Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jan Jacobsson i Ekela. Mats Andersson i Årresta. Eric Persson (E). Maj å Recruterings-mötet uppvist ochgilladt, betygar ex ofiicio A. J. W asas tjerna. Med originalet lika lydande intyga Erik Porat. K. G. T a x e 11. Bil. Litt. Emellan delägarne i Roten Nio 1010 Brösicke och drängen Carl Andersson, nu tjenande i Nälsta Y. Selö Sin, är följande Contract upprättadt, om han för nämnde Rote som Soldat antages: 1:0 I legd erhåller han 20 Ridr Bico, hvaraf första hälften, eller 10 Ridr, betalas vid inskrifningen och den andra hälften nyåret 1826. 2:0 I matår erhåller han 2 tir råg, 2 ter korn, ± tina hvete, J tia ärter, 5 tia malt, 2 LÄ torrt kött, 2 LÄ torrt fläsk, samt 2 Ä humle, hvaraf hälften betalas i höst, samt andra hälften hösten 1826, samt J tia sill, J tia strömming, samt i tia salt. 3io Det årliga hemkallet 2 tir säd, hälften råg och korn, samt vid HufvudRoten den täppa och åker, som gamla Soldaten innehaft, och af StröRoten 1 tia säd, hälften råg och hälften korn, samt | tjog halm årligen; samt af hela Roten J tia ärter årligen, samt den årliga Thomasmessooch Midsommars-lön 5o LÄ hö och 4° LÄ halm. 4io 1 stället för ko erhåller han 20 Ridr Bico, hvilka utbetalas nästa Michaeli. 5io Till qvarnresor erhåller han 1 häst af HufvudRoten, samt 1 af Biroten årligen, samt dragare till åkerns och täppans körning och vedbrands hemskalfande af Roten efter tur. Kobete samt bete för några får fås vid HufvudRoten. Med förestående Contract förklara vi underskrifne oss till alla delar nöjde, intygas och bestyrkes i Brösicke och YtterSelö Sin d. 2 Mars 1825, Jan Jansson i Brusicke. Eric (E) Andersson i Brusicke.
Från Kongl. Stats-kontoret bör Riksgälds-kontoret, enligt en för 1853 och hvarje påföljande år upprättad särskild liqvid, erhålla dels redan uppkomna, men ännu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfverskott å Stats-verkets inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar å detta verks utgifter. § 180. I stället för det årliga bidrag till Teknologiska institutet, som af Manufakturdiskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å Riksstatens Sjette hufvudtitel uppfördt, kommer ett, detta bidrag motsvarande, belopp af Fjortontusen Riksdaler att utaf nämnde vinstmedel, genom Kongl. Kommerse-kollegium, till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, inbetalas. § 181. Under det i § 15 af detta Reglemente stadgade vilkor, eger Riksgäldskontoret att under hvarje år från Kongl. Stats-kontoret emottaga den vid samma års början befintliga behållning utaf de depositions-medel, som från Landt ränterierna samt Öfverstäthällare-embetets Kansli blifvit till Kongl. Statskontoret inlevererade. § 182. Enligt Rikets nu församlade Ständers beslut och af Kongl. Maj:t i Nåder bifallna framställning, skall den till grundande af en arbetsinrättning för Norrbottens län, genom Kongl. Brefvet .den 9 Mars 1814, utaf dåvarande 9:de Hufvudtitelns medel anslagna fond, hvars behållning vid sistlidet års slut utgjorde 1,665 R:dr 15 sk. 11 r:st, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. § 183.
Genom hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, angående kronoutskvldernas debitering och uppbörd samt redogörelsen derför, anser Utskottet sig hafva besvarat herr Hörn Stein s hos Borgare-ståndet väckta motion, angående kronofogdarnes indragning och deras göromåls öfverflyttande på länsmännen. Sik. till & St. Ehuru visserligen uti en del af de motioner, livilla lilifvit liär ofvan under serskilda hufvudafdelningar af betänkandet upptagna, förekomma frågor,son* mer eller mindre kunna angå andra ämnen än de, som innefattas under de hufvudmomenter, hvarest motionerne äro vordne oinförmälde, likväl och sorn Utskottet utlåtit sig öfver berörde ämnen., och foljakteligen samtelige motionerne besvarat, har Utskottet, till undvikande af ett öfverflödigt upprepande, ansett sig icke böra mera än på. ett ställe omnämna ifrågavarande motioner. 60:0 I händelse af bifall till hvad Utskottet, i detta, betänkande hemställt och föreslagit, lära Rikets Ständer finna, att deras blifvande beslut bör hosKongl. Maj:t i underdånighet anmälas, med anhållan, att Kongl. Maj:t läcktes, efter pröfning deraf, i nåder vidtaga sådana förfoganden, hvilka af de serskilda framslällningarne och förslagen påkallas. Stockholm den 8 Juli 1848, Reservationerr af friherre Tersmeden, emot Utskottets förslag, att ci vila em bets* oeh tjenstemäns för närvarande indelda löner, i stället för qvartaliter under löpande året, skulle på en gång i Maj månad, året näst efter det, för hvilket lönerna belöpa, utbetalas. af herr von Troil, S. G.: ”Den brist på konseqvens, som utmärker detta betänkande, vittnar nogsamt om den brådska, hvarmed detsamma blifvit på afdelningen uppgjordt och i Utskottet genomdrifvet.
Sä snart försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den, genom låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas, samt brandförsäkringsbrefvet till Kommitterade aflemnas, jemte behörigt bevis derom, alt låntagaren afsagt sig rättigheten att Brandstods-bolaget frånträda, så länge någon del af lånet är obetald; börande dessa handlingar, äfvensom låntagarens skuldebref å lånesumman, derefter till Riksgälds-kontorct insändas. 10:o. Skulle en tomt, för hvars bebyggande lån erhållits, ombyta egare, ma den nye egaren inträda i den förres rättigheter och skyldigheter med hänsigt lill det i samma tomt intecknade byggnadslån. 11 :o. Skulle innehafvare af byggnadslån afstå sin egendom till borgenärers förnöjande, eller bl i (Ver i anledning af års-proklama låns bevakning erforderlig, innan det för länet utgifna skuldebref till Riksgälds-kontoret inkommit, böra vid ersättningsansvar Kommitterade, opåminde, för Riksgälds-kontoret uppgifva det å länet uttagna belopp, som skall bevakas; och böra Kommitterade, sedan de frän Riksgälds-kontoret erhållit edgångsbevis, på eget ansvar, föranstalta om lånebeloppets bevakande i laga ordning samt vid lånehandlingarnes insändande bifoga vederbörligt intyg om verkställigheten häraf. 12. Hvad som utaf den anslagna lånesumman icke blifvit lyfladt före den l:ste Juli innevarande år 1851, får derefter icke utbetalas. 13:o. Sednast den 1 :ste ^Juli 1852, skola vederbörande låntagares skuldebref lör hela den i Kongl. Stats-kontoret lyftade lånesumman vara från Kommilterade till Riksgälds-kontoret insända; men om något eller några af dessa skuldebref skulle, efter denna bestämda yttersta termin, uteblifva, kommer från K0111- mitterade att, i laglig ordning, infordras ersättning för det belopp, som icke genom insända skuldebref blifvit behörigen redovisadt, jemte
Utskottet tillika att beloppet af den föreslagne ersättningen för den förflutna tiden V Betänkanden, N:o 254- 285 ina af RiksgäldsContoiret al under händer hafvande Medel, pa K, StatsContoircts reqvisition, utbetalas. i3:o Tjugonde Punclens om ersättning till Landshöfdingen i Kronobergs Län för indragning af den honom anslagne dagsverksskyldighet af Inhyseshjonen i nämnde Tjäll. Hos H. R, o. A. har Hr Grefve Mörner* Carlj anmärkt, att då, enligt K. M:ts Nåd. beslut, ifrågavarande Löneförmån kommer att vid i835 års slut helt och hållet upphöra för honom, det ock torde vara både med K. M:ts Höga vilja och Landshöfdingens rätt öfverensstämmande, att denne sistnämnde intill berörde tids förlopp oförminskadt måtte åtnjuta den lön lian för närvarande innehade; hvadan ock som det hufvudsakligen berodde på antalet af är, hvarefter uträkningen skedde om eller i hvad mån Landshöfdi ngeu linge vidkännas föllust eller icke, så har IIr Grefven tillika yrkat, att Utskottet måtte bestämdt föreslå de fyra eller högst fern sistlörflutne årens medeltal, såsom grund för den Landshöfdingen sålunda tillerkände Löneersältning.
Antalet af der anställde arbetare är så stort, att fattigvården för dem blefve Motala församling alltför tung att bekosta. Jag kan icke minnas annat, än att fråga derom redan var viickt under min embelsmannatid. I annat fall kommer saken väl snart lill närmare utveckling. I io §:n i morn. står: ”Sockennämnden tillkommer målsmans och husbonderätt öfver dem, som åtnjuta full fattigförsörjning samt öfver andra understödstagare vid tillfällen, då de vid fattighus eller hos nämnden sig i fatligvårdsärenden befinna.'’ Det lär väl menas, att de befinna sig der, såsom understödstagare. Mången kan gå i fattigvårds är en d e n, utan att begära något understöd. i i §:n stadgar, att, ”då fattighjon visar tredska, sjelfsvåld, oordentlighet eller sturskhet, må sockennämnd, der annan rättelse ej gör tillfyllest, besluta en lämplig minskning af hjonets underhåll.” Denna föreskrift härrör från 9 och 1 1 §§:na 28 cap. kyrkolagen, och kallas i dagligt tal att sätta fattighjonen på latkost. Delta är en åtgärd, som städse befunnits oumbärlig, men till densamma hörer tillåtelse för fattigvårds-directrn eller den som har uppsigten öfver den late, att kunna instänga honom; ty får han mindre föda, än han åstundar, och man ej hindrar honom att gå ut, så blir följden, att lian tigger, och således upplöser sig hela åtgärden i en oordning. När jag nämner detta, så påminnes jag om arbetshus-inrältn:r. Vid granskning af kyrkolagens stadgande, visar det sig, att han från början icke afsett någon faltigcasern eller fattigstuga, utan ett sjukhus eller sjukstuga, hvarom stadgas i det capitel af kyrkolagen, som afhandla!- hospital. Kyrkolagen betraktade det lilla samfundet, församlingen, likasom det stora samhället, Staten. Likasom i det stora skulle finnas hospital för dårar och dem som iråkat obotliga sjukdomar; så skulle äfvenledes inom församlingen finnas en dylik utväg lill deras vård, som hade obotlig sjukdom, eller sådan, som gjorde sjuklingen afskydd.
Nådiga uppmärksamhet på behofveL af något allmänt stadgande, rörande förstnämnde qvarnars beskattning; så har Kongl. Majrt, som funnit någon serskild föreskrift om Tullmjölqvarnars i städerne skattläggning, eller om deras befrielse derifrån, icke vara meddelad, i Nåder ansett, att då icke någon Författning från ränta till Kronan i allmänhet befriar i städerne anlagde tullmjölqvarnar, hvilka äfven på åtskillige ställen betjena omkringliggande landet med säds förmälning, borde ock desse qvarnar underkastas skattläggning efter gällande Författningar, eller, hvad som syntes lämpligare, en förhöjd bevillning, på sätt Rikets Ständer, angående beskattningen af Sågar samt Valkoch Stampverk, till afsalu eller för ajidras betjenande, vid sista Riksdag förordnat, dock med undantag för de Städer, der, på grund af serskild» Privilegier, Kongl.
Vid jemförelse med den år 1824 för flottans oflicerskorps fastställda stat, visar sig: att år 1841 endast regementsofficers-graderna lemnades oförändrade, men deremot indrogs en Kontre-amirals-lön samt med Premier-Lieutenantsoch Sekund-Lieutenants-graderna vidtogs den förändring, att, i stället för 50 Premier-Lieutenants-beställningar, bildades lika många Capitaine-Lieutenants-tjenster, deraf 20 med till 800 rdr förhöjda löner och 30 med gamla Premier-Lieutenants-lörien i lista klassen, eller 600 rdr; öfriga 50 Premier-Lieutenanterne bibehöllos utan klassfördelning, men med nedsatt rang, vid fordna lägste Premier-Lieutenants-Iönen 400 rdr, samt slutligen Sekund-Lieutenanternes löner, utan ändring af antalet i hvarje klass, förhöjdes i l:sta klassen från 240 till 250 rdr och i 2:dra klassen från 150 till 200 rdr, allt banko. Denna reglering, hvarigenom således ganska väsendtliga förändringar i 1824 års stat tillvägabragtes, medförde dessutom, oaktadt indragningen af en amiralslön, en tillökning i utgift af 4,800 rdr hko, hvartill bereddes tillgång inom det för alla flottans korpser gemensamma aflönings-anslaget genom indragningar på andra håll, men hufvudsakligen af Under-Oflicerare, hvilkas antal nedsattes från 340 till 280, och aflöningssumman för denna korps från 55,350 till 52,560 rdr. Genom 1845 års organisation lemnades, med undantag af Contre-Amiralerne, ingen grad oförändrad; hvarjemte nybildades 1 Amiralsoch 5 Kommendeurs-beställningar. Resultatet i det hela blef, att Oflicers-korpsen i jemförelse till 1841 års stat, ökades med 7 personer och utgiften med 300 rdr årligen utöfver den i samma stat bestådda summa.
Angående förhöjning i de för Riksens Ständers Revisorer af Stats-, Banko - och. Riksgälds-Verken, anslagne arfvoden. Om Justering inför båda Utskotten af föreskrifter för Riksens Ständers båda Penningeverk. , Stats-Utskottets. Om ny Stats reglerande för Gripsholms Slotts och Djurgårds Betjening. Angående Kronotionde-Spanmålens utgörande till Stockholms Slöra Barnhus. N:o 120 Om en till Upsala Barnhus donerad., Kronofordran. Rörande Osmundsjern? betalning efter Kronovärdi utan förvandling efter Markegång. iNto 122. Angående Ädelfors, Guldverk. Banko - Utskottets.. 3ST:o 18. Rörande väckt fråga om tillåtelse för en hvar, att emot Svenskt Speciemynt i Banken tillbyta sig omyntadt Guld och Silfver. I anledning af återremiss, angående Praeskriptions-tiden för Låns omsättning i BankoDiskonten. S. D, Föredrogos å nyo och bifollos efterföljande på bordet hvilande Utlåtanden, nemligen: Stats-Utskottets. N:o 106, angående medel till kostnaderne fcfc en förbättrad fångföring. Prot. TJtdr. d. 19 Mars 1818. 22 1 N:o 107,' om medel till Drottningsholms Broars iståndsättande. Banko-Utskottels N:o 12, i frågan, huruvida de Fidei-Commisser, hvilka fatt med Inteckning graveras, må kunna af Riksens Ständers Bank såsom pant tagas, N:o 13. angående Fåne-rättigheten i Banken för de uti Philipstad belägne Fastigheter. Från Vallofl. B ar gar e-Siandet. S. D. Efter uppläsande ttf de ifrån Riksens Ständers Stats-Utskott inkomne Svar å gjorde anmärkningar vid bemälte Utskotts Betänkanden angående : 1. Yrkadt anstånd med indrifvatidet af den återstående delen af Vesterbottniska Lånet , som skall erlaggas af Jnnevånarne i Norrbottens Län; 2.
Jag lika, att den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver to r:dr b:co, motsvarande 5 folier. Underteekn. Ridd.Secret.: PresteSt. har bifallit i7:de punkten. BorgareSt. har antagit densamma med den förändring: ”att en afgift bestämmes af 4 r:dr b:co för hvarje ”folium om 4o rader af den löpande räkningen, med för”behåll tillika, att minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 20 r:dr b:co, motsvarande fem folier; hvil”ken afgiftsberäkning kommer att taga dess begynnelse d. 2 ”Jan. i855.” BondeSt. har likaledes bifallit punkten med denna förändring. Hr von Hohenhausen: För min del anser jag, med afseende å den förmån, som innefattas uti den ifrågavar. rättigheten, att BorgareSt:s beslut stadgar en lämplig afgift, samt instämmer deri. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Redan under discussio nen, ang:de stämplade pappersafgiften, tillkännagaf jag min åsigt i afseende å enskildas assignationsrätt på Banken. Jag yrkade då, att dessa assignationer borde utgifvas å charteradt papper, men möttes då med den erinran, att rättigheten redan var belagd med afgifter i Banken. Jag vill då nu, när jag icke emotsätter mig sjelfva rättigheten, åtminstone att den skall beläggas med en, för närvar, någorlunda motsvarande, afgift, samt instämmer altså med Hr v. Hohenhausen. Frih. Ehrenborgh: Då jag var bland dem, som ansågo assignationerna icke böra beläggas med chartae-sigillataeafgift, vill jag, i conseqvens dermed, nu bifalla den föredragna punkten. Hr Tham, Wolrath: Förmodligen har ITtsk. med förslaget om en afgift af 2 r:dr btco för hvarje folium afse 11 , att Banken dermed skulle erhålla en ersättning för hafda kostnader, utan att dervid beräkna någon vinst. Detta tror jag ock vara riktigt och tillstyrker altså bifall till iy:de punkten, i likhet med hvad PresteSt. redan beslutat.
Som Borgare-Stänbet fbr sin del ansäg den redan dest tilförordnade ombud meddelte föreskrift, att, vid i frägawarande förrättning, efter sig företeende omständigheter, yrka och iakttaga Riketoch Riksens Ständers rätt m. m., wara desto tilräckligarc fbr ett sädant af Ständcts fulla förtroende förtjent ombud, som samma föreskrift är allmän och owilkorlig samt följaktligen äfwcn innefattar hwad med en detaillerad instruktion will äsyftas, utan att inskränka fbrrättningsmannenS omtanka och wcrksamhct inom wista bestämda gräntsor; altsä fann Borgare-Ständet icke nägon anledning att i ofwannämnde beslut, om en sä beskaffad Instruktions utfärdande, med Högloft. Riddcrskapct och Adrin sig förena. Hwilket samtlige respektive Med, Ständrn genom betta Protokolls - Utdrag wbrdsamt och vänligen skulle communiceraS. ve supra. Lx krotocollo ^ bl. peterson. Utdrag af Protokollet, bället i Borgare-Ständets bienum wid Riksdagen i Stockholm d. ii Sept. 1809. S. V. Pä Herr ^osthandlare» Lantegtons, säsom Ledamot i BewillningS-Uljkoltet, gjorda anmälan, -tt wälbemäldtt Utskott wore sinnadt löta till tryckning befor. Den 14 September. 499 befordra dess projcck till Betvillnings-Förordning, fann Ständet sig böra förklara och sine resp.ctive Med Stander wdrdsamt och tvänligcn tilkännagifwa, att för betz del icke nägot emot en sädan anstalt wore att päminna. Lit tuxra. Lx krotocoUo kst. ketcrston.
Si ont) c ut) ti teln. 1. 0m anftag till 2\elxgione* od; ^atnadtn&etwisningen i U?mnlcnt>e Stnnmörfer. $)å kongl. 9)?aj:tS Slåbiga frantgädning anflogo 9tifefS ©tanber roib ftfla SlifSbag: $t en Sapedsprcbifant i be nya förfamlingarne pä äBermlanbS gimtgipgar, års Itg lön • •«.»•».»».*• 333: 16. ~~~ $t 2:ne klotfare, tneb fFylbigfet att tidifa bejiriba ©Folniäfiare^tjenfl, 50 9i:br t>n?arbera 100: —. — ©arnt i arfroobe ät klocfarne i £)gmarFS od; JjroitfanbS förfamlingar, för ©FolmägaresbefattningenS befiribanbe, 25 9Ubr froarbera . 50: ©minna 9i:br 483: 16. — 2Ulen forn 9lifetS ©tanber anfågo innebyggarne ä begå ginnmarfer fjclfroe böra, fåfom pä anbra fiällen, unberfåda $)reg odf> klotfare, famt bibraga till froab 23arnasunberroiSningen erforbrabe: fä blef förenämbe funnna enbafi till päföljanbe Sflifébag ä flat uppförb. Uttber ben 23 december 1833 l;abe Gongftorittm i Sarlgab anmält, att ©ubStjer.gerS bällanbe i bet ena Gapcdet börjats, att folfet roanbt ftg roib orbentlig Fyrfpgång, att
Den tiden är hvarje annan arbetare upptagen, och erfarenheten har visat att någon i stället för den flyttande tjenaren knappast står att finra till hvad pris som helst. Jorden får således för många landtbrukare kanske hela friveckan ligga orörd. Dessa tjenarnes fridagar blifva så mycket kostbarare, när sådan årstid inträffar, som vi haft denna höst, att både höstplöjning och annat arbete måst uppskjutas till inpå flyttningstiden. När nu på en sådan årstid följer en tidig vinter, hvad förlust kan icke en veckas försummelse medföra både för den enskilda och det stora hela? Det vore väl också i sin ordning att de tjenare, som börjat höstarbetet och hela året haft befattning med kreatur, redskaper etc., finge dermed fortsätta till slut. Jag öfvertygar mig om att mången dräng skulle känna sig uppmanad och mera lägga sin heder uti att sköta ett höstarbete till sin husbondes belåtenhet, om han dermed finge fortsätta, tills allting vore i ordning för den stundande framtiden: vi veta något hvar hur annat arbete går, som skall lemnäs halfgjordt, och så äfven här. Jag kan icke finna att det skulle kunna inverka något menligt för någon provins, om flyttningstiden, såsom jag redan nämnt, komme ett steg längre fram, men för 478 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 325. åkerbrukaren vore mycket vunnet. I de glest befolkade trakterna kan väl icke en veckas frihet för tjenarne vara för mycket, men i de tätt befolkade provinserne behöfves icke längre frihet än hvad för städerna är stadgadt. Erfarenheten har också visat att de aldra fleste tjenare icke använda denna frihet till sin nytta, utan i stället förstöra hvad de möjligtvis vid sin afflyttning kunna hafva i behåll på sin lön, hvilket nu för tiden så mycket lättare låter sig göra i bierstugor eller rättare sagdt på de flesta ställen lönnkrogar, som nu existera öfver allt, flere till antalet, i många kommuner.
Pank årligen bör erhålla i renta och capital afbetalning på der,s förskott till Stats Verket. Denna sujnma kommer att utgå af Bevillningsmedlen och särskildt af Riksgälds-Contoit fet till Stats-Contqirets disposition utbetalas. Utom alla ofvanuppräknade Stats-utgifter, hafva Riksens Stander beviljat följande särskilta utgifter, att för en pang och för innevarande år utgå, Tili Hans Rongj. Höghet Hertigen a£ Södermanland Prins Oscar, till inrättande af egen Stat och Hofhållning 40,000. Till reparationer å KronqSpinnhuset i Stockholm - 6,000, Ersättning till Landspch Stads Betjente i Norrbottens Eän för förlorade In delnings-Rentor för år 1S13 §§3, 3*t g. Ifll mantals-Skrifvapeu Åkerström i Götheborgs Län, Mantals-Skrifnings-provision. för åren 181)g och 1810 l6q, 47. |i. Till D ärads-Sk rif värne i Nerikes Län Mantals-SkRR njpgs-prov sion lör år 1813 533. 17. 3, Till dito i Norrbottens Län 58. rg. 4, Tillsammans R:d 47,116, sq. g, Soo| Den 4 Augusti Som tillgång till dessa utgifters bestridande, utan att något särskildt anslag härtill beJiöfves, hafva Riksens Ständer’ anslagit de 49,500 R:d , hvilka af Högstsalig Hennes -Majit EnkeD rottningens Sophia Magdalenas Sterbhus böra till Stats-Verket inbetalas såsom ersättning för de Riks-Jouveler , hvilka vid Högstsalig Hennes Maj.-ts förmälning blifvit till Hennes Maj:t pfyerlenanade, rpen nu bort Staten återställas Hvad angår de i Eders Kongl.
I anledn. af hvad en värd ledamot nyss yttrat, får jag påminna, att i dessa dagar utkommit frän trycket en mycket intressant skrift öfver Skoltska bankväsendet, grundad på officiella handlingar, och deraf iuhemtar man huru läng tid man funnit de olika sedelvaleurerne utelöpa i rörelsen, innan de till banken för utvexling återkomma, nemi. en sedel på 10 pr medium i omlopp 236 dagar. — - 15 „ 114 20 „ 209 ,. 50 „ 124 „ 100 „ — - — 84 „ 500 „ 24 „ En dylik calculation gjordes äfven 1818, då 1 £ noter ännu voro i omlopp. Vi böra dessutom ihågkomma, att röretsecapitalet i England består af guld och silfver, och att således sedlar derstädes icke äro så oundgängligt, nödige för allmänna rörelsen, och ändock ser man huru snart de större sedlarne inlöpa. Jag upprepar derföre min öfvertygelse, att privatbankerne icke kunna bestå, om man sätter minimum för deras sedelvaleurer så högt som 10 r:dr. Mitt andra inkast rörande det ansvar, som den nya lagen ålägger dessa bankdirecteurer, har icke ens af Hr Hjerta kunnat bestridas. Jag är öfvertygad, att ingen vill åtaga sig detta ansvar, och äfven derigenom blir det omöjligt att åstadkomma nya privatbanker, i fall den nuvarande oelrojen icke förlänges. Det enda sättet att förekomma en så vådlig brytning i rörelsen, är således alt bifalla Ctsk:s förslag, att de nuvarande octrojer må fortfara intill slutet af är 1849, hvarförinnan Sländerne ånyo äro samlade och kunna vara betänkte pä utvägar att ersätta ifrågavar. hanker. Gr. Sparre, Erik: Jag ber att, till hvad Gr. Björnstjerna yttrat, få lägga ännu en anmärkn., i anledn. af Hr Hjertås yttrande. Den värde ledamoten yttrade nemi., att orsaken, hvarför 'u mängd personer tecknade sig som actieägare i privatbanken Den 16 April e. m. 477 vore den, att de önskat med desse öppna creditivrörelse.
Län inflytande, bland InkomstTitlarne (N:o 6 i Tableauen) upptagne så kallade Stubbören, hvilka synas vara af så tillfällig Transport 16,000. 3,841,102: 23, 6. 158 Stats-Utskottets Transport 16,000. 3,84t>i02: 23. 6. och ringa beskaffenhet att de icke under särskild Titel böra påräknas, utan bland Extra Medel och Uppbörd upptagas. De beräknas i K:gl. Propositionen till 1200 R:dr, men nedsättas här till 1,000. ’ 17,000. — - 33:o InteresseMedelj dels ingående å den så kallade Wermlands Landtvärns-Cassa, med 288 R:dr, dels å Tackjerns-hergslagernes LåneMedel med omkring 1000 R:dr, hvilket senare belopp dock minskas i mohn af de årligen skeende Capital-afbetalningar. K:gl. Propositionen föreslår, att Räntan å Wermlands Landtvärns-Cassa må från RiksStaten uteslutas, och att R. St:r ville förordna om Capitalets användande på ett med dess ursprungliga föremål öfverensstämmande sätt. Cassan, utgörande 4800 R:dr, har tillkommit genom frivilliga sammanskott, i ändamål att användas till WermlandsGränsens försvar, och räntan är anslagen till underhåll för det manskap som vissa Socknar utgjort, för att såsom Jägare nyttjas; men sedan Werm - Transport 3,858,102: 23. 6. B e ta n k a n de n. i5g Transport 3,858,102:23. 6, lands Jägare erhållit Anslag å Stat, har ifrågavarande ränta, enl. förklaringen i K:gl. Brefvet den 24 April 1810, till någon ersättning härföre, ingått bland Statsmedlen.