Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 217. neration, som efterkommande, till nytta, och med all säkerhet bereda Statsverket en ökad inkomst. Af denna anledning får jag vördsamt föreslå, att alla kungsgårdars, boställen samt allmänna inrättningars skogar må blifva ställda under Statens omedelbara vård och tillsyn. Om remiss af denna min motion till vederbörligt Utskott får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 30 November 1862. Claés M. Lewenhaupt. mo sid'. Af Herr Satielfelt* Hermall, angående pension åt framlidne Professoren Lars Johan Cronstrands enka, Fredrika Eleonora Cronstrand, född Landqvist. Efter att under en tid af 29 år hafva varit anställd som Lärare vid Kongl. Krigs-akademien å Carlberg alled derstädes år 1843 Professoren och Riddaren Lars Johan Cronstrand, efterlemnande enkan Fredrika Eleonora Cronstrand, född Landqvist och tre minderåriga barn, en son och två döttrar. Till följd af den ringa lön, som vid den tiden tillkom en lärare vid Krigsakademien, kunde icke Professor Cronstrand, genom afgifter till allmänna Enkeoch Pupill-kassan, bereda enka och barn någon pension efter sin död; hvarföre dessa vid dödstillfället befunno sig i knappa omständigheter. Under de nära Tjugo år, som derefter förflutit, hafva de efterlefvande endast med träget arbete kunnat förskaffa sig nödigt lifsuppehälle. Försvagade, enkan af årens tyngd, då hon nu uppnått den höga åldern af 69 år och den yngre dottren af 17 års barnaundervisning, emotse de en framtid, då behof och elände måste blifva deras lott. Såväl med anledning häraf, som ock ined fästadt afseende å det stora nit, Professor Cronstrand under sin lifstid ådagalagt vid undervisningen på Krigs-akademien och genom läroböckers utgifvande, Kr jag såsom min motion framställa, det Rikets Ständer täcktes meddela enkan Fredrika Eleonora Cronstrand, Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 551 under hennes återstående lifstid, en årlig pension af Fyra hundra Riksdaler Riksmynt.
Laron L. kr. von 8a»a. l. 8. 6Z9. LeorZ Lrer». Lremer. FUllM. lllbin Lrunäeisrjerna. I.. 8. 718- O. L. I»ocice. 720. FulllN. Luz;. Lkeisvarä. Fllllm. lacod LecierstrLm. L. 8. L. 8. 77g. iviannsrfeit. 776. »erman L^IIenkammar. Leifrags. 7^9- lläolpk piaan. Fullm. lokrin Loren Lrixenvalllk. l.. 8. 818 Leenstjerna. Fullm. Frid. FulllN. kreUric 8,1 versiolpe. L. 8. 857 Larlström, LllllM. Ldrenstrai. FUlllN. Lustaf L »isbstk. I.. 8. 8Z9. II. FulllN. L. il-i. l). L/ilenborZ. L. 8. 86ZI-S/onsten. Lurumsric. 256 Den Zo Maj. gzi. O. (gripenberg. g^2. von Zrömren. l.. 8. - FullM. 7. O. Lbrenborg. I.. 8. AzZ. 6. k. klupenkelt. g^Z. I. 6. krane. 7. 6. Os kerclie. gijg. Larl kreilric pfeiff. gZg. 8ablsfelclt. FullM. kuäv. Ostlok klex>csn;!ejöle!. k. b. l.. 8. Lronrtellt. Larlsson. l.. 5. Fullm. k.k (Vrecle. l.. 8. LIOg. Korn. Fullm. Gr. L. 1. (gvllenborg. k. 8. k. 8. LOZZ. kl. v. Korenrtsin. k. 8 212gkl. ak kartbom, k. 8.
Men att ge operetter och t. o. m. operor, der hvarenda en af de manliga uppträdande i fråga om röst-resurser kunna täfla med kråkoch sparfslägtet, det är konst, verklig utsökt konst till på köpet. Konungajubileet, som pä våra flesta teatrar framkallade så många lysande prof af snille och smak och historisk sanningskärlek se ’ n, blef för Södra teatern en anledning att pröfva sina krafter på ett af densamma förut oförsökt fält; det historiska skådespelet i den högre stilen. Vehikeln för försöket blef » Napoleon 1 », naturligtvis hemtadt från tyskan. Visserligen kan det tyokas, som vore det ett något egendomligt val af pjes till förhärligande af h. m: t konungens höga födelsedag och det synes ▼itna mera om insigt i tyska språket än om historisk kännedom, s&amp;som den flyktigaste erinring om » stamfaderns antecedentier » genast visar. Pjesen vill förhärliga Napoleon och troheten och den ädla, oegennyttiga uppoffringslusten hos dem som i motgångens dagar icke sveko. Och vid det Bernadottska namnet bifogade fransmännen länge ett epitet af helt annan innebörd. Men stycket var i alla händelser dråpligt och genom sitt granna språk excellerade det i viss mån inom det oafsigtligt, men starkt paro * diskas genre, hvadan det var högst nöjsamt att åse. På romanens och novellens område har den efter Strindbergs framträdande uppspirande yngre originalliteraturen genom Ernst Ahl-gren m. fl. kommit med goda beaktansvärda alster, men på den motsvarande inhemska dramatikens område är det ännu alldeles för magert. Och icke kan då Geyerstams sista pjes » Telje tokar », trots vissa mycket goda egenskaper, der komma att spela någon roll. Orsaken dertill har af somliga ansetts varabland annat dess tysken, och att förf. gått för mycket eller tyskt mönster kan väl ej heller bortresoneras. Men det Ir emellertid det goda med styeket trots dess ibland alldeles för lösa sammanhang, att förf. uppenbarligen vid nedskrifvaodet hade ett syfte, som han ville ha fram, nämligen att klämma till hvarjehanda officiöst artificielt sedlighetsnit.
Slutligen och då Utskottet, uti Utlåtandet N:o 64, angående beräkningen af Statsverkets inkomster, föreslagit, att rotefrihets-afgifterne för roteringsskyldig, men oroterad, jord, hvilka, enligt vid senaste Piiksdagen fattadt beslut, skulle till Försvars-Verket få användas, måtte bland Statsinkomsterne upptagas och deremot svarande anslag å 3:dje och 4:de Hufvud-Titlarne uppföras, har Utskottet, under åberopande af nyssnämnde Utlåtande, skolat hemställa, att å 4:de IIufvud-Titeln, under titel: af rotefriliets-afgifterna till Flottans materiella behof, må uppföras 5,500 R:dr; men att deremot, på enahanda sätt, sorn Utskottet, vid 25:te punkten uti Utlåtandet, angående 3:dje Hufvud-Titeln, i anledning af der uppfördt anslag af enahanda medel, föreslagit, motsvarande nedsättning må ega rum uti anslaget till Flottans nybyggnad och underhåll, som då skulle komma att, i stället för de förut beräknade 582,997 R:dr 28 sk., utgöra 577,497 R:dr 28 sk. Stockholm den 6 Juli 1840. Reservationer: Af Herr Grefve Hon i C. F: ”Emot alla detaljbestämmelser, rörande Flottans organisation, nybyggnad, underhåll och exercis, reserverar jag •mig, på grund af öfvertygelse om det olämpliga för Rikets Ständer att Stats-Utskotlets Utlåtande, N\o 204. 5 härom lemna föreskrifter, hvilka äro af elen administrativa egenskap, hvarmed Ständerna aldrig höra taga befattning. Äfven reserverar jag mig mot beslutet att å Flottans material-anslag afdraga beloppet af de Rotefrihets-vacance-medel, som äro beräknade till R:dr Banco 5,500.” Af Herr Friherre von Sprengtportenj som, i anledning af beslutet om en emot Rotefrihets-medlen svarande nedsättning i Nybyggnadsoch Underhålls-anslaget.
Uti det*a Bolag, som kommer att bildas på en Actie-teckning af minst 150, Banco och icke öfverstigande 200,< samma mynt, kan hvar och en af Invånare blifva delegare genom subjcripr tion å en eller Bete Adier. °oo R:dr 000 R:dr Rikets Bil-t-Stais-slAllm.BesVtO.Oec.Utsk.UtiNioSs.ss 3§. t Hvarje Actie ställes på en iummä af Ett hundrade Riksdaler Banco, deraf Tio' procent erläggas vid subscriptions-tillfället j samt återstoden, sedan Bolaget blifvit formeradt, efter Bol3gsstä'mmo-Beslut, inbetalas i den moa sådant för Inrättningen erfordras. Actie-egare vare dessutom förbunden att tillskjuta hvad, utöfver det tecknade Actie-beloppet, möjligen kan, för fullgörandet af Bolagets förbindelser, i en framtid behtifvas, Den Actie-egare, söm éj inom fö'reskrifven tid erlägger en vid Bolagsstämma beslutad och genom Allmänna Tidningarne behörigen kungjord inbetalning, håfve förlorat sin rätt till vidare delaktighet i Bolaget, och tillfälle Bolaget den af honom redan inbe^ talda summa. Sedan dej uppå sådant sätt, till Bolaget hemfallne Actier blifvit, genom i allmänna 3’idningarne Irenne gånger införd kungörelse, i laga ordning dödade, må Bolaget ega att nya Actier under samma Nummer låta utfärda, och desamma, genom offentlig Auction till den mestbjudande försälja, på det att Actie-antalet alltid må oförändra dt bibehållas. Actlerne ställas pä Innehafvaren och gälla vid Bolagsstämma, likasom vid den ärliga utdelningen af Bolagets möjliga vinst, i dens hand, hvaruti de vid upprop befinnas, 5 §•
Näder förordnad LommittLs är den bästa och genaste Utwägen, soM widtagäs kan, til styndesamt erhållande af detta wigtiga ändamäl. Mätte denna angelägna kommittés snart komma i iverksamhet, och de Ledamöter, dertil utses, med Uplyst kännedom om Znrätmingarnes bestaffenhet och brister, förena en sann och werksam nit, at undanrödja alla hinder och befordra förbättring och waragtigt beständ! Uri en enda omständighet tror jag mig liktal böra wara af olika ranka med Högloft. Utskotten. Det är om nödwänöighettn af en särskildt styrelse för dessa Werk och dei^as torsia stillande ifrän Förwalrningen af Sjö-Arenderne. Hela styrelsen af Lotö-Inrätrningen bestär af 2:ne Den 2z Mars. §>5Z Line ätstiljda och helt olika fördelningar. Den ena, som rörer sjelfwa iverkställigheten, innefattar tilsynen öfwer Lotsar och Lots-Betjeningen/ deras tilsättande och förafstedande, deras tjenstebefattning och all derwid förekommande ordning och öisciplme. Den ar, genom Konungens InstrEion för Sjömatnings-Lorpsen och siere af Kongl; Maj':r til» lagde ändringar och förklaringar, öfwerlcmnad til viieÄeurc-n för LolsrWerket, pä hwarö answar det ankomma stall, at tilräckliga, kunniga och uppasslige Lotsar ärv at tilgä, pä de til ombyte an, wiste platser, för de fartyg, som veras bitrave be» höfwa. Denna styrelse kan icke lämpeligen fräntagas den person, som ager högsta befälet, om säkerhet, drift och ordning införas och bibehäilas stall. Genom dett förening mev LKekSkeppet ivid Sjömätnings-Lortenz hwaruti denna styrelse nn är satt, böra desse Werk räcka hwarandra hanven och samfält bidraga til ömsesidig förbättring.
April II. 3, 351. — dess Kröning, Maji I. 276. — att Mcdstånden genom en Deputation måt9 te inbjudas att bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla alt Ständerne ej må io6 åtskiljas förr än de öfvervarit Kröningen* Febr. 107, i3o. Exp. 270. KröningsTafla, Konung Carl XIII:s, om inköp deraf, Jan. I, roo, 55^. Kungsgårdar, om försäljning af OfficersBoställen och, Maji II. 211, 621. Exp. Junii I. 536. — om en framdeles Disposition af Tullgarns Kungsgård, se Tullgarn. — om medel för Drottningholms Broars iståndsättande; se Drottningholm. — om en ny Stats reglerande för Gripsholms Slotts och Djurgårds Betjening; se Gripsholm.— om Flyinge och Dahlby Kungsgårds och Stuteriinrättnings Stat samt Dagsverkens utgörande dervid; se Flyinge och Dahlby Kungsgård och Stuteriinrättning.— om Aflönings-stat för Ulricsdals Kongl. LustSlott; se Ulricsdal. — om disposition af Rosersbergs; se Drottningen. Kungörelser, Konungens Befallningsliafvandes; se Konungens Befallningshafvande. Kustbevakningen, om dess fortfarande, i afseende på förekommandet af Lurendrägeri, Jan. II. 162. April II. 652. Kyrka, om tiden för Kungörelsers uppläsande i; se Predikstolen. Kyrkobyggnad, om Lån af allmänna medel i och för Landskrona Stads, Dec. 5g 1. Fehr. 226, 45©, 464. — om anslag af allmänna medel till upp - 107 Byggande af ny Kyrka och inköp af KyrkoherdeBoställe i Neder Torneå Församling, Jan. II. 148, 434- Febr. 224.
Landet försmägtar genom hastiga ombyten af Finan ce-systeme : all nöd öfvervinnes i 1 längden, om lugn och säkerhet beredes den nödstälda, att med återhämtade krafter frambringa nya utvägar till sin förkofran; det är mot sakens natur att försöka hastigt verkande medel. Det representativa myntet behåller jemt det värde det kan hafva, i förhållande till X-andets varuproduction. I den mon denna production ökas, stiger myntets värde, och först derefter kan en realisation blifva möjlig, som kan komma verkligheten närmare, än att blott stå på papperet. Om man såsom hufvudgrund antoge , att söka återföra det utgifna Credit - myntet i full circulation, genom sådane mått och steg, hvilka återgåfve de genom Statens förut gjorda anstalter befintlige Låne-inräitningat sadan kraft , att 8 54 Stutsoch Banko-Utekottens Betänkanden. de, enligt allmän Lag och ingångne Contrakters lydelse, skulle kunna uppfylla sina förbindelser, anser jag för en naturlig följd deraf, att när man höll en noga uppsigt öfver Clredit-verkens förvaltning, hvarigenom sä väl bedrägerier som ensidigheter och oförsigtigheter undanröjdes, Nationen äter betryggad i sina enskildta förhållanden, lärd af erfarenheten orri det vanskliga af vinglerier, skulle bemöda sig, att genom sin arbetskrafts användande realisera credic - myntet. Att en fullkomlig Näringsfrihet vore ett hufvudvilkor för möjligheten af en sadan anstalts lyckliga utgång, behöfver lika litet anmärkas, som det här är stället att utreda hvad dermed förstås; men att dess införande är oumgängeligt för Statens möjliga förkofran , att alla mått och steg , som dessförutan vidtagas, endast bibehålla förlägenheten under en annan form, tror jag här böra besinnas.
Beträffande kungörelsen om det förlorade depositionsbeviset för Vaktmästaren Malmberg, så passerade händelsen redan år t8o3,och förnyelsen skedde år i8o4* Förnyelsen kunde ej äga rum utan kungörelse i allmänna Tidningar; uteblef den, var det ett tjenstefel — och jag tror icke det varit nödvändigt för StatsUtskottet att efterforska, huruvida RiksgäldsContoirets tjenstemän för 25 år tillbaka begått något tjenstefel, Det vore i sanning för mycket begärt af ett Utskott, att gå så långt tillbaka med småaktiga rechercher. Beträffande åter Segelins fordran hos RiksgäldsContoiret, som af Contoiret utbetaltes redan 1817, till följd af Kongl. Maj:ts dom den 17 Januarii samma år, så saknas visserligen i Utskottets Utlåtande uppgift om tiden, då stämningen skedde. Men jag tror ej, att detta gör till saken, dådomen från Kongl. Maj:t redan år 1817 utfärdades; ty domen skulle naturligtvis åtlydas. Det enda, som härvid vore att anmärka, är att RiksgäldsContoirets Fullmätige år 1817 ej gjort Contoirets rätt gällande till ersättning Den 19 Mars f. m. 65 hos Discontens actieägare. Detta är dessutom passeradt under den tid, som ej hör till StatsUtskottet att bedöma; ty Fullmäktiges i RiksgäldsContoiret åtgärder år 1817 äro längesedan både af Revisorer och Ständer granskade och gillade. Jag bör derjemte upplysningsvis nämna, att år 1817 funnos icke mera några delägare i Disconterna, och actierna voro måhända förstörda; actieägarne ej kända. Hade frågan varit om någon utdelning, så hade de måhända framkommit, men när fråga var om en återbetalning, så kan man vara säker, att ingen anmält sig. Beträffande åter Herr Hjertås yttrande angående Riksdagsbeslutets redaction, får jag upplysningsvis nämna, att icke allenast Kongl. Majrts
Datum ut supra. CARL. Utdrag Kongl. Maj :h Nåd. Skrifvelse N:o 50. 17 Utdrag af' Protokollet öfver Sjöpir svars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stals-Rådel, ä Stockholms Slott, den 8 November 1859. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-stats-ministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excell. Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Herr Frih. Manderström, Stats-råden Wållens teen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. Departements-chefen, Stats-rådet Ehnemark, uppläste härefter till justering följande i öfverensstämmelse med förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelser till Rikets Ständer nemligen: c) i fråga om den tillämnade fyrinrättningens å Hernö Klubb förläggande till Lungön utanför Hernösand. Och täcktes Kongl Maj:t uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag i nåder gilla samt förordna att, i enlighet dermed, nådiga skrifvelser, sådana de finnas detta protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Fritz Rythén. Bih. till fl. St. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Nov. 185 9, kl. lif. m. KONGL. MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af förslag till ordnande af den civila helsovården i Riket; Gifven Stockholms Slott den 11 November 1859.
Universal angående erinran till vederbörande att gäldenärer ej bör dömas till arbete i andra fall än i lag stadgade; Stockholm den 19 december 1820 I åtskilliga orter har domstolarna som grundsats antagit att den som inte kan betala sin skuld skall dömas att avtjäna den med arbete. I lagen uttrycks att fabrikanter och hantverkares fordringar på sina arbetare om ersättning för tjuvgods, kan ersättas med arbete om de inte kan betala. I övrigt tillåter inte lagen andra tvångsmedel på gäldenär än bysättning. Härom erinras underdomare och exekutörer. Stockholm den 19 december 1820 H A v STROKIRCH Kungörelse angående den tull, som för utgående varor under nästkommande år 1820 skall beräknas och erläggas. Stockholm den 28 december 1820 Viss ändring av en del varor i sjötulltaxan annars gäller 1818 års taxa. Vete, råg, korn, havre, malt, bönor, vicker, tunnbottnar och tunnstäver av ek eller bok får tullfritt utföras till utrikes orter. Stockholm den 28 december 1820 M ROSENBLAD Låssa kyrkas arkiv Anvisningar och råd till lärare om sättet att verkställa vad Kongl Maj: t i nåder i Skolordningen av den 16 december 1820 stadgat och anbefallt. Bihang till Uppfostrings Kommitténs underdåniga förslag till skollag. Uppfostrings Kommittén har försökt undvika att i lag påbjuda sådant som enligt sakens natur måste vara underkastat täta förändringar. Undervisningsmetoderna skall i många av dess detaljer bero av varje lärares individuella lynne och föreställningssätt. Läroböckerna måste i många kunskapsgrenar förbättras och förändras efter vetenskapernas nya upptäckter, vilka inte i förväg kan beräknas. Själva behandlingssättet bestäms av så många särskilda lokala omständigheter, att föreskrifterna endast måste innefatta allmänna regler. Även med den mest fullständiga skollag skall undervisningens och hela uppfostrans framgång bero på lärarens goda vilja och personliga skicklighet för sitt ansvarsfulla kall. Med förtroende för dessa hans egenskaper bör samhället lämna honom fria händer vid valet av de medel, som gör att ändamålet nås. På denna grundsats har Kommittén i sitt förslag inte ansett sig böra anvisa skolböcker eller metoder.
Nu deramot, då Utskotten hemställt att, efter ytterligare anställde undersökningar, serskilde bestämmelser för olika orter må i 6 §. införas i afseende på den minsta hemmansdel* hvartill klyf - 12 Lagsamt Allni. Besv.- och Ehon.-Viskottens Utlåtande, N-o 28. ning må ske utan föregången undersökning och serskild tillåtelse, lärer ifrågavarande 12 §. kunna anses öfverei flodig och Utskotten hemställa således att densamma må ur förfa 11 n ing sförsl a get helt och hållet utgå. Utskotten, sorn vid sitt förra Betänkandes afgifvande , med anledning deraf alt det af Kongl. Majit lill Rikets Ständers pröfning öfverlemnade författningsförslaget var serskildt tryckt och i Riks-Slånden redan utdeldt, inskränkte sig till upptagande af allenast de delar af samma förslag, hvarå Utskotten funnit sig icke kunna tillstyrka bifall, få nu ifrågavarandeförslag till förnyad förordning angående grunde me och vilkor en för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman, i sin helhet och sådant det blifvit af Utskotten tillstyrkt, härjemte till Rikets Ständer öfverlemna. Stockholm den iq December r84o-. Reservat i om Herr Friherre Lejonhufvud, Abraham, förklarade sig skiljaktig i ali»; delar, hvilka ej öfverensstämma med hans förut i ämnet yttrade åsigter.. FÖRSLAG till förnyad Förordning, angående grunderne och vilkor enför hemmansklyfning samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman, 1 Gap. Om hemmansklyfning, § i Frälseskatteoch Kronoskatte-hemman, Kronooch Skatte-rusthåll samf de kronoeller andre publike hemman, som under stadgad åborätt äro upplåtne, få klyfvas till hvad hemmantal som helst, allenast en åbo i dea Htklufne delen är besuten.. La"- samt Ålim. Besv.- ocli Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 28. 13 § 2.
Utskottet tilltiandakomne handlingar i ämnet inhämtas bland annat, att, sedan en del hemmansägare inom Tveta, Mo samt Västra och Östbo härader af Jönköpings län hos Konungens befallningshafvande i länet gjort ansökningar derom,' att då, efter mantals och skattskrifnings-föriättningarne för år 1842, hvarvid sökanderne låtit sig anteckna till bränvinsbränning, de vunnit den öfvertygelse, att bränvinstillverkningen vore onyttig och skadlig, och derföre afstått från rättigheten att under 1842 års sednare bränvinsbrännings-termin sådan tillverkning utöfva, dem måtte medgifvas befrielse från erläggande af den pannervmdsafgift för sistnämnde år, hvilken för deras angifne bränneri-redskap för sednare terminen belöpte, hade Konungens befallningshafvande som, medelst serskilda resolutioner af dan IG och 30 Juli 1842, meddelat atskillige föreskrifter, dem sökanderne hade att iakttaga, hvarefter, och sedan granskning skett till utrönande deraf om de meddelade föreskrifterne blifvit fullgjorde, Konungens befallningshafvande ville sig yttra om och huruvida den sökta befrielsen kunde medgifvas, genom utslag den 22 Mars 1843, sig utlåtit, att, enär det varit sökandernes ostridiga rättighet, ej mindre att vid mantalsoch skatlskrifnings-förrättningarne icke uppgifva någon bränvinsbrännings-redskap, så vidt de ämnat från bränvinstillverkningen afstå och såmedelst undvika debiteringen af den pannerymds-afgift, från hvilken befrielse sedermera är vorden sökt, än ock att för samma ändamål 12 Slats-Ulskotlels Ullålande, N:o 302. få vid mantalslängdernes justering sina uppgifter i bero:de afseende rättade, samt då, på sätt i förevarande fall egt rum, vederbörande icke begagnat denna rättighet, utan efter berörde justering hos Konungens befallningshafvande dels tillkännagifva sin afsigt att under 1842 års sednare brännings ermin någon bränvins-tillverkning, såsom af erfarenheten befunnen onytttig och skadlig, icke utöfva, dels anhållit om de debiterade afgifternes afskrifning, hvilket varit dem enligt författningarne obetaget, helst ansökningarne i ämnet inkommit före den tid, då den 2:dra brännings-terminen tagit sin början, och jemväl långt förr än debetsedlarne fått afhemtas, funne Konungens befallningshafvande sökanderne, så vidt de fullgjort Konungens befallningshafvandes, till förekommande af obehörig afskrifning, dem uti förenämnde resolutioner af den 16 och 30 Juli 1842 meddelade föreskrifter, till den sökta afskrifningen vara berättigade; i följd hvaraf och enär sådan afskrifning tillkomme alla de hemmans-innehafvare, hvilka med presterskapets och kronobetjeningens eller andra kända och trovärdige mäns skriftliga intyg behörigen styrkt, antingen att deras bränneri-redskap varit från och med April till och med December månad sistberörde år försedd med kronobetjeningens obrutna försegling,
N:o 122. R. St. underdån. Skrifv. Gårdfarihandel, om densammas fullständiga upphörande. Motion Nös 107 och 340. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. Gästgifveri-rörelse, om rättighet för egare af hemman, hvarmed gästgifverirörelse är förenad, att, derest han så för godt finner, samma rörelse sig afsäga. Motion N:o 264. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Göta eif, om statsbidrag å 200,000 R:dr, deraf hälften som anslag och hälften som lån till en brobyggnad öfver Göta eif från ön Hisingen till någon punkt i närheten af Göteborg. Motion N:o 492. Stats-Utsk. Utlåt. Göteborgs och Bohuslän, angående flyttning af sätet för dess Länsstyrelse från Göteborg till Uddevalla. Motion N:o 431. Stats-Utsk, Utlät. N:o 186. 30 H. Hagesta byamän, om statsanslag ät dem för inhägnad af och skogsplantering ä ett flygsandsfäll i Lödderöps socken af Christianstads län. Motion N:o 275. Stats-Utsk. Utlåt. Hallström, Fredric, från Stockholms län, Motion N:o 357, om förhöjning i af~ giften för forsling af s. k. lösväskor för enskildes räkning, m. m. Allm. Besv.- och Ekori.-Utsk. Betänk. N:o 33. Motion N:o 358, om rättighet för straffad person att efter viss tid åter inträda i medborgerliga rättigheter. Lag-Utsk. Betänk. N:o 35 och Utlåt. N:o 55 samt Mern. B. St. underdån. Skrifv. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 39 och Utlåt. N:o 40. B. St. underdån. Skrifv.