/ö äkn st Hc som ken mai ta •enderad ej u I5,285f 1201,927/) I k Tabel! för Landet inom Stockholms Län. Underliållne Kreatur. Stats - Bevillning efter 1823 oell 1830 årens Förordningar. Clerecie Statens Underhåll. » C/l ? M. GYLLENHOFF. / KONGL. M A J: TS BeF^LLNINGSH^FT^NDES k . / y'. TILL KONGL. M A J : T I UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÄRS-BERÄTTELSE, Fö/J ÅREN 1828, 1829, 1850, 1851 OCH 1852. Ä€<S> CBfUOli i®, TRYCKT HOS BERNH. M. BREDBERG, I 8 34. I t:o Länets Allmänna beskaffenhet.
Revisorers Berättelse. 465 Transport 3:o Dito Dito hos Love Smith SiComp.j Scott S&Gorclon samt Ahlberg omkring 2,000:'—«— . „ _ 4 15,201: 11.6. Återstå såsom tills vidare säkra tillgångar 213,122:16.9. Om nu mot Skuld-Summan, som, efter afdrag af åtskilliga Poster, utgör . 224,829:18.5. jämnföras de tills vidare såsom säkra beräknade tillgångar 213,122:16.9. så visar sig en sannolik brist af 11,707: 1.8. Malmo f d. Discontf Enligt förut åberopade Bilagan N:o3, utbalancerades uti den, vid förra Discont-Contoiret i Malmö, under den 3o September 1818, afslutade Hufvud-Bok: Och således ett Öfverskott af 137,542:29.2. Enär, under Utredningstiden, till skulders afbördande, Transport 137,542:29.2. 1 Sami. 3o 466 Riksens Ständers Transport 137,542:29.2. räntefria Förskott fått begagnas i Vexel-Banken, samt någon förlust på ofvanberorde inbalancerade Tillgångar icke kail synas i Räkenskaperne, så bar Ränte-vinsten, efter afdrag af de dermed bestridde Utredningsomkostnader, ökat Tillgångarne, och hvilken behållna Ränte-vinst utgjort: för Oct., Nov. och Dec. månader 1818 . 7,298:33.6“. Hvadan uti 1821 afslutade Huf-~ vud-Bok utbalanceras ett Öfverskott af 225,733:12.7.
N:o 22, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o 14, rörande väckte motioner om andringar i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne .och vilkoren för hemmanskhfning samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman, fann Ridderskapet och Adeln för godt att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut afslå Utskottens förevarande Utlåtande. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 19 och 20 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 26, i anledning af väckta motioner, angående dels bestämmande af ersättning åt Nämndemän och Fjerdingsman för biträde vid åtskilliga extra förrättningar, dels ock förhöjning i de, såsom traktamente, åt dem i nu gällande Expeditions-taxa och resereglemente bestämda belopp. S. D. Föredrogos och biföllos Expeditions-Utskottets den 19 dennes på bordet lagde Memorial: k Prof.-Utdrag den 21 Augusti i851. 527 N:o 10, angående medels anvisande till gratifikationer åt extra biträden vid Utskottets Kansli: och N:o 11, angående förhöjdt arfvode åt Föreståndaren för tryckeri-afdelningen af Utskottets Kansli. S. D. Föredrogos och ladcs till handlingarne Stats Utskottets i gårdagens plenum på hordet lagda Memorial: N:o 328, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 291: N:o 329, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 295, och N:o 330, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 296. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Ulskottets i gårdagens plenum på bordet lagda Utlåtanden: N:o 331, angående köpeskillingen för den kronan förr tillhöriga s. k.
Härnäst förekommer att utreda huru det tillgått att Riksgälds-Conloiret icke af Banken erhållit mera än för år 1829 R:dr 5o,i54: 4& 2. i stället för r5o,6o2: 42. ir. och för år i83o — 80,690: 27. 10. 85,149: 42* 6. eller för båda åren R:dr 13o,845: 26. — i stället för 235,752: 37. 5. hvartill öfverkotlen å Bankens behållna Räntevinst i verkligheten uppgått. - 43 - Detta härrör deraf: 1:0 Att Banco-Fullmägtige ansett Banco-Lagens (af den i Mars i83o) ofvanintagne /j. §. böra redan vid 182g års slut tillämpas, och att följakteligen Bankens Capital-Öfverskott på det hela genast vid denna tidpunkt måste uppgå till den summa af R:dr 4>4°o>ooo, hvilken såsom grundfond blifvit förklarad. 2:0 Att Banco-Fullmäktige ansett Ränteinkomsten böra lemna ersättning för inträffad verkelig Ca pi'tal-fiÖ.r minsk ning, på sätt att dervid ej borde afgå eller i beräkning tagas hvad Capitalet, genom verklig inkomst i annan väg, under året kunnat vinna. Då Rikets Ständers beräkningar uppgjordes efter en provisionel sammanfattning af Bankens Tillgångar, Fordringar och Skulder vid slutet af år 1828, före afslutningen af det årets General-Hufvudbok, visade sig Resultatet på det hela sådant, att, sedan fordringar hos Staten till belopp af R:dr 144)07,587: 3c). 8. blifvit från beräkning uteslutne, Skulderne öfverstego Tillgångarne med R:dr 891,958: 3o. 11., hvaraf följde, att Grundfonden, då utförd till 4>40l>432: i3. 2., lemnade, intill dess berörde brist hunnit fyllas, i behåll egentligen endast R:dr 3,509,478: 3o. 3.
Har Utskottet af den Kamare, som första rösten i ett mål eger, er Bih. lill R, öV. Fröt, 1845* 3 Sami, 16 Håju 4 26 lior till Constitutions-Utskottets MemorialN\o 26. hållit tillstånd att af enskilda Svenska män infordra upplysningar i samma mål, åligge det hvar och en att Utskottets frågor besvara. §• 79- Alla i Riksförsamlingen och dess Kamrar hällne protocoll skola, så tidigt ske kan, genom trycket utgifvas till deras fullständiga innehåll, med undantag blott af sådant, som enskildt rör en Kamare. Konungens framställningar, Utskottens Utlåtanden samt de Protocolls-utdrag, genom hvilka Kamrarne meddela hvarandra sina beslut, skola icke i prolocollen intagas, utan endast till sitt innehåll korteligen deruti anföras. Dessa handlingar tryckas serskildt, såsom ett bihang till Riksförsamlingens protocoll, och utgifvas under Expedilions-Utskottets uppsigt. §. 80. Svenska Folkets urgamla rätt att sig beskatta utöfvas af Riksförsamlingen allena vid allmän Riksdag. §. 81. Vid hvarje Riksdag låt er Konungen för Stats-Utskottet uppvisa StalsVerkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar skulder. Skulle genom Tractater med främmande magter några medel Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. §. 82. Vid hvarje Lagtima Riksdag låte Konungen, antingen då Riksdagen enligt 64 §• öppnas, eller sist inom fjorton dagar derefter, till Riksförsamliogen framställa hvad, på grund äf Rikets och Stats-verkets tillstånd och behof, kan tarfvas utöfver de ordinarie inkomsterne, och huru stort belopp må genom beviilningarne fyllas. Vill Konungen vid Urtima Riksdag sådan framställning göra, vare om tiden lag samma §. 83. Sedan Stats-Verkeis behof blifvit af Riksförsamlingen godkände, anvise Riksförsamlingen nödige medel samt fästställe tillika, huru serskilda summor skola till serskilda ändamål användas, och upplage dessa summor under bestämda Hufvud-tillar uti Riks-staten. §.
Den som bifaller Utskottets af tre Stånd gillade förslag, att införselstullen för Spetsar, Uddar och Blonder: Silkes och Linne-, bestämmes till 6 R:dr skålpundet, röstar Vinner Nej, kommer införselsafgiften för denna artikel att, enligt Bonde-ståndets beslut, utgå med 7 R:dr 50 öre skålpundet. Den af Utskottet för Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning strumtdlverkade arbeten, ej specificerade: »andra slag», samt förVantar: »andra slag», förepor‘ slagne införselsafgift af 1 R:dr skålpundet, har blifvit af samtlige Riks-stånden antaVantargen att gälla ifrån början af år 1860, men för de båda föregående åren har denna afgift blifvit bestämd: af Ridderskapet och Adeln till 1 R:dr 50 öre år 1858 och 1 R:dr 25 öre år 1859, af Pi 'esteoch Bonde-stånden till 1 R:dr 50 öre under båda åren och af Borgare-ståndet till 1 R:dr 25 öre likaledes under båda åren. Då således tvänne Stånd, Presteoch Bonde-stånden, sammanstämmande beslutat att ifrågavarande afgift skall under nämnde tid fastställas till 1 R:dr 50 öre skålpundet, har Utskottet ansett sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet, att, med frånträdande af sina härifrån och sins emellan skiljaktige beslut. instämma med de båda förstnämnde Stånden; och får Utskottet, för den händelse dessa inbjudningar icke skulle bifallas, föreslå följande omröstningar: Derest Bondeståndet vidblifver detta sitt skiljaktiga beslut, föranledes följande omröstning Ja; Den det ej vill, röstar Neg; 38 Bevillnings-Utskottets Memorial JM 27. a) om kontra-proposition: 63:o.
Om elbömåba inträffar, afräfnad wib tareringen ben bet af pufet, forn är upps bränb, od), i fall pela pufet brunnit, uppfattad enbaf tomtenö wärbe, änba till bef pufet åter blifroit uppbpgbt. $ör merffälligpeteu t)äraf åligger bet ej miiibre allmänna 3Sraitbfobö Oeit tid fäberna pöranbe jörb, meb berå waranbe bpggnaber, märberaö efter eitapanba grunb, font för tanbtegenbontar är flabgat>, meb affeeube lifwäl å ben förre affallning, font fabdjorb wattligen gifwer. § 107. (Sfter flutab tarning, åligge Oa r e r i n g ö^o mm i 11< : e tt att, jemte en ur pwar Oareringö (Dm en allmiin JjJrijfniiigs-Kominitté i Ijwarjc Cä 11. § 109. $ör att granffa tarevingavne å näring, rörelfe od) löne Äommitteerned antal bet mebgifioer, få att en cirfnleraitbe ordning Äomtnitteerne emellan, få midt jtg göra låter, följed. § lil. Sanbd Ifoé ^röfningé Str Sanbdljöfbittgett af förfall f>inbrab att i Äommittéeitd göromål beltaga, aninette bet i unberbåntgfjet t)os konungen, font, få toiba bet antttäfba förfallet gobfäitneb, lärer täcfaö en annan Orbförattbe i nåber förorbtta; men ffulle förfallet inträffa få nära ben tiben för $Pröfningd Äonttngeitö äSefallnittgdljafwaiibe utnäinne, att föra ^rotofod od) Sängs ber, en perjon, font icfe i annan egenffap wib Äommitteen flad wara ttärwa
Föreskrifterne uti i83o års förordning äro lätt uppfyllde, ty bebyggd blifver en sådan lägenhet, då en koja för bran vins-pannan der uppföres och serskild åbo erhåller densamma uti bränkarlen eller qvinnan.” ”Slutligen får jag äfven reservera mig emot Utskottens beslut, att emot hvad hitintills öfligt varit, ingå lill Rikets Ständer med förslag till grunder för bran vins-bränningen, utan att på samma gång insända ett förslag till författningen; olägenheten deraf är icke allenast saknaden af den lätthet att bedöma grundernas användbarhet genomett bifogadt förslag till deras tillämpning med åtföljande controler, utan äfven den stora tidsutdrägt detta förfarande kommer att orsaka, genom de vidlyftiga discussioner inom Riks-stånden, sorn i detta ämne alldrig uteblifva, de» må endast röra grunderne eller författningen, och hvilka discussioner förorsaka en tidsutdrägt of3:ne veckor, ja kanske af en månad, innan Protocollet ifrån Cancellierne kunna blifva expedierade till Utskotten.” Bevilln.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N'.o 3. 33 ”Skall det sammansatta Bevillningoch Oeconomie-utskottet afvagta tiden för uppgörande af Förslag till Författningen, ända till dess Rikets Ständer, efter skedd återremiss, ånyo till sig fått remitterade grunderne, dessa blifvit beslutade af hvarje Stånd, jemkningspropedur föregått och de oförenliga skiljaktigheterne i förstärkt Stats-Utskott slutligen afgjorde; — så torde, när samma vidlyftiga förfaringssätt sedermera förestode, förslaget till sjelfva författningen, dess slutliga afgörande af Rikets Ständer icke kunna emotses förr, än i November, om Riksdagen så länge skulle komma att fortfara.” 8:0 Af Hr Ekenstam, Israel: ”Förslag till grunder för bränvins-bränningens utöfning jemte de närmast med den gemenskap egande bestämmelser. 1:0 Bran vins-bränningen fördelas i 2:ne slag, nemligen i Husbehofsecli i jFb&rfÅs-bränning. 2:0
Cederström gjort emot detsamma, nemi. att förste landtmätaren ej har tillräckliga handlingar för att derpå grunda sin granskning af den inkommande förskottsräkningen, erkänner jag fullkomligt, och detta har utgjort den hufvudsakliga anledmn för mig att ej kunna instämma i Utsk:s förslag. Jag anser mig likväl skyldig alt något närmare redogöra för de skäl, som hafva föranledt Ulsk. alt besluta sig till föreslåendet af ifrågavande förändring. Den 26 September. Då räkning af landtmätare tillställes delägare i skiftesförrältning, eger denne nu att genast klandia densamma. Genom den tvist ang:de räkningens belopp, som sålunda kan uppkomma mellan landtmätaren på ena sidan och jordegaren å den andra, uppstår hvad vi i lagspråk kalla jäf. Vid åtskilliga tillfällen har vid domslolarne den åsigt gjort sig gällande, att landtmätaren, såsom jäfvig, till följd af den uppkomna tvisten, ej kan fortfarande handlägga det påbörjade skiftet, utan måste dermed upphöra till dess att den uppståndna tvisten mellan honom och jordegaren blifvit afgjord. Skiften hafva härigenom blifvit fördröjde, och detta är anlednm hvarföre Utskm ansett det nu föreslagna stadgandet vara af nöden. Genom det af Frih. Cederström framställda förslaget till en tillsats i 22 § af nuvar:de författning, kan, så vidt jag fattar, det af Utsk:n åsyftade ändamålet med förslaget ej vinnas. Hvad åter Frih:n yttrat derom, att, roed antagande af Ulskms förslag, det icke vidare skulle vara jordegaren medgifvet att klandra förskottsräkningen, så måste uti delta Frih:ns yttrande ligga ett misstag; ty ehuruväl jordegaren, enligt slutet af den föreslagna 24 §, ej ester rätt att klandra räkningen under pågående förrättning — och della just för alt vinna det ändamål Utsktn åsyftat — är rätt till klandertalan efter skiftets slut visserligen ej betagen jordegaren.