Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deraf borde bestridas Behofven för K. KrigsColIegii Departementer, Kostnaden för BeväringsManskapets Vapenöfning, Anslagen till Wanäs och Kungsholms FästningsByggnader, samt Oförutsedde Militaire Utgifter. Afdrages nu ifrån enahanda Summa Hulr 780,000. — BeväringsManskapets kostnad 60,000. Anslaget till Oförutsedde Utgifter, i K. Mits Nåd. Förslag upptaget till 53,i42 R:dr 33 sk. 9 r:st., ArtillerieDepartementet Utrednings Dito Fortifications Summa B:co R:dr 662,000. Tillsammans B:co R:dr 780,000: — Betänkanden, JV:o 182. a 17 Transport 60,000. 780,000. men af Uskottct ansedt att kunna utföras till jemna 5o,ooo. samt, enär Wanäs och Kungsholms Fästningsbyggnads hellof äro flyttade från Tredje IIufvudTiteln till de Allmänna Anslag, som till Fö 1-— svarsVerkets iståndsättande äro föreslagne alt på en gång utgå, de för dessa Fästningar förut vanliga årliga Anslagen 78,000. t88,ooo. återstå för KrigsColl. Departementer B:co fi:dr 5g2,ooo. Till denna Summa -. R.*dr 5g2,ooo. bör likväl, enl. hvad Utskottet anfört lili dess Betänkande N:o 54 angående regleringen af StatsVerkets Inkomster, läggas kostnaden för Tillverkningen af Krut, hvilken Utskottet ansett böra fortfarande besörjas af Kongl. KrigsCollegium och för hvilken, enligt hvad är upplyst, årliga behofvet utgör omkring 34,000. Summa B:co R:dr 626,000. hvilken Utskottet föreslår: att här uppföras och förmodar blifva för de Materiela Behofven vid FörsvarsVerket till Lands tillräcklig, så vida nödige Medel dessutom af R.
Skattejorden skulle lemnäs frihet till frälseköp, men icke åläggas dertill, utan öfverlemnas till hvarje jordegares eget val, antingen han ville verkställa skattelösen eller icke, och i förra fallet äfven lemnäs honom full frihet, att, när han så kunde och funné fot* godt, samt till hvilket belopp sorn helst, dock icke under en procent af kapitalskulden få verkställa afbetalningar å skattelösen. Med öfverlemnande till vederbörande Utskott att med större sakkunskap utkeda och föreslå bästa sättet till denna åtgärds vidtagande, torde det tillåtas mig, alt nu endast få uttrycka, hvad jag nu, liksom förr, anser vara det lämpligaste. Delta vöre i min tanka: att af de för jordens skattelösen influtna medlen en egen skattemedelsfond bildas, sorn, ställd under Rikets Ständers kontroll, alltjemt framgent oförskingrad skulle bibehållas vid sitt ursprungliga kapitalbelopp och endast räntan af skattemedelsfonden användas i stället för den fordna af jorden utgående grundskatten. Jag anhåller att detta mitt förslag må till vederbörligt Utskott remitteras. Stockholm den 22 Oktober 18G2. Joh. Persson, ! från Upsala län. gilli '!.)! ]gil‘l ;i:i 'ml i 11> lii; ; : n vili ;:r,l rv':: -»-. : i ■ i Or-,iil | -lii; fUUi.v viii biwii smntMU vair, ohm Oh h. m -i oom; 01O' 1!.i Ju; Motioner i BondeStåndet 1882. Af Ola Jönsson från Malmöhus län, om befrielse från beväringsexercis för beväringsyngling, hvilken tillhör skarp sky ttekorps. Kärleken till fosterjorden liar städse varit ett utmärkande drag i svenska folkets karakter, och aldrig har något varit detsamma angelägnare, än alt försvara sitt fädernesland, sin frihet och sjelfständighet; och denna fosterlandskärlek, som gått i arf från förfädren, uppenbarar sig lifligast hos den nuvarande generationen.
Jag hemställer lill Ståndet hvartill en återremiss skulle tjena; ty om BondeSt. har instämt med R. o. Ad. och PresteSt., så är saken genom Irenne Stånds beslut afgjord. Då förfaller frågan om votering i förstärkta StalsUtskottet. Har åter BondeSt. instämt med BorgareSt, så stå två Stånd emot två; och som frågan, på sätt ILLagerhjelm anmärkt, ingalunda är af statsreglerings beskaffenhet, utan blott en organisationsfråga, eller ett önskningsmal, afseende under hvilken eller hvilka myndigheter de K. lustslottens förvaltning skall lyda samt enl. 34 §:n 2 mom. Rikd.Ordn. det är ämnets beskaffenhet och icke Utsk:s namn, som bestämmer en frågas behandling; så kan jag icke finna annat än att denna sak måste förfalla, och följaktligen icke kan blifva föremål för omröstning i förstärkta Stats - Den 16 Sep lemb er f. m. 397 Utskottet. Jag anhåller att Hr Frih. o. Landtm, måtte till Ståndet framställa, om det icke anser frågan om votering i förstärkta StatsUtsk. böra förfalla. Frih. Sprengtporten: Den fråga, om hvilken Ri von Hartmansdorff nu yttrat sig, är utan tvifvel en af de vigtigaste principfrågorna inom statsbestyret. StatsUtsk. har ansett alla i sammanhang med statsreglerm gjorda framställningar på statsreglerm äga sådant inflytande, att Utsk. trott sig böra lill Stånden framställa voter:s-propos:r i olla de händelser då Stånden i dessa frågor stanna uti olika beslut. Jag delar denna åsigt och har till prot. velat anmäla denna tanke, för den händelse R. o. Ad. stannar i olika mening med mig.
M. täckas, då såsom sökande sig anmälde, dels sådane, som inom verket tillryggalagt en långvarig och berömlig Ijenstebana, dels andre, som för denna tjenstgöring vore alldeles främmande, företrädesvis fästa nådigt afseende å de förres billiga anspråk; 5:o från BondeSt. af den 4 dennes, om anmodan lill Exped.Utsk. att låta påskynda tryckningen af de betänkm, utlåtm och merotr, som lill Utsk. äro eller framdeles blifva aflemnade. Likaledes lades på bordet nedannämnda från Utskm inkomna mern., utlåtm och betänkm, nemi. från Gonsti tutionsUtskottet: N:o 49, > anledn, af PresleSCs återremiss på förslaget litt. A uti mern. N:o 43; N:o 5o, ang:de und. skrifvelse lill K. M. med anhållan, det K. M. täcktes complettera Statsrådet; N:o 5i, ang:de ålerrémiss af Utskrs mern. N:o 33; N:o med föreslående af ett tillägg i 47 §:n Reg.- Formen; N;o 53, med utlåt, öfver K. M:s nåd. propos. ang:de upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen ; N:o 54, med utlåt, öfver K.
D e t är genom denna kraft vi åstadkomma en slags gymnastik af huden, isynnerhet när värmeo c h köldbehandling på ett lämpligt sätt följa på hvarandra. J u högre skillnad i temperaturen mellan en uppvärmd, kropp o c h det afkylande vattnet dess förr inträder afkylningens efterverkan d. v. s. reaktionen. J u hastigare dess inverkan är, desto snabbare reaktion. Reaktionen kan på- skyndas o c h göras kraftigare g e n o m retmedel, kemiska ämnen i badvattnet, eller g e n o m m e - kaniska inverkningar under o c h efter badet, frotteringar, kraftigare torkningar o. s. v. ; den påskyndas likaledes genom kraftigare muskelarbete efter köldanvändningen. D e n inträder hastigare hos en härdad människa än hos den bortklemade o c h ömtåliga. H u d e n kan så väl vårdas, att den väl fogar sig efter temperaturens olikartade växlingar. O c h det blir rent utaf som en slags gymnastik för densamma. E n bortklemad hud svarar på den ringaste köldinverkan medels blekhet i ansiktet, oupphörliga frosskakningar, köldkänslor o. s. v. D e personer, som jämt klaga öfver att de frysa, äro just sådana, hvilkas kärlsystem icke har någon reaktion gent emot kylans ingrepp. D e hafva aldrig lärt sig att sköta sin hud o c h att söka behålla o c h bevara den fullt lifskraftig. Just hos dessa personer finnes denna benägenhet till katarrala affektioner, m o t hvilka vår läkekonst så ofta har att strida o c h som vi alltid hafva så svårt att besegra. D e n normala huden är äfven ett af de bästa skyddsvärn, vi äga m o t de många skadliga fiender i yttre världen, s o m lura på oss, den är en säker b o m m o t dessa millioner parasiter, som stundligen hota oss med d ö d o c h tillintetgörelse. H e l a vår omgifning, den må vara än så renlig, är tummelplatsen för ett organiskt lif; oräkneliga sporer m e d en giftighet, hvars vidd och makt vi ej ana, b o som snyltgäster på vår hud.
Jag tvekar ej att påstå, att då man jemförer två så olikartade ämnen som Styrelsens tänkesätt, förutsatt, att j3g i egenskap'sf dess organ här yttrat mig, och Kongl. NummerLotteriet, man med vida mera stöd tf logican, bör af mitt yttrande draga den slutsats, att Regeringen aläng kunnat åsyfta, att i något hänseende föra Dtn Q Junti f. ni, 87 Nationen i ledband , hvartill Nationen är För upplyst; man må väl kunna tala om Nummer-! Lotteriet, utan att hänföras till sådana allusioner', ocli torde Franska Revolutionen äga föga simmanbang med vårt NummerLotteri. Herr von Hartmansdorff, Avgufi; ]ag instämmer fullkomligen'uti Herr von Hohenhausens yttrande om vigten af moralitet inom hvarje samhälle och om de moraliska krafternas stora företräde framför de materiela. Jag tror ej, att det practiska, sä vida dermed förstås förmögenhet, penningar, är det rådande i tiden, och att det är derpå vi mäste förlita oss. Tiden tyckes tvärtom hafva gifvit folken en alfvarsam erhindran, att det icke är penniDgen ut«n National-andan, som sammanhåller och bevarar Staten. De krigshärar, som efter Revolutionens början, anföllo Frankrike, voro, om jag ej bedrager mig, både talrikare, bättre klädda och förplägade, än de Fransmän som besegrade dem, emedan de anfallna eldades af Frihetsoch Fosterlands-kärlek. Så blefvo ock Napoleons väl utrustade härar slagna, när de låto bruka sig till folkens förtryck. Det vtr den moraliska, icke deo materiela kraften, som vid dessa båda tillfällen hade öfverhand. Hvad sjelfva frågan om NummerLotteriet beträffar j så tror jag icke, att det är af så skadligt inflytande, som flere värda Ledamöter velat påstå.
Maj:t afgifna underdåniga utlåtanden; 5:o Samma Revisorers berättelse angående af dem förrättad granskning af de under Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel, jemte en i anledning deraf afgifven underdånig förklaring; samt Qih. lill R. St. Prut. 1865 & 1866. 9 Sami. 1 2 Vrot.-Utdrag den 28 Oktober 1865. 6:o Samme Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning, jemte Rikets Ständers Fullmägtiges i nämnda verk med anledning deraf afgifna förklaring. S. D. Föredrogos, kommunicerades de öfriga Riks-Stånden och remitterades till det blifvande Ranko-Utskottet Rikets Ständers åren 1865 och 1864 samt nnevarande år församlade Revisorers berättelse angående Bankn-verket. Ex protocollo Ö. Brakel. Den 28 Oktober. Utdrag af Protokollet, hållet hos Högv. Presle-Slåndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 28 Oktober 1865. S. D. Föredrogs och upplästes Protokoll, hållet vid Preste-Ståndets Herrar Elektorers sammanträde förlidne gårdag rörande förrättadt val af ledamöter för Preste-Ståndet uti de Rikets Ständers Utskott, som omförmälas uti 28—36 §§ Riksdiigs-ordningen; och inhemtades deraf, att till ledamöter i Expeditions-Utskottet blifvit utsedde: Pastor Primarius, Doktor Fallenius, Doktor Lundberg, och Kontraktsprosten Fant; hvarom underrättelse skulle Utskottet genom utdrag af Protokollet meddelas S. D. Efter anmälan att till Ståndet blifvit allemnad Kongl. Maj:ts vid riksdagens öppnande å Riks-salen den 24 dennes afgifna nådiga Berättelse om hvad i Riksstyrelsen sig tilldragit sedan sista riksdag, beslöt Ståndet, att samma nådiga berättelse skulle vid handlingarne förvaras. In fidem S. fl. Almqvist. Utdrag aj Protokollet, hållet hos Vållofl.
Jag talar ej till de tusende, som af ekonomiska skäl, i sina stora hushåll, med sina inackorderingar, med sina många barns läxläsning e t c, ovillkorligen nödgas öfveranstränga sig, jag talar till fru X: s stora klass, till de kvinnor, som till största delen frekventera våra moderna badorter, kvinnor, som skulle kunna göra Timmen gick fort, och då lärarinnan kom för att hämta sin elev, fann hon alla barnen i lifligt samspråk om den stundande julen och allt härligt den skulle medföra. Barnen voro nämligen på själfva julafton inbjudna till Ebbas hem, där en ståtlig julgran särskildt kläddes för de tre vännernas många skyddslingar. Dessa hade bildat en syförening, som de benämnde E. G. (en liten gåfva) och hvars medlemmar endast bestodo af de tre flickorna. D e kommo tillsammans hvarje lördags e. m. och lämnade en afgift af 6 öre hvardera, som användes tillika med deras sparpengar E n kall decemberdag vintern 1870 vandrade på Storgatan i Jönköping en liten flicka omkring 12 år. Snön yrde i täta flingor omkring henne, men hon gaf ej akt därpå, utan påskyndade sina steg med allt raskare fart, under det de klara, stora blå ögonen spejade framåt gatan på ett sätt, som synbart tillkännagaf, att hon väntade någon. Allt tätare och tätare föllo flingorna, IDUN 1898 och en och annan tillfällig gåfva till inköp af materialer till de barnkläder, som de förfärdigade och som vid julen utdelades åt barnen. Den stora välgörenhet, som i det tysta ntöfvades i Ebbas hem, lärde henne tidigt att tänka på de mindre väl lottade; så t. ex. sändes hon och hennes ett par år äldre bror på föräldrarnes gemensamma födelsedag med slutna penningeförsändelser till fattiga, ensamma och glömda kvinnor, som en gång sett lyckligare dagar. Det var rörande att se dessa barn, hur de letade sig fram i stadens utkanter till adressaterna, lämnade brefven utan att vänta på ett tack eller uppgifva hvem den ädelmodige gifvaren var. Många välsignelser nedkallades helt visst öfver den okände välgöraren, välsignelser, som omsväfvat de unga och beredt dem mycken jordisk lycka.
St:r icke skola tillvälla sig en slags lagstiftande rätt, som K. M. kan finna sig belogad att underkänna. De båda andra talarne hafva dessutom erkänt att de ojemnförligt flesta stadganden äro af ekonomisk natur; och på grund af alla dessa förhållanden vågar jag fortfarande yrka på propos. i den syftning jag framställt. Hr Nordenfalk: Just den omständigheten, att R. St:r vid legostadgan begagnade den form, som nu blifvit föreslagen, och att K. M. detta oaktadt ansåg sig kunna göra ändringar deri, är ett skäl till för att K. M. — om R. St:r aflåta en skrifvelse i samma form — icke bör anse sig deraf förhindrad att besluta de förändringar, han kan finna för godt; hvadan också den anmärkning är ogrundad, att K. M. vid sådant förhållande icke skulle kunna vidtaga de ändringar han kan finna af behofvet påkallade. Jag anhåller fortfarande om bifall. H. VI. 2 18 Den 5 Augusti. Frih. Armfelt: Om föreg:de R. St:r i en fråga af en ekonomisk natur ingått lill K. M. med skrifvelse i den form, som brukas i frågor af civillags natur, och K. M. delta oaktadt ansett sig oförhindrad att i K. Stms beslut uti ett sådant ekonomiskt ärende göra de ändringar, han fann vara af behofvet påkallade och dem grundlagen medgaf honom att i sådant fall göra, så kan jag deruti icke finna ett skäl att vi nu skulle begå samma formvidrighet. Tvärtom synes mig att man i en fråga, som är af ekonomisk beskaffenhet, bör nyttja den form, som har häfden för sig, och som dessutom har den fördelen att den aldrig kan föranleda dertill att K. M., genom sjelfva sin behandling af frågan, visar sig anse att R. St:r misstagit sig om sin mer eller mindre befogenhet, och således, att jag så må säga, ger R. St:r en tillrättavisning. Jag anhåller om afslag å Utsk:ts förslag, och bifall till Gr. Sparres.
»Det är, såsom det synes dig — detta är en man, och därtill en, som vill, att du genast håller din mun och ej alls pladdrar något om hans öde, ty han tror icke, hvad du säger. I annat fall dänger jag i din näsa den staf, jag här håller i min hand.» »Icke bryr jag mig om ditt hot», svarade hon; »ty ditt lifs öde skall jag lika fullt förtälja dig, och till mina ord skall du lyssna. Hvad jag här säger dig, Odd, torde tyckas dig godt att veta. Dig är en högre ålder bestämd än andra människor. Från land till land skall du draga såsom den mäst fräjdade man. Ditt rykte skall flyga kring hvarje land, dit du vänder dig. Men hur vidt det än far, skall du själf dock dö här hemma på Beruryd. Här står hästen Faxe i stallet, grå till färgen, med yfvig man. Hans skalle varder din bane.» »För den spådomen», ropade Odd, »drabbe dig, käring, all olycka!» Upp sprang han ur sängen och dref sin staf i valans näsa, så att blod sprutade på golfvet. Hon skrek och bad, att man måtte hämta hennes kläder. »Jag vill bort härifrån som fortast», sade hon; »aldrig förr har jag kommit till ett ställe, där man slagit mig». Och harmsen bröt hon upp från gästabudet. Kort tid därefter gick Odd tillsammans med sin fosterbroder Åsmund in i stallet, lade betsel på hästen Faxe och ledde honom bort till en dalkjusa, där de gräfde en så djup graf, att från dess botten var två mans höjd. Sedan störtade de hästen ned i grafven, välte dit de största stenar, de tillsammans förmådde flytta, och bäddade kring hvarje sten sand och lera. På sådant sätt reste de till sist en hög öfver hästen, och Odd sade: »Nu torde jag hafva tillintetgjort det öde, som valan spått mig — att hästen Faxe skall gifva mig döden!» Efter ett lif, rikt på underbara äfventyr och bedrifter, besökte emellertid Orvar Odd på sin höga ålderdom åter Hålågaland. Då han kom seglande söderut mot Beruryd, sade han:
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, Utdrag af Vrotocollct hållet hos Högv, dr c st-Ståndet d. <2o Juli 1815. S. D. Efrer ytterligare föredragning af LagUtskottets förnyade Utlåtande, angående förändring i Do mstolarnas anal och organisation, fann Prest-Ståndet for godt att gilla sednare alternativet uti berörde .Betänkande, Ut supra, Ex Protocollo J. U, Almqvist, S, D. I ett sammanhang föredrogos Särskildta Utskottets utlåtande öfver de inom Riks Stånden gjorda anmärkningar emot Utskottets betänkande, rörande den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, saint sarnipa Utskotts Memorial af den 13 i denna månad, innefattande de Oeco-, nomiska Ärenden, hvilka, i händelse de af Riksens Ständer gillas, höra till Kongl. Majits nådiga pröfning i underdånighet öfverlemnas, Efter - 1724 Den 30 Juli i ter öfverläggning härom blef sistberörde Memn, lial af Prest Ståndet bifallet med följande undantag och förbehåll, nemligen: 1:0 Att alla de delar häraf, hvilka röra Bevillning och Consumtions afgifter, såsom tillhörande Bevillnings-Utskottets yttrande och Riksens Ständers afgörande, icke inneheg ipas under detta bifall. 2;o Att Utskottets förslag till bestämd förhöjning i Tullen för Caffe icke af Prest Ständeiblifvit antaget; och 3:0 Att Utgifvaten af den föreslagna StatsOeconomiska Journalen icke bör af Riksens Ständer, utan af Kongl. Majit utnämnas och tillsättas; och lät Ståndet i öfrigt bero vid Utskottets Svar uppå de emot dess Första Betänkande gjorda anmärkningar, anseendes Ståndet frågan, huruvida införskrifning af Arrack må vara tillåten eller icke, helt och hållet böra till Kongl. Majits, egen Nådiga pröfning öfverlemnas. Ut supra. Ex Profocollo J, U. Almqvist. S. 33. Sedan Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vallöf].
Studenten blef f o r t d a d, ty ingen hiller p l sitt hufvud mer an den s o ~ n inte h i r nkgot. Men flickan slog armasna lcring hans hals och bad honorn inte vara ledsen. Hon skulle radda honon~! Hon] lade ju sins sex l$istan att ge bort - och - -. Resteu hviskade hon. Studenten blef sB glad ofves hvad hon sa ', att han tog och hni. henne i agullstol~ dldeles ensam. Dagen diirpi inbjod studenten hela den vetenskapliga viirlden att Bse en operation, son1 skulle bevisa att ha11 inte var nBgon be-, dsagare. Lyckades inte operationen lcnude ju Bungen dltid ta nac1irei-1 af hononl sedan, on1 han sB faun for godt. De larde mgnnen voro osams. en he1 veclca, innan de bunde bes1ut.n sig om de skulle antaga bjudningen eller inte, men SO^ fallet vas S&amp; s~rdeles intressant sB svarade de js till sist. Den gode Bungen, soln inte fnnn nQot sardeles noje i ntt gijsa sina undersgtar ett hufvud kortare, gsf oclisi sitt bifdl, och s&amp; info11 till sist den mdrldiga dageu. Studenten had.e hgrt en stor srtl och diir pB en estrad satt flickan i en gamnal liinstol, blek och lned det gyllene hiret utslaget. P i ett bord stodo sex flaskor fyllds riled sprit och bredvicl bordet stod studenten med en liten i~pgfalld gennkuif i handen. De lgrde m8nnen uppgAfvo ett gny af forfiiran och sade, att nlgot sB ovetensl~apligt, son1 stt t a lifvet nf en mii.~mislra, med en pennlrnif ville de icke BslrAda.
Under den tid, som denna berättelse omfattar, har Kongl. Kammar-Collegium fastställt mantal och ränta för Söderfors bruks rekognitions-allmänning och utfärdat skattebref för så väl denna som Oslättfors bruks rekognitionsallmänning, hvarigenom 9Jn:dels nya mantal tillkommit; och utgör antalet al skatteköpte och skatLlagde dylika hemman tillhopa 32, med ett sammanräknadt skattetal af 40ä:dels mantal, som i tabellen äro ibland krono-skattehem „ b 7 manen upptagne. A Ugglebo Jern verkens rekognitions-allmänning har bergmästare-undersökning blifvit börjad, men i anseende till Bergmästarens sjukdom och sedermera inträffade död tills vidare uppskjuten; dock hafva åtskillige derå belägne torp med flere lägenheter jemte till dem oell åtskillige byar oell stubberättighels-hemman beviljade skogsanslag undergått skattläggning, som likväl för en del ännu återstår. 11 Skogsafvittr ingar ne emelian kronan och enskilde, hvarom särskilda berättelser årligen till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvas, hafva så fortgått: att afvittrings-utslag blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelade för Bollnäs och Bjuråkers socknar, samt åtskillige bjär och boställen i Ljusdals socken, hvilka mål nu bero på Kongl. Kammar-Collegii pröfning, hvadan resultatet deraf nu icke kan uppgifvas; att dylika utslag blifvit af Eders Kongl. Majit fastställde för Korpåsens allmänning i Hassela socken samt för Färila socken, hvarest utbrytningsoch delningsförrättningeu blifvit börjad; och att delningsoch skattläggningsförslag för Ljusdals socken blifvit upprättadt. Kostnaden för afvittringen och dervid företagne höjdmätningar har under åren 1848 till och med 1850 uppgått till 6,738 R:dr 19 sk. banko. Under åren 1848, 1849 och 1850 hafva trettionio laga skiften blifvit afslutade.
Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat, hvaraf skulle följa, att Utskottets förslag om frågans afgörande genom förstärkt Statsutskott förfölle.och Mantals-peuningarne lammö att utgå efter samma grunder och på lika sätt hädanefter som hitintills} och hyste BondeStåndet den förhoppning, att Högv PresteStlndet och Välloflige Borgare-Ståndet häruti gå Bonde-Ståndets önskan till mötes, desto hellre, som ifrågasatta tillökningen i denna Inkomst-Titel skulle drabba Allmogen, och endast Allmogen i de fattigare Provincerne af Riket, rättvist afseende på cultur och localförhållanden ligger till grund för första bestämmandet af den nu existerande olikhet i afgif Bih. till R. Prof, Utdrag den 9 Junii 182g. ten emellan serskilda Provinrer, och det vill synas Bonde-Ståndet icke vara lika rättsenligt, att söka tillvägabringa jemlikhet i Skattebördor genom förhöjning i desainma för vissa Orter eller Folk-classef, och synnerligast af Statens éä kallade Ordinarie Inkomster eller dem, sora närmast träffa den Jordbrukande delen af folket, hvilken, mera än andra, ovedersägligen är i behof af lindring uti Utskylderna. S. D. Constitutions-Utskottets, den 4:de innevarande månad, på bordet lagda Memorial, N:o ig, meri Utlåtande öfver framställda anmärknings - anledningar i afseende på den så kallade Skeppshandels-affairen, blef, vid förnyad föredragning, lagdt till Handlingarne, utom i hvad det rörer de anmärkningar, enligt 107 §. Regerings-Formen, hvilka, efter hvad Utskottet tillkännagifva, komma att i afgifvande SlutBetänkandet, angående granskningen af StatsRåds-ProtoCollen, vidare underställas Ståndets pröfning, hvarmed alltså nu uppsköts. Si D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 4:de i denna månad, på bordet lagda Memorial, N:o 3 x, med förslag af ett tillägg i 5:te Momentet 14 §.