Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förkasten, mine Herrar! om J så nyttigt pröfven, de framlagda förslagen — detta Den 22 December f. ra. >9 är Eder rättighet — men ihogkommen ock att brytningen blifv®r skarpare i samma förhållande, som allt på en gång måste utföras, och att månget intresse, som kan skyddas under en planmässig öfvergång från en lill en annan sakernes ordning, kommer att trädas för nära, då fÖrändringarne genom omständigheternes eget kraf gora sig gällande. Grefve Brahe j Magnus * anförde skrifte! i gen: Med den rättighet jag i Ridderskapets och Adelns Plenum den 12 dennes e. m. åt mig förvarat, går jag nu att med några åsigter möta en del af de anmärkningar, som vid Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsYerkets tillstånd och behof blifvit framställde af flere värda Ledamöter inom flögloflige Ridderskapet och Adeln, fästande mig endast vid de ämnen, som med Försvarsverket till Lands kan äga gemenskap. Herr Tham har erinrat om innehållet af 80 §. Regeringsformen, nemligen att Indelningsverket för Krigsmakten icke till dess hufvudyr under, skulle kunna rubbas, och yttrar äfvenledes, att af Kongl. Majrts Nådiga Propositioner, angående 3:dje hufvudtitteln, inbemtas: ”att en fullkomlig upplösning af Indelningsverket måste vara föreslagen i allt, som angår Krigs-Befä - 20 Den 22 December f. m. ”lets aflöning, och att detta förslag skul”le vara upprättade enligt Rikets Ständers ”underdåniga skrifvelse af den 29 Juli 1823.”
Sl:r velat pensionera Ekman m. fl., skulle säkert de vanliga ordalagen begagnats, nemi. att arfvodet borde dem tillkomma till dess de å annan Stat undfingo lön eller annan förbättring i inkomst, uti hvilket fall arfvodet skulle i moa deraf antingen med ett motsvarande belopp minskas eller ock alldeles uphöra. — Vid reorganisationer och löneregleringar, hvilka i allmänhet äro både svåra och obehagliga att verkställa, måste det inträffa att vissa tillförordnade tjenstemän entledigas. Statsverket får icke allt för mycket belastas med pensioner och ersättningar, ty då skulle alla regleringar snart sagdt blifva omöjliga, — och K. StatsKont., som är pligtigt att vårda det allmännas rätt, handlade efter sitt bästa förstånd och sin öfvertygelse, när det i afseende å vissa tjenstemän i Allm. Magasinskont. återkallade deras förordnanden. Göromålen måste gå efter den nya ordningen med 1852 års början, hvilket förorsakade ej ringa bryderi, i följd af ovana o. s. v. Den nya Staten uptog för biträde vid handläggning af magasinsärenden 1 Bokhållare, med 1,200 R:dr, och 1 Kammarskrifvare, med 600 R:dr, i årlig inkomst i ett för allt. Den gamla deremot: 1 Ledamot, lön 1,752 R:dr — sk. 1 t. f. Kamererare, arfvode 1,314 , —• 1 Bokållare, lön 876 , — „ 1 t. f. Revisor, arfvode 876 „ — „ 1 t. f. Kanslist, d:o 438 , — „ 1 t. f. Kammarskrifvare d:o 438 , — „ 1 d:o d:o d:o 438 , — , 1 Vaktmästare, t. f 177 , 24 , 1 Kammardräng, d:o 132 , 24 , Summa 6,442 R:dr — , Nu hade de 3 förstnämnde afgått i Oktober och November 1851, Revisorn anställdes som Bokhållare efter ny Stat, först på förordnande och sedan med fullmagt.
Jag frågar då: hvilka är det som beskattas, då man sätter höga tullar på kaffe, socker och salt? Allt detta konsumeras af de fattige. Hela bränvinsskatten drabbar de fattige, och det finner man vara alldeles i sin ordning, men nu, nu skriker man öfver hårdhet och obillighet mot den arbetande klassen. Jag tror dock att arbetaren vinner mest, om jordbrukaren behandlas så att han väl kan aflöna honom, ty då får han medel att betala sina behof. Som förhållandet nu är, kan man icke bereda folket arbetsförtjenst och man behöfver blott resa några få mil härutanför, så möter man arbetsföra karlar, som gå och tigga. Man behöfver således icke gå långt för att visa att Hr Bennich misstager sig, då han säger att tullfrihet förbättrar jordbrukarens och i allmänhet befolkningens ställning. Jag ber få fästa hans uppmärksamhet på att tullen just är afsedd för att jemna förhållandet mellan olika länder, så att det, sorn arbetar under sämre förhållanden, icke skall blifva öfverflygladt af det bättre lottade. Jag anhåller således om propos. på bifall till Utsk:ts förslag. Frih. Klinckowström: Redan i Lördagens plenum ut talade jag min åsigt rörande detta Betänk, äfvensom de skäl, som förmå mig att kämpa för de tullsatser Bevilln.-Utslut 444 Den 23 April f. m. föreslagit. Jag inser väl att jag derigenom icke kommer att tillhöra den »upplysta majoritet», hvarom en talare nyss ordade, men det finnes dock två sätt att tillhöra en sådan. Det ena är att gå med herrar frihandlare, och det andra är att söka upplysa dem, som vilja taga skäl, så att vi kunna få de några och tretio röster, som fattas. Man har här talat om de fattige, som frihandlarne säga sig vilja beskydda; men, beklagligt nog, glömde desse herrar sina skyddslingar, då de antogo Franska traktaten, genom hvilken man kastar bort omkring 2 millioner om året. Och hvilka tron J väl få betala dessa 2 millioner? Jo, just de fattige!
Betänkanden. 471 sats af allmänna Vigter vara till hands, för att dermed, när så äskås, kunna controllera Pyndarens vigt. 8:0 Hvar och en, som tror de flerfalldiga Vigtsorterne, eller de gamla Måtten och Målen, nödvändiga för dess egen beqvämlighet, eller för egna räkenskaper, har full rättighet att använda dem inom sitt särskildta område, i beting med egna arbetare, samt i eget bokförande. Staten anhefaller icke deras bruk vidare, än så vidt det rörer hvarjes förhållande tili det allmänna, i hvilket fall all beräkning måste ske efter de af Staten antagne Mått, Mål och Vigter. Slutligen får Utskottet förena sig med Kongl. Akademien derutinnan, att Justering af Mått, Mål och Vigt, förhållandet med PacktUDnors kröning i Vesterbottniske Hamnarne, med flere af de särskilda frågor, som genom åtskillige personers underdåniga ansökningar blifvit väckte, samt öfver hvilka Collegiernes underderdåniga utlåtande medföljer den af Kongl. Majit Nådigst remitterade acten, utgöra alla sådana föremål, hvilkas afgörande fordrar ett föregående beslut, rörande de här föredragne ämnen. Utskottet tillstyrker derföre Riksens Högloll. Ständer, att till Kongl. Majlis Nådiga reglering underdånigst öfverlemna dessa ärender, för att i ett sammanhang med Kongl, Majits Höga Beslut öfver nu gjorde all - 472 Beit), och Ekon. Utsk. Betänkanden. manna framställningar i Nåder upptagas och bestämmas. Särskildt hafva till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet blifvit i förevarande ämne remitterade följande Memorial: i:o Från Högloft. Ridderskapet och Adeln af Herr König, Joh. A., sorn, utan att inlåta sig i någon slags undersökning, om den gamla, eller någon annan blifvande fördelning, endast i allmänhet yrkar, att, med alla olikheters afskaffande, blott ett och samma Mått, Mål och Vigt komme att gälla öfver hela Riket i ali slags handel.
Statsverkets tillstånd och behof äfven upgifves sättet eller grunderne för bevilln:s utgörande, anser jag af vigt icke blott för representationen, som derigenom får ledning vid sina beslut, utan äfven för Regeringen, som derigenom blir i bättre tillfälle att visa, det Regeringen vid upgörande af förslaget till nya utgifter tagit i noga beräkning hur tillgångar för utgifternes bestridande lämpligast skulle kunna erhållas. Jag tillstyrker alltså bifall till förslaget, men vill fästa Finnes upinärksamliet derpå, att det af Hr von Hartmansdorff anförda exempel alldeles icke är här tillämpligt, emedan förevande förslag afser endast K. Propos:r om Statsverkets tillstånd och behof, som afgifvas antingen pä Rikssalen eller till StatsUtsk. 14 dagar efter Riksdagens början, — men deremot icke K. M:s Nåd. Propos:r om extra anslag för så beskaffade oförutsedda behof, sorn det af Hr von Hartmansdorff omnämnda. Hr von Hartmansdorff: Om det är rätt, att vilja ålägga Konungen en sådan förbindelse, som förslaget innehåller i afseende på Hans Propos. om Statsverkets tillstånd och behof, hvarföre är det icke rätt att vilja ålägga Honom samma förbindelse i fråga omalla Propos:r Han till R. St:r afgifver, sådane t. ex. som den ronde 2,500,000 ll:dr. I den s. k. Stats-propos:n förekomma sällan frågor om några serdeles betydliga extra utgifter. Der torde det alltså vara mindre behötligt att Konungen upgifver sättet för medlens anskaffande, men deremot så mycket nödigare att det sker när Han äskar flera milhr utöfver hvad Statsverket förut lemnat. Följaktligen anser jag såsom en brist i förslaget hvad Gr. Lagerbjelke påstått vara en förtjenst. Om Konungens Propos. rör:de Statsverkets tillstånd och behof än upställes så, som Const.Utsk:s förslag åsyftar, kan likväl i henne 124 Den 8 Mars f. m. förekomma frågor om extra anslag till betydliga belopp, hvilka ej kunna af de vanliga tillgåugarne fyllas.
Jag har redan nämnt, att Komitéen, som skulle utreda denna fråga, uptog summan till endast 40 milliarder; att Passy angifvit den till 50; samt att Thiers, oaktadt den upmultiplicering, hvarför jag förut redogjort, ej kom högre än till 72 milliarder. De direkta skatterna i Frankrike upgifver Frihrn till omkring 300 millioner francs, men denna siffra är äfven oriktig, ty den tryckta budgeten för år 1859, som jag här har till hands, uptager under titeln »Contribulious directes» 460 millioner, således mera än 50 % utöfver det upgifna beloppet. Afven rörande våra Svenska förhållanden, i afs. hvarå Frihrn tyckes vilja göra en sådan upställning, att nästan hela beskattningen kastas på jordbruket, förekomma några tal, som jag icke vet hvarifrån de äro tagna. Så t. ex. uptager han rust-, rotoch båtsmansbållet till 4^ million. Det De» 3 December f. m. är för mig okändt, pä hvad väg denna summa blifvit funnen; men om man följer de upgifter, som finnas i Landshöfdingarnes 5-års Berättelser samt hos Forssell och Ljungberg, så kommer man blott till 3^ million, således 1 million mindre. — Klereci-statens underhåll tages också till 4 £ million, men deri måste då äfven vara inbegripna inkomsterna af boställsjorden, hvilka säkerligen upgå till omkring hälften af hela beloppet, men som väl omöjligen kunna sägas vara en skatt på Svenska jorden. Fattigförsörjningen uptages af Frihm till 2 millioner, men af den eljest åberopade statistikern Ljungberg till blott 1^ million. Redan detta gör åtskilliga millioners minskning i de 17 millioner, hvilka Frihm upgifver såsom direkta skatter på vårt jordbruk. Dertill beräknar Frih.
Derföre , om Forvagnar skola införas, så må. ste Skjutslegan höjas. Men höjes den, utan 68 Den 4 Maji, f. tu. att Forvagnar inrättas, så blir det blott ctf palliativ, som förlänger bibehållandet af den hittills varande skadliga Skjutsinrättningen. Man tror i allmänhet, att det är mångfaldigt dyrare att resa utomlands, än i Sverige. Så är det ock, när man ej vill hålla till godo med att resa på Forvagnar. Den hos många yppade tanka, att om Reformen fordrade Skjutslegans höjande, skulle det blifva för dyrt att resa , vågar jag bestrida. Men med den Skjutsinrättning, som nu finnes i Sverige, är det för den mindre törmögne dyrare att resa här än utomlands , ty här måste den fattigaste , om han vill färdas åkande, nödvändigt för sin person begagna en häst, då deremot i andra Länder, såsom England, ända till 30 personer och derutöfver fortskaffas med fyia hästar. Jag hade derföre önskat, att Utskottet föreslagit införande af Forvagnar på de mäst beresta vägar, och Skjutslegans förhöjande först då, när dessa Forvagnar skulle börja att gå. Jag skulle äfven önskat, att Utskottet, för denna Inrättnings reglerande, tillstyrkt en Comités nedsättande, på sätt en värd Ledamot, Herr af Wingård, innom detta Stånd redan föreslagit. I öfrigt får jag förnya hvad jag redan förklarat, att min mening med hvad jag nu anfört, icke är att derigenom gifva anledning till Betänkandets återremitterande. Herr Grefven och LancltMarskalken hemställde, om icke, enär Herr Munck af Rosenschöld ej yrkat Återremiss af Betänkandet, Den 4 Maj f. tu. 69 Ridderskapet och Adeln behagade detsamma gillaj hvilket bifölls. Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch OeconomiaeUtskottets den 18 sistledne April afgifne. samt den 30. i samma månad på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt Motion om upphäfvande af den författning, som påbjuder hvart 50.
Kronans rätt och allmänna säkerheten icke på ett fullt betryggande sätt kunde bevakas med en sådan åklagaremaktens organisation och serdeles med ett så beskaffadt aflöningssätt för de allmänna åklagarne, som nu egde rum, hvarföre han i underdånighet föreslagit, att alla böter och allt förbrutet gods skulle tillfalla Kronan; att hvad, som af böter efter tio års medeltal verkligen tillfallit Statsverket, de fattige, barnhus, postkassan med flera allmänna inrättningar, mätte utgå med ett derefter en gång för alla bestämdt belopp, samt att återstoden, utgörande egentligen hvad, som förut tillfallit målsegare, angifvare och åklagare, för hvarje år skulle fördelas så, att | användes till förbättring af vissa advokatfiskalers samt krono-åklagares vid Under-rätterna löner, och den öfriga -{- af Kongl Maj:t, såsom ersättning och uppmuntran, tilläggas sådane åklagare, som vid upptäckt och åtal af brott haft större kostnader eller ådagalagt serdeles nit; och har Kongl. Maj:t, med anledning dels häraf och dels af hvad Justitie-kansleren för öfrigt i ämnet anfört, genom nådigt Rref den 27 Februari sisllidne år förklarat, att då, uti det förslag till ny strafflag, som Kongl. Majit vid sistlidne riksdag låtit för Rikets Ständer framlägga, det vore antaget, alt alla böter skulle tillfalla Kronan, samt den uti lagen för vissa brott stadgade påföljd att hafva förverkat sitt gods, jemväl skulle upphöra, Kongl. Majit icke funne skäl att, innan ytterligare grundlagsenliga åtgärder i anledning af nyssnämnde förslag blefve vidtagne, i nåder besluta något serskildt förfogande till följd af Justitie-kanslerens underdåniga framställning i berörda frågor; hvaremot och enär för pröfning, huruvida medelst bidrag af böter och gods, som dömdes förbrutet, löner och löneförbättringar kunde beredas allmänna åklagare, nödigt vöre att få utredt, till hvad belopp under sistförflutna tiden vederbörande åklagare och myndigheter tillgodonjutit andelar i dylika böter och förverkadt gods, Kongl.
Då Ridderskäpef och Adeln, genom de tvänhe sista besluten, blifvit dervid, att BrottmålsLagärne skola tills vidare orubbade fortfara; så Vet jag ej hvar* före en förändring i Rättegångssätt skulle bifallas, innart ett fullständigt förslag af Lag^ Comitén, rörande Rättegångs-ordning i Brottmål , blifvit utarbetadt. Författningarne äro tydlige i frågan, huru förhållas bör, då en tjuf bekänner på sig flera brott å särskilta Or. ter begångrte. Och jag tillstyrker således, att Utskottets Förslag, rörande detta ämne, äfven må förfalla; hvarom jag utbeder mig Eders Excellence, Herr Grefvens och Landt* Marskalkens Proposition - 6 o Den 2 r Maji. allenast Utskottets Betänkande. Lika litet tror jag, att visitationer, genom antagandet af den utaf Utskottet föreslagne method, skulle blifva flere, jin de, som nu anställas för att urskdja märkena efter spörappen. Och då tjufven redan bär märket pä sig, kan jag ej inse någon fara för sedligheten eller moraliteten af den projecterade anstalten uppstår, utan förmodar jag tvärtom, att det är ganska väl, att en bol blir känd som en bof. Herr Stråle: Utskottets Betänkande grundar sig derpå, att endast 1'olicemagten äger rättighet aff: anställa undersökning, och ej å an-' dra än sådane, hvilka kunna anses misstänkta och icke äro försedde med betyg om sin fräjd, och då kan ej någon blifva förnärmad. Herr Manner stam: Då jag erinrar mig de tänkesätt, sorn förmärktes, när denna fråga på detta rum förra gängen var under öfverläggning, förefaller det mig ganska underligt, att man nu så mycket ifrar för införandet af detta här förut okända bestraffningssätt, af den svåra egenskapen, som brännmärkning. Då dessutom en ny Strafflag skall utarbetas, Ocu förändrade straffgrunder troligen i flera fall antagas, så bör man icke utan största nödvändighet nu införa partiela förändringar i straffen , utan hellre vänta till dess att LagVerket kan fullständigt biffva till Riksens Ständers ompröfvande framlagdt.
A. 90. —, Riddarhus-Direktionens, angående förändrad redaktion af 7:de §:n deri: B. VII. 10. 12, A. 12, 13 (jemför Banko-Utskottets Betänkande N:o 51). Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Stats-Verket. den 17 April 1841, i anledning af väckta motioner angående ändring uti och tillägg till nämnde Instruktion: B. 111.522,625, A. 625; U. VI. 154, 160, A. 160, E. 219. — för taxerings-förrättningarne, angående ändringar deri; motion af Herr Carl Gustaf Stuart: se Motioner. angående ändring deraf, i fråga om hyres-beloppets läggande till grund för taxeringen; motion utaf Herr Gustal Wilhelm af Donner: se Motioner. Instruktioner, i fråga om vissa föreslagna ändringar i de för Rikets Ständers Revisorer af Stats-, Bankooch RiksgäldsVerken gällande särskilda —: B. VI. 185, 211, A. 211. Instruktionerna af den 10 November 1855 för landt-statens tjenstemän, angående omarbetande af desamma; motion af Herr Nils Samuel von Koch: se Motioner. Instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk, i anledning af Herr Ditzingers motion om ett förslags-anslag å 10,000 Riksdaler till aflöning åt —: B. I. 304, 307, A. 307. Inteckning i fast egendom, i anledning af motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående —: B. VI. 392, 441, A. 441. — om nyttjande-rätt till fast egendom, i anledning af motion om närmare bestämmelse af sättet derför: B. VII. 14, 19, 25, Å 26, U. 260, 261, A. 261, E. 390.
Så har äfven varit förhållandet vid sista riksdagen, då man tog ett utländskt lån, och äfven med afs:de på det under innevide år uptagne utländska lånet. Det är alldeles påtagligt att, ifall man täger ett inhemskt lån och dessa papper skola få kredit och kosta staten så litet som möjligt, höra de också vara sådana att de få den största användbarhet. Då man nu vet att Svenska jernvägsobligationer i Hamburg begagnas såsom hypotbekr skulle de nu i fråga v: do obligationerne icke blifva så mycket värda som de förut utgifne obligationerne, om de icke erhålla Kongl, garanti, emedan utländningen har svårt att göra sig reda för våra förhållanden. Jag skulle för min del anse det högst nödvändigt, att man gör allt för att skaffa dessa obligationer så hög kredit sorn möjligt, och anhåller att R. o. Ad. måtte besluta om aflåtandet af en skrifvelse till K. M:t med begäran att K. M:t måtte lemna sin fastställelse och garanti äfven å detta lån. Gr. Sparre, Erik: Jag instämmer till alla delar med Hr Bildt. Gr. Mörner: Afven jag får instämma i hvad Hr Bildt nu föreslagit. 140 Den 12 September e. tri. Sedan öfverläggningen om det af Hr Bildt väckta förslaget förklarats fulländad, framställde H. Exc. Hr Gr, o. Landtm, propos. derå. att R. o. Ad, måtte för sin del besluta, att It. St. skola hos K. M:t i underd. anhålla, det K. M:t täcktes lemna sin °aranti och fastställelse åt det ifrågav:de lånet; hvilken propos. med ja besvarades. Hr Bildt: Sedan Ståndet nu fattat beslut i denna fråga anhåller jag att Hr Gr. o. Landtm, täcktes hemställa om inbjudning till de öfriga Stånden att med R, o. Ad. sig förena. Äfven detta förslag blef, uppå framställd propos., af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs Sammans. Statssamt Allm. Besv - och Ekon.UtskUs den 5 dennes bordlagde Betänk.
Jag skall börja med en Republik, som, genom siLt läge på andra sidan Oceanen, torde vara mera främmande än Sverige för de politiska tilidragelserne i vår verldsdel. De förenta Staterne i Norra America hade år 1827 en diplomatisk UlgiftsStat af ig4»ooo Den 28 September f. ni. Piastres fortes, motsvarande ungefär samma summa i Hamb. B:co. Jag öfvergår till några af Europas Stater, med hvilka Sverige visserligen torde bunna jemföras i vigt och inflytelse. I Portugal utgjorde Ordinarie AflöningsStaten samma år omkring q5o,ooo Francs, eller circa 160,000 R:dr Hamb. B:co, och Extra utgifterrie 117,000 Francs, eller nära 20,000 R:dr Hamb. B:co. I Spanien uppgick den Ordinarie och Extraordinarie MinisterSlateu år 1828 till 7,552,000 Renier, eller omkring 260,000 R:dr Hamb. R:co. Danska MinisterStaten, hvaruti likväl rappellerade Ministeroch PensionsStaten icke är inbegripen, uppgår till circa 3oo,ooo Riksbanksdaler, eller i5o,ooo R:dr Hamb. B:co. Nederländska Staten upptager omkring 55o,ooo Floriner, eller ungefär 218,000 R:dr Hamb. B:co. Bayerska Anslaget utgjorde, sistlidet år, 620,000 Floriner; det Badiska 123,000; det Wiirtembergska nära 13o,000Floriner;detSaxiska omkring 110,000 R:dr Sachsiskt, o. s. v. Blott i förbigående vill jag nämna några ord om destörsta Maklerne i Europa. Ryska MinisterStaten uppgår till emellan 8 och 900,000 R:dr Hamb. B:co; den Franska lill omkring 5 millioner Francs, oberäknad! Consular-afgifter och särskilta Beskickningar.
Utskottets beslut grundar sig på den falska principen, att sammanblanda j:sta och 2:dra Artikelns grunder, anhåller jag, att Ridderskapet och Adeln täcktes afslå det sednare nu förevarande Utlåtandet, och gilla det förra. Herr Rothliebj Axel: Frånvarande, när BevillningsUtskottets beslut i denna fråga fattades, har jag icke deltagit i tillstyrkandet, att Bevillning af behållen inkomst skall beräknas först vid enbehållning af 100 R:dr, utan har delat deras tanka, som ansågo den böra vidtaga vid 5o R:dr. På sådan grund förenar jag mig i Herr Thams åsigt, att inkomst-beräkningen må begynnas vid 5o R:dr. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade i anledning af f Den 26 Jun i i f. in. hvad Herr von Hartmansdorff anfört, att frågan om Skydd sa fgifts erläggande lätteligen kunde skiljas från frågan om densammas utgörande vid en viss ålder och inkomst; och hemställde Hans Excellence således först, om Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets förslag, att personlig skyddsafgift borde erläggas af hvarje i Mantalslängd skattskrifven person, utan afseende på stånd, inkomst eller förmögenhet, olika för mans och olika för qvinspersoner, men lika för personer af samma kön. Bifölls. Hans Excellence Herr Grefven och Land.tMarikalk.en den återstående sednare delen af ofvanberörde första BevillningsGrund , eller alt denna afgift borde utgå årligen från och med fyllda 17 til! och med fyllda 60 år, då densamma skulle upphöra för alla dem, som icke af egendom, tjenst eller rörelse ega en inkomst af 100 R:dr, eller som icke utgöra Bevillning af lön, egendom, rörelse eller förtjenst. Ropades Nej.
Banko, han årligen uppbär, är under närvarande förhållanden allt för ringa, halva Rikets Ständer beviljat Expeditions-sekrelera ren Richert en förhöjd pension af 3,000 R:dr R:ml, att med detta belopp årligen från Allmänna Indragningsstalen utgå från och med början af innevarande år. 53:o. Hos Rikets Ständer har jemväl framställning egt rum derom, alt Redogöraren vid Högre Artilleri-läroverket och vid krono-egendomen Marieberg m. in. Johan Peter Lungren måtte tilläggas rättighet att, efter afskedstagande!, årligen uppbära lör återstående lifstid 1,000 R:dr R:ml i pension; varande al handlingar styrkt, alt Lungrén är 07 år gammal, med utmärkt nit, redbarhet och ordning förvaltat Hedogörareljenstcn allt sedan den 28 Mars 1822, samt nu lider af svårare kroppsåkommor. Ehuru frågor af beskaffenhet som denna, enligt Rikets Ständers tanke, rätteligen böra hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas och sedermera genom nådig Proposition till Rikets Ständer öfvcrlemnas, hafva Rikets Ständer likväl trott sig böra, lör undvikande af uppehåll och omgång, laga förevarande ärende i öfvervägande, hvarvid, enär upplyst blifvit, att Lungréns löneinkomster utgöra 510 R:dr 32 sk. Banko och för nu ingångna år komma alt uppgå till 000 R:dr samma mynt, Rikets Ständer, med afseende å beinäldc tjensleinans höga ålder och öfriga förekomne bevekande omständigheter, medgifvil att Lungrén må vid afskedstagande! uppföras å Rikets Allmänna Indraguiugsslal till åtnjutande för återstående lifstid af en årlig pension af Niohundra R:dr R:mt. 54:o. Under anförande, att Lektorn vid Westerås Gymnasium, Mag. E. G. Björling, allt sedan år 1831 med outtröttligt nit egnat sig ål lärarekallet, erhållit de mest B ih. till B.