Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedermera hafva ytterligare indragningar blifvit nödiga, så att utlåningarne under år • 30 1843 per medium endast utgjorde 1,500,000 R:dr, deraf vid Central-Kontoret omkring 550,000 R:dr. I början af bankens verksamhet var diskont-rörelsen betydligt öfvervägande, men sedan allmänheten hunnit blifva bekant med de ojemriförligt större fördelar, som kreditiv-röreisen erbjuder, hafva dessa rörelsegrenar något närmat sig till likhet i beloppet. Då kreditiv-rörelsen nästan uteslutande begagnas af affärsmän eller ståndspersoner, och Bank-styrelsen i allmänhet varit sparsam med utlemnandet af lån till allmogen, liar förhållandet emellan ståndspersoners skuldsättning och allmogens varit sådant, att de förra disponerat omkring 87 proc. af bankens kapital, de sednare deremot endast 13 proc. Direktionen har sökt leda kapitalerne förnämligast till näringarne, men icke dess mindre hafva bankens understöd i andra riktningar blifvit använde endast för underhållande af yppighet och lyx, likasom de inom närings-klassen icke sällan framkallat obetänksamma spekulationsföretag — missbruk, som dock icke få tillskrifvas förvaltningen. Lagsökningarne vid bankens alla kontor hafva förhållit sig på följande sätt: Vid 1838 års slut berodde på indrifuing 11,280 R:dr hos 24 personer. 1839 37,679: 9. 4. „ 93 1840 30,447: 4. — „ 76 1841 24,177: 46.10. „ 74 1842 52,989: 4. — „ 125 I proportion till lånebeloppet hafva lagsökningarne varit mindre vid Central-Kontoret än Afdelnings-distakterne, men i förhållande till de belopp, som disponerats af ståndspersoner och allmogen, betydligast emot den sednare. Att Direktionen fortfarande varit angelägen att bibehålla Riksmyntskassan i god proportion till de utelöpande sedlarne, synes af nedanstående tablå, hvaraf äfven inhämtas, att Direktionen vid intet tillfälle ulgifvit sedlar till så stort belopp, som reglementet tillåter.
Statsverkets dermed förenade kostnader, ansett sig böra i underdånighet anhålla om E. K. M:ts Nådiga befallning till Dess och1 Rikets KrigsCollegium samt Gomi terade för Salpeter-Ärendena, att, så vidt utvägar dertill förefinnas, meddela Krutbruken, och i främsta rummet Husby Klosters, ett års förlag genom leverering i förskott, året förut, af det följande årets Sälpeterbehof, då, i sådant fall, de norra Provincernas Salpeterskatt in natura kunde till Krono-Magazinen ingå, att under påföljande Sommar med sjölägenhet fortskaffas till Gefle, derifrån landtransporten till Husby Klosters Bruk blefve hvarken långväga eller besvärlig; och torde, efter inhemtande och pröfning af vederbörliga upplysningar i dessa delar, E. K. M. täckas att, med bifall till Rikets Ständers underdåniga önskan, i Nåder föreskrifva, att Salpeter, likasom alla andra Kronans effecter, företrädesvis bör, der sådant möjligen ske kan, med sjölägenhet fortskaffas. Rikets Ständer framhärda etc. JV:o ()'/■ Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Juni! 1829. Preste-Ståndet d. 30 Borgare-Ståndet d. 30 Bonde-Ståndet d. 3 Julii —> Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, an - JExp. Utsi. Förslag till und. Skrifv. 221 gående inrättande af ett C ur hus i Söderhamns Stad. S. A. K.
Uti särskild, den 2 nästlidne Februari till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition (N:o 80) har Kongl. Maj:t behagat meddela, hurusom Direktionen öfver gymnastiska centralinstitutet — med förmälan, att sedan vid uppgörande af den för nu pågående nyoch ombyggnader vid institutet fastställda plan, större reparation eller ombyggnad af det gamla i flera hänseenden mindre ändamålsenliga gymnastikhuset derstädes icke föreslagits, hufvudsakligen för att, intill dess sådan ombyggnad blefve oundgängligen nödvändig, icke föranleda kostnader, de der möjligen kunde tills vidare undvikas — i underdånighet anhållit, att då omförmälda åtgärd, under fortgången af byggnadsarbetena, visat sig allt mera nödig, så väl i anseende till det gamla gymnastikhusets betydliga bristfälligheter som ock med hänsigt till dess vanprydlighet i förhållande till de nya byggnaderna vid institutet, Kongl. Maj:t måtte åt Öfverintendents-embetet uppdraga att i enlighet med en, på Direktionens begäran, af Öfverintendents-embetet uppgjord och af Direktionen godkänd ritning, låta såsom tillägg till byggnadsplanen utföra ombyggnad af det gamla gymnastikhuset med användande af erforderlig del af det öfverskott å de af Rikets Ständer till ett belopp af 167,178 R dr 84 öre för institutets öfriga byggnadsarbeten beviljade medel, hvilket uppkommit genom billiga priser å byggnadsmaterialier m. m., och ansåges med säkerhet betydligt öfverstiga den enligt det af Öfverintendents-embetet upprättade kostnadsförslaget för ifrågavarande ombyggnad beräknade summa af 25,000 Riksdaler.
Det vore i min tanke mera lämpligt att der få se Frihm såsom åklagare, än att här afhöra hans framställningar, hvilka, i det ringaste sagdt, äro högst olämpliga. Frih. Hamilton. Hugo: Oaktadt jag sökt att med så mycken uppmärksamhet som möjligt följa de af Frih. Cederström nu upplästa handlingar och den deraf föranledda discussionen, så bekänner jag, alt det är för mig alldeles ogörligt att upptäcka sammanhanget emellan hvad Frih. Cederström nu anfört oell de mål, som enligt föredragningslistan böra vara ämne för våra öfverläggningar; ty hvarken tycktes de mig angå rum för annexens pensionscassa, och icke heller (ehuru visserligen någon söndermalning torde dermed åsyftas,) syntes de röra qvarnar och deras beskaffenhet; men då jag befarar, alt jag ej kunnat, vid afhörandet af dessa handlingar, rätt uppfatta hvad som dermed åsyftades, så anser jag mig befogad alt begära denna fråga på bordet, för att söka inhemta hvad Fribm ermed menat. Den 22 Maj f. m. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Sedan frågan är begärd på bordet, tolde det vara öfverflödigt att nu vidare yttra sig deröfver, och således afstår jag. Hr Lefren, Joli. Pehl-: Det är för mig en alldeles färsk nyhet hvad Frih. Cederström har anfört. Väl har jag hört något lösligen talas derom, men jag har icke trott att sådant kunnat passera. Jag hur fattat Frih. Cederströms ord i slutet af hans muntliga anförande så, att han tyckes vilja stödja sig på 56 §:n Riksd.Ordn., som berättigar alt efter motionstidens slut göra motioner och andragandeti, med anleda, af föregångna R. Sits beslut, och att han på grund af 5i §:n Riksd.Ordn., i händelse hans mening är sådan, följaktligen är pligtig att aflemna de exemplar, som fordras för remiss. För min del anser jag saken vara endast och allenast af historiskt värde. Otvifvelaktig! kommer detta element att framdeles inflyta deruti, vid bedöinmandet af innevar. riksdags förhandlingar.
Lärdoms-skolor utan ock vid de äldre så väl högre som lägre Apologist-skolorne samt till de Gymnasii-lärare, som njuta presterlig befordringsrätt och icke äro Leclorer. Skiljagtigheten emellan dessa beslut har hufvudsakligen afseende på den af Utskottet föreslagne olika årsberäkningen vid ansökningar till pastorat af olika classer, hvilken Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ogillat, men de öfrige Riks-Stånden antagit; och som sålunda två Stånd stannat emot två, lärer förslaget i denna del förfalla. Deremot sammanstämma besluten, dels deri, att den ökade åi s-beräkningen, med visse uppgifna undantag, bör alldeles upphöra för befattningar, som icke höra lill Läro-verken, hvarom alldeles enahanda beslut äro fattade af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden, dels uti syftningen, att denna beräkning må minskas vid de öfriga befatt - 4 Allm. Besa.- och Ekon.-Utskottets Memorial, N:o 160. ningar, för hvilka den nu eger rum; hvilken minskning blifvit afBorgareoch Bonde-Stånden anlagen vidsträcktare, än den at Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet är beslutad, så att sistnämnde beslut åtminstone icke är stridande emot hvad Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, ehuru det icke omfattar allt, hvad dessa Stånd åsyftat; vid hvilket förhållande Utskottet anser sig böra inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden alt instämma i Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets här ofvan intagne beslut. Slockholm den 18 Maj .84*. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeribt , 1841. Förstärkta Allm'. Best».- och Ekon.-Utsi. Memorial, JS‘o I6i. Y N:o 161. Auk. till Exp.-Utsk, den 21 Juni x84i, kl, 10 f. m.
St:s samtycke kunna förhöjas, tullen å inkommande och utgående spanmål allena undantagen”; så slutar Frih. från delta undantag endast från rättigheten att höja, att K. M. icke eller skulle kunna nedsätta tullen. Derpå hvilar hela hans argument. En regel får man, som bekant, i allmänhet lof att utvidga till alla de fall, för hvilka den möjligtvis kan tillämpas, men ett undanlag deremot aldrig. Nu skapar sig Hr Frilun af ett undantag en ny regel, och denna besynnerliga regel vrider och vänder han bakfram eller rättfram, allt som det lyster honom. Hvart vi hafva kommit under de förra riksdagarne med Frih:ns lolkningssätt af grunlagen, det känna alla de äldre ledamöter af detta Hus, och behöfver det således icke af mig vidare utvecklas. Jag har vunnit milt ändamål om Hr Frih:n sjelf, efter den anledn. han nu fått, bringas till eftertanka och slutligen till förundran öfver sig sjelf och sitt sätt att tolka. Hvad den fråga beträffar, som H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna väckt, nemi. om en scalerad tull på spanmål, hvarvid Hr Grefven, sä vidt jag kunde fatta, icke åberopade någon grundsats, utan blott ett factum från England samt deraf drog en analogi för Sverige, så tillåter jag mig upplysa H. Ståndet derom, att äfven jag sökt förskaffa mig, någon kunskap om det factum i England, att nemi. anli-corn-law-socicty skall hafva funnit häst att icke hafva alls någon tull på spanmål. Men med detta factum förhåller sig, efter hvad jag personligen inhemtat af ledamöter i denna society, så, att sedan de länge yrkat på grundsatsen af en måttlig tull på spanmål, men icke trodde sig kunna få nog understöd af den stora massan för att kunna tillintetgöra det Toristiska motståndet mot en låg men fix tull, då Torys ännu söka hålla qvar den högt graderade scalan; så hafva de tänkt ungefärligen så: Vi kunna icke få någon sym patin hos folket för att få bort den sc: lerade taxan förr, än vi gå mera radicalt tillväga och säga, att all tull skall bort.
Deremot kan jag för ingen del ingå på Ilr Ribbings förslag, enär jag anser att rättigheter och skyldigheter böra slå i bestämdt förhållande lill hvarandra.] 4 mom. blef af R. o. Ad. bifallet med den förändring, att orden ”efter 2 års” skulle utbytas emot orden ”ef ter 2 sistförflutna åren s/’ 18 §:n. Denna § blef af R. o. Ad. bifallen. '9 §:n> Frih. Nauckhoff: Det uppslår hos mig en liten betänklighet att obelingadt kunna bifalla denna §. Der står att nämnden icke äger att påbjuda några afgifter, utan skall sockenstämman efter nämndens förslag derom besluta. Frih. Cederström: Efter det beslut, som före delta blifvit faltadt, är ingen våda vid att antaga ig §:n; ty det beslut, som sockenstämman fattar i fråga om fatligafgifter och sådant mera, blir icke gällande för andra än dem, som sådana afgifters erläggande frivilligt sig åtagit. Hr Gripenstedt yttrade sigvara förekommen af Frih. Cederström. ig §:n blef af R. o. Ad. bifallen. 20 §: n. Frih. Nauckhoff: Jag anhåller att denna § måtte momentvis föredragas. 1 mom. af 20 §:n blef derefter of R. o. Ad. bifallen. 2 moni. i 20 §:n. Frih. Nauckhoff: Här står: ”För uttagande af oguldet tillskott, hvarom i föreskrifven ordning är i sockenstämma beslutadt, skall genast på nämndens anmälan lemnäs handräckning af kronofogde i orten.” Jag bestrider detta, och anser att kronofogde icke må ställas under annan embetsmyndighet an öfverexecutor. Jag tillstyrker alltså, att detta morn. måtte erhålla följande lydelse: ”För uttagande af beslutadt, skall anmälan göras hos Konungens Bef:h:de, som sitt beslut deröfver fattar, på sätt lag förmår.” Frih. Cederström: Lika med Frih.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande, N:o 28, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, med förslag till Gruive-stadga, dels väckte motioner om rätt till inmutning af takskiffer, samt sådana bergoch stenarter, som genom deras allmännare användbarhet kunna vara föremål för industri och handel. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial: N:o 327, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om beskattning å bränvins tillverkning och destillering; och N:o 328, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om ett aktorats-arfvode. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande, N:o 28, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, med förslag till grufve-stadga, dels väckta motioner om rätt till inmutning af takskiffer, samt sådana bergoch sten-arter, som genom deras allmännare användbarhet kunna vara föremål för industri och handel. S. D. Föredrogos ånyo l:o. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 326, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 286, angående väckt fråga om fortsatt utgifvande af Svensk Militär-Författningssamling. Ståndet lät bero vid det slut, hvaruti Stats-Utskottet i denna fråga stadnat; och 2:o. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 136, i följd af Riks-Ståndens beslut, med anledning af Betänkandet, N:o 115, i fråga om Elementar-läroverken, m. m. Härvid förekommo: l:o. Punkten, litt. A. Redaktionen, enligt Utlåtandet N:o 136, godkändes. 2:o. Punkten litt.
(Dm UnDantag od; XLtn&ring i 23cvr>tllntngen. §• 143 Stålt afgift efter l:fa Slrtifeln befriad: l:o pnglingar, font roiD SlcaDcmier, ©pmnafier, QiarolinjFa Snfitutet od; allmänna ©folor iDFa ftubier, famt (Slcpet roiD §edjnologtfFa UnDetroidningdanjlalter; 2:o SJJanufactutiflet od; Sabrifö# iDfare t (SjFildtnna friflaD, få för egne perfoner, font för beråd f>uftrur och barn. §. 144. £3efrielfe från afgift enligt lifta odj 2:bra 2lrt. åtnjuta: l:o 3 tjenf roaranDe få roal font meb rättighet till penfton af|Febabe gemenjFa# pen af inDelta och roärfroaDe Slrmeen till lanbd och fjöd, jemte båtdmandhållet; 2:o ©entenjFapen af eptra roteraDe od) confcriberaDe frtgdfolfet för Det frigdår, Då De gjort någon garnijond# eller fälttjenf; och jFall, till befprfanDe af roerflig tjenf göring, när affortning eller refitutton föfed, behörigen upp# rättaD odf> unDerjFtifroen förtekning å manjFapet till konungens? Söefallningd# l;afroanDe i orten af Stefen aflemnad. ©ok fräke fig De, uti Defa troänne punfter flaDgaDe unDantag enbaft till frigdfolfetd egne perfoner; 3:o
I fråga om aflöningsstaten vid Stora Kopparberget samt organisationen af Styrelsen öfver Fahlu grufva, biträder jag i alla delar Bergs-kollegi Presidents, med pluralitetens inom Bergslagen mening hufvudsakligen öfverensstämmande förslag; och tillstyrker alltså i underdånighet: att den af Grufve-rätten hittills utöfvade förvaltning af Stora Kopparbergs grufva hädanefter må besörjas af en Grafver styr else, bestående af en, på sätt hittills egt rum, utaf Eders Maj:t, efter Bergs-kollegi förslag, tillsatt Bergs-Hauptman, hvilken är ordförande så väl i nämnda Styrelse, som vid Bergslagsstämmorna, jemte tvänne af Bergslaget å allmän sammankomst för tvänne år utsedde ”Styrelse-ledamöter,” af hvilka fjerdepartsegarne inom sig utse den ene och de brukande Bergsmännen inom sig den andre, jemte en suppleant för hvardera; kunnande styrelse-ledamöterne åter inväljas efter förloppet af nämnda tvänne år; att de vid Stora Kopparberget nu varande Bergmästareoch Bergsfiskals-befattningarne må indragas; att, i stället för de vid grufvan nu anställde, med aflöning från kronans stat försedde tvänne Geschwornerne, en så kallad ” Grufve-Ingeniör” må i behörig ordning af Bergs-kollegium utnämnas, med de åligganden, sorn innefattas i den för Geschwornerne vid Stora Kopparberget utfärdade instruktion; börande Grufve-lngeniören, vid förfall för Bergs-Hauptmannen, hans ställe företräda; dock att, om Bergs-Hauptmannens hinder fortfar utöfver 3 veckor, hos Kongl. Maj:t bör, i afseende på vikariatet, göras underdånig anmälan; att öfrige vid verket erforderlige tjenstemän och betjenter, hvilkas aflöning bör helt och hållet af Bergslaget bekostas, må få af Grufve-Styrelsen tillsättas, med rättighet för samma Styrelse att, efter Bergslagets hörande, vidtaga den reglering och förenkling af dessa tjenster, som kan finnas ändamålsenlig.
Banco. Sjclfwa Stats, Calendern intyger sanningen af min upgift och har jag dessutom inhämtat säker underrättelse, att Herr Baron koieniilcicl intill denna dag, ej afsagt stg nyss omsatte besättning och lön; hwilkct dock i grund af Regerings formens föreskrift, lärer böra förmodas wa, ra af honom blott upskjutit; Jag har äfwen länge upfkuUt, att derom göra en påminnelse, den jag önskat klistra öfverflödig, genoin wälbcmälte höga EmbetSmans egen hedrande omtanka; men dä werkan deraf ännu Uteblifwit, har jag sä mycket mindre dragit l Betän, kande, att nn oöra denna anmälan, som ingen flags personlig afsigt ever anledning deruti ingär, utan allenast dep, att befrämja wär nyss antagna Grund-Lags helg', ock) att, medelst indragandet af en lön ifrän den ha ven, tom därtill nu meia äger hvarken rättighet eller bebos, beneda en tilgäng för Stats-Wcrkct, som är sä högst nödig för detsamma, för att belöna nä, gon af Riket wällörtjent Embetsman, eller afhjelpa näsen guttans kanske tryckande udd. Den LZ September. 807 I afseende pä denna sednare delen af mitt ödmjuka Memorial, torde det böra remitteras till Högloft. Stats - Utskottets handläggning. Grefwe ve la 6 ar 6 rs, jacob: Endast anmärkningswis fär jag den äran nämna, hwad Herr Grefwe Ooknss uppgift rörande Herr StatsRädet Baron kötonbiaö angär, att den händelsen, att man för nägon befattning finnes uppförd i Calcndern, icke är nägot bewis, att man ännu densamma innehar. Calender» war redan förlcdit är färdigtryckt: sednare förändringar kunna ej deruti finnas. Hwad Grefwe Oofina andragit om Friherre ^olonbiack ffulle dä pä lika sätt gälla om Herr Stats-Rädct Hfiicrbetk, som äfwen i Calendern stär upptagen säsom Konungens Hand - Secreterare:
Sitt, fåfom grunD för utgöranDet af få mäl kronotionDe och 2lfrabö»fpanmål, forn anDra af femman od) lägenheter utgåenDe räntor, antageS meDium af feDnafle tio årens marfegångS-priS, få» lunDa uträfnaDt, att, feDan årets marfegångs»pris blifmit faflflälDt, Dctfamma hopfummeraS meD De näffföregåenDe Sftio årenS marfegångS» pris i famma Sän eller ©iftrict; blifmanDe tionDeDelen af Denna fum» ma, uti jemna jfillingtal, Det för årets fjätter gällanDe marfegångS» pris; od) 2:o Sitt början DermoD ffer år 1835, Då, efter itpprättaD mar» fegångS»fättning för året, 1835 årS marfegång tillägges Dem för åren 1834, 1833, 1832, 1831, 1830, 1829, 1828, 1827 odj 1826, fmaraf meDeltalet eller ~ö:Del, jemnaD till ffillingtal, blifmer gällanDe marfegången för 1835 årS ffatter. b) SlngåenDe förånDraD metfoD för tTTarfcgånge-fått» ningen: 33i&. tirr Sft. Be fjittiUS ajTemnaBe, inneljållanBe Be, unBer
— I anledning häraf och då hvar och en af de öfriga tekniska skolorna innehade statsanslag till belopp af 12,000 R:dr, men Chalmerska slöjdskolan, hvars framtid ingalunda vore tillräckligt betryggad genom de enskilda donationer, hvaraf den ■ kommit i åtnjutande, ej lyckats erhålla större bidrag af allmänna medel än 10,500 R:dr, syntes det med skäl kunna ifrågasättas, att nämnde bidrag blefve något förökadt, holst Göteborg otvifvelaktigt vore den mest passande plats för en teknisk skola af högre ordning, och denna läroanstalt föröfrigt 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. vore för hela landet gagnande; hemställande således motionären, att en förhöjning af åtminstone 3,000 R:dr i slöjdskolans nuvarande anslag måtte af Rikets Ständer beviljas. Deremot har inom samma Riks-Stånd Herr Wistelius uti särskild motion meddelat att, enligt den af Chalmerska slöjdskolans föreståndare afgifna, motionen bifogade, tryckta berättelse för åren 1857—1859, uppginge den fond, som, till följd af W:m Chalmers testamentariska disposition föranledde läroverkets grundläggande till 109,050: — att det dessutom eger uti fastighet och samlingar ett värde, minst . 109,050: — att det nyligen erhållit en disposition af 5,000: — tillsammans 223,100 Rdr, dessutom dispositioner at en Björnberg, Siberg och Magnus till oangitna belopp, samt att läroverket, på de 30 år det tillvarit, så förbättrat sin ekonomiska ställning, att den är minst 100 procent bättre, än den primitiva. — Som nu skolan härtill i statsanslag uppbure 10,500 R:dr, jemte 450 R:dr af Kommerse-kollegii fonder, syntes dess ställning vara vida förmånligare än de öfriga tekniska skolornas; och ansåge motionären att, likasom de städer, hvarest dessa voro anlagda, hade skyldighet att förse skolorna med lämpliga undervisningslokaler, Göteborgs stad äfven borde hafva en dylik förbindelse eller ock lemna skolan motsvarande penningehidrag. Då för öfrigt
Enär Fabriker för tillverkning af Spermacetioch Stearin-ljus, ej mindre än Vaxljus-fabriker böra beskattas, får Utskottet föreslå den förändring uti 24 §, att under bokstafven L. må införas: ”Ljus-Spermaceti-, Stearin eller Vax-Fabriker*; hvaremot under bokstafven W. blifvit utesluten rubriken ”Vaxljusfabriker”, enligt hvad förslaget uti berörde § utvisar. I afseende på beviIlningen af Grafvor och Grufvelotter> enligt 25 §, hvilken bevillning af behållna inkomsten utgår, hemställer Utskottet, att näst framför ordet ''inkomst” må införas ordet behållna”, jemlikt Utskottets förslag. Af enahanda skäl, som Utskottet här ofvan, i afseende på Advocater i Städerne, anfört, får Utskottet föreslå den förändrade Classification för Advocater och Sakförare å landet, som förslaget uti 27 § upptager. Hos Hederv. Bonde-S'åndet har Anders Jansson från Westerås Län, med hvilken Lars J. Boethius från Stora Kopparbergs Län sig förenat, föreslagit, att den redan förut bestämda och äfven uti 1841 års .Bevillningsförordning (24 §) stadgade bevillning för Masugnar, måLte hädanefter upphöra.
S296, af PresteStåndet, IX s 299, af BorgareStåndet, IX s 3oi, återrem. af BondeStåndet, IX s 3o2. Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 35o, 351, lagdt på bordel, under afvaktan af 2o3 ett motiveradt Svar, af BondeStåndet, ix s 680. Målens emottagning och beredning till Föredragning inför Konungen. Särsk. Utskottets Betänkande, XI s 113. Mått, Mål och Vigt, angående en ny Författning om; Konungens Nådiga Proposition, I 1. s 267 — 269, jemte Kongl. VetenskapsAkademiens Betänkande, I 1. s 269, etc. i förening med flere enskilde Motioner, remitt. till Lagoch Ekon. Utskottens Utlåtande, VIII s 4^4'— 48o, återrem. af Adeln, IX s 272, af PresteStåndet, IX S2j5, af BorgareStåndet, IX s 293, af BondeStåndet, IX s 302. Ytterligare Utlåtande, VIII s 1102 — 1126, bif. af BondeStåndet, IX s 712, af PresteStåndet, IX s 717, afBorgareSlåndet, IX s 721. Förslag till sammanjemnkande af Ståndens olika beslut, VIII s 14^7— i46°> bif. af PresteStåndet, IX 3. s 48, af Adeln, IX 3. s 71, af BondeStåndet, IX 3. s 93, af BorgareStåndet, IX 3. s io3. Underd. Skrifvelse, X 2. i. s 376 —■ 391. RiksdagsBeslutet, §. 44* Mätningssättet, angående, af Hö och Kol. Lagoch Ekon.