Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr R:mt. uttaget belopp. Tab. N:o 13. Fattigvården Antal fattighus. Antal fattighjon, sorn erhållit full försörjning. Antal af fattigvården understödde, som ej lätt full försörjning. Fatt i g v å r d e n s gemensam, för hela samhället. delad på nedanstående antal rotar eller kretsar. Aldre personer vårdade Barn vårdade i och utom fattighus. Summa. Summa af båda könen. inkomster. samtliga utgifter i och för fattigförsörjningen. i fattighus. på annat sätt. Afkastning af egendom, kollekter m. m. Personliga fattig vårdsbidrag. Värdet af tillskott efter hemmantal Ersättning p 1 s s1 Summa. M. Q. M. Q. M. Q. M. Q. M. Q. S:a. CD t» Qj c+- cT r oi i SS. grew § »i < B F7 8- R:dr. R:dr. R:dr. R:dr. R:dr. P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARB. BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK hj Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser. Ny följd. LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI JEMTLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1856—186©. Den statistiska och ekonomiska berättelse för perioden 1856—1860, hvilken jag härmed går att rörande det mig i Nåder anförtrodda Jemtlands län underdånigst afgifva, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det förslag till förändradt formulär för dylika berättelser, som af t. f. Chefen för Statistiska Central-Byrån blifvit framställdt, har icke kunnat erhålla den fullständighet och noggrannhet, som vore önskvärd. Dertill skulle hafva erfordrats en under hela perioden fortgående iakttagelse af alla de förhållanden, som skola utgöra berättelsens föremål och icke äro af beskaffenhet att efteråt kunna ur tillgängliga officiela handlingar utredas.
"Likaledes ware en hwar, "som under et Ständs öfwerläggning genom "sina yttranden nägon Person utom Ständet "personligen förolämpar, samma answar efter ''Riksdagens flut underkastad.'' 8t. § Har Lonktimtion».Utskottet wid förra Riksdagen föreslagit, at framför orden; fulländad är, sätteS" inom rätt tid" Ytter - ) '5 ) Ytterligare fär Oonrtitvtiovs. Utskottet til. lägga de Förslag til en ny Ueprerevtstioll, som wid sistledne Riksdag gjordes och särskildt finnas utgifne, sä wäl som det dä uprättade Förslaget om inrättande af en Riksens Stän» ders Lagoch Hushällnings. Beredning. ^ ^raasumt af krotocollet, hälllt uti Riksens Högloflige Ständers OonstitutjonsUtskvtt den i§:de 8eptemder iZio. »»»»»,»» I anledning af Utssottets Förslag til förändring i sig Herr Brskappen Ooc?or "Emedan Z8:de §. i Kongl. Maj:tS och Riksens Ständers wid sistlidne Riksdag stad» gade Riksdags-Ordning föreskrifwer, at alla omröstningar i Utskotten böra sse Ständswis; och det med Grundlagens mening synes instämmande, at eonstitutwadlL frägor, sorn > wid sednaste Riksdag häremot til äfwentyrs blifwit wäckte, ssola wid denna Urtima Riks» bågen uptagas och behandlas; kan, efter min tanka, närwarande fräga rörande omröstningarne i Utskotten wid närwarande Riksdag icke sättas i annat skick, än det hwaruti han war före Riksdagens början.'' Herr OoKor kstk förklarade: , .
Emellerticl kommer nog dema lilla I d &lt; genoiu sit] praktislia ~ippstiillning och liittf attligbet att blifw cn stt rr ovli riilkoinlnen hjiilp for dem, som pii egcu hand vilju fiirfiirdiga sina Iiliiclninyar. och flitigt stnderude arbeteli i socidi~, l) c~litiska, nutionitl-t~koiiori~iskn, pdagogiskn samt religiousrctenskal~li,aa iitunen mii fijr ~ l m n a gi~.iig niirnuus endast nedanstHenrle verlr, sol11 nlla finnas tillglngliga pa Liisesalongen. A quoi tisnat Ba sup6rioritd dcs Anglo-Saxons? par E (7moacl Deinolins. (Elfte upplagan jnom ctt fir.) Det tyckes vnrit fiirks mcning att genast f r i n fiirsta stnnd gifva Iiisaren ett odispntabelt bevis p i anglo-saxernas ijfver1iigse11- het., db han pfi bokens omslag Kitit tlydra cn miniatyrkarta, 1) s hrilken de onlrldcn af jorden, cizr engclskn sprkkct l~i.i.rskar, Sro fiirglagdn med riidt. Detta lslrlduiagsmiiteriel gijr ot.lrsrl ~ s ~ ~ n d verkan. NQgra ntdrag ur bokens innchdllsfiirteclining skoln Liist oc.11 lcortast gifve ctt begrepp om forf: s s l t t att l~esvara clcn uppkastude frbgan. I forsta afclelningen skildras olikheten i den skolbilitning, som gifves don franska och tyska uiigdomen, nlot den, som nledclelas engelsks ynglingar. I ctet engclslra skolvasendet ser fiirf. en af orsakerna. till anglosaAcrnas fiiretriiden.
Orsaken hvarföre stadgandet i 24 § Ridd.- Ordn. i sjelfva verket är utan kraft och verkan, ligger otvifvelaktig! uti det motbjudande för Hrr Odf:r att utöfva ett slags fiskalsembete inom Utskin; men då Ståndet äger en tjensteman, som just bar ett dylikt embete, så skulle jag tro både det rättaste och lagligaste sältet att hålla Utsk:n fulltaliga varar, att åt denne tjensteman, nend. fiskalen, uppdraga en närmare tillsyn huru platserne inom Utsk.-n äro besatta, hvilket utan svårighet eller obehag kunde ske om i livart och ett af Utskis prot. antecknades hvilka som varit närvar. Afven de som vid sista riksdagen ifrigast påyrkade dessa suppleantval, och förfäktade deras laglighet, gingo likväl aldrig längre än alt de medgåfvo stadgandets gällande kraft vara inskränkt till endast den riksdagen; ty ville man gifva detsamma fortfarande kraft och verkan så kunde — det lärer R. o. Ari. inse, — sådant ej ske utan en formlig ändring i Ridd.Ordn., hvartill fordras K. Den 8 December. Alltså blott för den riksdagen! Men jag hemställer, mine Hrr! om man, den ena riksdagen efter den andra, sålunda besluter en fortsättning; blir ej detta de facto alldeles detsamma, som att för allo göra ett verkligt tillägg till Ridd.Ordn. och pä det sältet eludera den lag som säger att sådant ej får ske utan Konungens sanction. Den jemförelse, man velat göra med de andra Ståndens rätt att välja suppleanter, håller ej heller strecket. Det är härvid egentligen fråga om BöndeSl:s suppleanter, men dessa äro ingalunda i samma kategori, som de hvilka här föreslås. BondeSt. väljer visserligen ständiga suppleanter en gång. för alla i Utskm, men desse suppleanter liro beräknade alt ingå dä ledamöter af Utskm erhålla tjenstledighet.
Punkterne uti resumén införas uti Banko-Reglementet sådane , som de i orden lyda, 8 '-de Punkten i -fores uti Banko-Reglementet med den , enligt Utskottens Förslag till sammanjämnkning antagne tedacRon , och kommer att lyda sålunda: ’’Den inskränkning nti allmänna Lä ne-O pera lione ine , som anses blifva en följd af FilialDiskonternes successiva utredning, godtgöresoch jämnäs, dels genom den af Myntvärdets stadga befrämjade Stridernas öfverflyttning till Enskilte , dels genom förstärkning af de serskilde Näringarnes Låne-fonder , dels derigenom, alt i Diskont-väg förblifver cireulerande Bankens andel uti Filial-Diskonterue , bestående ej mindre utaf hvad som blir behållet, af dess redan ägande fordran för Creditiverne, än af hvad sorn till Assignationernes inlösande vidare skulle Contant utgå; hvaremot, i Diskont-Låne-väg, Större Summa, än som nu är utland, icke får af Bankens medel användas, blott med tillägg af de 700,000 Kalr, hvilka till inlösen af Filial-Diakonternes Statsoch Banko-Utskottens BetänÅanden. 693 Assignationer äro beräknade, så att, utom BankoDiskont-fonden , förskottet till Assignationerne och hvad utaf Creditiven genom Filial-Diskonterne är utlånt, utgörande tillsamman Två Millioner Ethundra Tusen Riksdtr, i Diskont rörelsen komma att förblifva. Banko-Full magt ige böra altså tillse, att hvad Sorn från Riksgälds-Contoiret återbetalas uppå forskottet till inlösen af Filial-Diskonternes Assignationer , äfvensom uppå Bankens hos desse Diskonter egande fordringar för Creditiven , må kunna genom Banko-Diskonten utlånas mot nöjaktig säkerhet och vanliga Diskont-vilkor , serde. les till de orter, der Filial - Diskonterne varit inrättade; öfver hvilken utlåning serskilde Räkenskaper komma att föras.
För min del tycker jag, att frågan, huruvida passevolancemedlen iiro statsmedel elfer icke, är ganska enkel, då man nemligen för besvarandet deraf endast behöfver fråga sig, huru passevolancemedlen tillkomma. Detta är ju genom tillskott af statens medborgare, och det ligger följaktligen i sakens natur, att de äro statsmedel och att således Svenska folkets ombud , K. St., äga granska, luiru deras egendom användes och förvaltas. Den omständigheten, att Regeringen hitintills afslagit en sådan granskning och bestridt folkets rätt i denna del, kan icke hindra oss att ytterligare begära och Regeringen att slutligen finna sig vid att medgifva samma rätt. För öfrigt kan jag icke annat än uttrycka min högsta förundran deröfver, att StatsUtsk. icke anfört något annat skäl för sitt betänkande i frågan, än att Utsk. af K. M:s Nådiga förklarande funnit sig lörhindradt att tillstyrka någon åtgärd i anledning af Revisorernas framställning. Jag kan icke finna, att Utsk. kan af någon K. förklaring blifva hindradt att tillstyrka, hvad helst Utsk. för sin del anser lagligt och nyttigt och som icke strider emot grundlagen. Det är endast denna lag, som bör utgöra Utsk:s rättesnöre; och då jag följaktligen finner det af Utsk. anförda skäl fullkomligt meningslöst, mäste jag, under åberopande i öfrigt af de utaf Hr Gr. Cronhjelm och Hr Cederschjöld framställda grundade anmärkningar, yrka åtcrremiss af betänkandet i denna del, under anhållan, att detta yttrande må till Utsk. åtfölja. Ex. Ilr Gr. Mörner, Adolph Göran: Jag hade icke tänkt att bryta en tystnad, som jag helst iakttager under en tid, då jag hör sä många nya satser och påståenden blifva gällande och med ett sällsamt sjelfförtroende försvaras. För min del vet jag, att då jag 1809 var ledamot af StatsUtsk., föreställde vi oss icke, att Ständerna ägde rättighet att granska passevolancceassans medel.
Maj:ts Nådiga - X)en 5 Augusti diga Proposition om Götha Canal arbetets fortgång och ytterligare befrämjande, sa hafva Stats-* och Banco-Utskotten, efter häraf erhållen del, erfarit, huruledes i frågan otti tiden, hvarunder det beviljade Lån-biträdet skall utgå, sådana skiljaktigheter hos de respectivä RilcsStånden yppats, att Utskotten ansett desamma böra till Riksens Högled. Ständers närmare Utlåtande hemställas — Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Ronde - Ståndet hafva nemligen beslutit, att Lane - Biträdet skall utgå årligen ifrån och med innevarande år 1815 till och med år rSöO', eller under sex års tid, hvaremot HögvcrJiga Prest-Ståndet förklarat: att Biträdet skal! utgå årligen i Tio år, beräknade ifrån och med innevarande år 1815, men från Riksens Ständers Bank endast till år 1820, hvarefter det till blifvande Ständer öfverlemnas, att bestämma, hvarifrån Biträdet sedan må utgå; samt Vällofl. Borgare - Ståndet åter, alt Biträdet skall utgå årligen ifrån Och med innevarande ar till och med 1820, eller det år, då nästa Riksdag derefter infaller. Vid öfverläggning 'om den samman jemkning af dessa skiljaktiga Beslut, som, jemlikt 73 §. uti Riksdags Ordningen, af Utskotten bör föreslås, hafva sure olika meningar inom Utskotten uppkommit, den ena, att Lån biträdet, enligt Högloft. Ridderskapets och Adelns samt Hedervärda Bonde-St än dets sammanstämmande Beslut, bör utgå årligen ifrån och med år 1915 till och. med år l8so, eller under sex års tid; och 32o Den 5 Augustt och den andra äter, att berörde Biträde, enligt Vallöf!. Börgare Ståndets Beslut, bör utgå ifrån och med år 1815 till och med år 1820, eller det år, då nästa Riksdag derefter infaller.
Anckarsvärd instämmer uti den anhållan, att Hr Frih. o. Landtm, behagade förklara, det Hr Landtm, numera icke finnér något hinder möta för bänkm:s-valets företagande denna gången, men att den delen af ämnet, som angår frågan, huru de missförstådda §§:ne i Riksd.Ordn. och Ridd.Ordn. böra för framtiden rätteligen förstås, kommer, i öfverensstämmelse med Hr Landtnäs förklaring i plenum den 20 dennes, att afgå till blifvande Const.Utsk:s bepröfvande. Om jag icke misstagit mig om R. o. Ad:s mening i denna fråga, så instämmer Ståndet uti den åsigt jag nu haft äran framställa. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att den af honom, nyss före ankomsten af BorgareSt:s Deputation, framställda propos., så vidt han uppfattat, varit den enda, som formligen blifvit begärd, och att den varit äfven till ordalagen alldeles densamma, som Hr von Troil afgifvit. R. o. Ad. behagade finna, att sedan Ståndet först beslutat yrka propos. derå, att de i 41 §:n Riksd.Ordn. omnämnde personer ej må i bänkm:s-valet deltaga, detta val icke kunde för sig gä, utan att R. o. Ad:s mening blifvit så förklarad, att Ståndet ej mera ifrågasätter något stadgande ang:de det snart förestående bänkm:s-valet, och att således frågan, huru dervid skall förfaras, icke mera af R. o. Ad. anses behöfva komma under pröfning.
Men för oppne Bref å afsked', hvarföre den förr utgått med En R:dr, förmodar Utskottet nämnde recognition böra försvinna, då Chartari å sådané handlingar hädanefter kommer ätt beräknas till tre fjerdédels procent af den Föneinkomst* hvarföre innehafvarert sista året erlagt Bevillning, hvilken utgift i de fleste fall kommer att något öfverstiga det fört ra beloppet. Deremot har Utskottet ansett Ci vile Ämbetsoch Tjenstemän, som upp fö ras på deri för dem inrättade EensionsStat, böra, lika litet söm de af Militairen belastäs med en afgift af 3 procent af pensionen, så vida dess© personer , som endast af en hög ålder eller andra svåra förhinder* sättas ur stånd att yt^ Ijia Bevillnings-Utskottets Betaniåndert - terllgare i det allmännas tjenst fortfara, ej synas rättvisligen kunna vidkännas en ytterligare kost-' nåd för det understöd, dein i sådant fall för» unnas. 6:0. Till de i 2J och a4 §§• i förra Författnin» gen förekommande undantag från den allmänna Bevillningen, har Utskottet i enlighet med hvad Höglofl. Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den sistl. Augusti afgifne Betänkande, angående friheten för Nybyggare i Westerbotten med flere, innehåller, fogat Ansökningar om Nybyggen, samt hvad mera dit hörer, äfvensom Utskottet ansett frågor om Kronooch KyrkoTionden samt Prest-rättigheter böra likasom andra tvister, rörande allmänna onera, vara från ChartaaSigillatje fria. En lika rätt har Utskottet tillagt de missiver, hvarigenom Adjuncter anvisas att sig till biträde hos Pastorer inställa; och med afseende på den i 2 §• omförmälda omständighet af deri å 2 skill, bestämde ChartasSigillatae - Stämpelns upphörande, derefter jemnkat stadgandet om den lindring Allmogen samt Gemenskapen af Arméen och Flottorne vid flere tillfällen i Rättegångar åtnjuter. 7:0.
1 R;dr 33-sk. 1 r., eller tillsammans i44>7^3 R:dr 26 sk. 6 r.; att utgifterna för begge dessa Inrättningar tillsammans uppgått till 124,458 R:dr 5 sk. 10 r. årligen; att i Stockholms Län, der något Läns-Lazarett icke finnes, utan patienterne från Länet, enligt träffad öfverenskommelse med äDirectionen öfver Serafimer-Lazarettet, derstädes emottagas, Curhus-medlen för året, enligt sist insända redogörelse, utgjorde R:dr 8 sk., och att utgifterna vid samma Läns Curhus uppgingo lill 5,064 R:dr 5 sk., allt Banco; att således inkomsterna vid Läns-Lazarellen och Curhusen, om Curhus-afgiflen skulle upphöra, utgjorde ett högst obetydligt belopp emot utgifterna vid samina Inrättningar; att desse sjukvårds-anstaller, i saknad af Curhus-afgiflen, eller annan deremot svarande inkomst, omöjligen skulle kunna ega bestånd, samt att af den, under senare åren, genom vidtagna förbättringar och nedlagde kostnader å Hospitalen i Riket, i betydlig mon anlitade Hospitalsfonden, ingalunda mer något understöd kunde meddelas Läns-Lazaretten, hvilka det dessutom, jemlikt Kongl. Brefvet den 10 October ij65, åligger Länens invånare att på egen bekostnad anlägga och underhålla, utan att desse alltså ega någon egentlig rättighet till bidrag från Hospitalsfonden, Mih. till K. St. Prot. 1810. 5 Sami. 1 Afd. 5 Iläft. 1 B e vill ning s ■ Utskottets Betänkande, N:a i r. hos Rikets Ständer föreslagit följande beslut: a') att den så kallade Curhus-aPeiffer fortfarande skal! af hvarje mantalsskrifven person, med högst fem och minst en skilling Banco, utgöras intill utgången afdetår, då näst härefter infallande Riksdag slutas, samt inom hvarje
Med anledning af gjsrd hemställan af Statsutskott^ uti Memorial, som förledne gärdag uplästes, biföll Högloft. Ridderstapet och Adeln, ! afseende pä de mäl, hwilka under den äterstäende delen af denna Riksdag kunna komma till afgörande af det förstärkta Stats-Utstottct, det mä, till tidens minnande, bemälte förstärkta Utstött tillätit wara, att i de fall dä 2:ne Niks-Stand stadnat emot2:nc, utan serskild anmälan hos Riks-Ständen ak en flik skiljaktighet, öfwer sädane frägor enligt 69 §. Regeringsformen och 30 §- Niködags-Ordningen med Riksens Ständers ratt genom votering besluta, zuxrs. Utdrag af Protocollct, hällit i Högloft. Nidderflapets och Adelns Plenum den »4 April 1810. E. D. 528 Den 16 Aprik. S» D. BiföllS i hela desi widd Lag - Utskottets deri 6 dennes pä bordet lagda Betänkande angående Lagarnes urskiljande, förenkling och förbättring: Hwarom de öfrige Respective Ständen ffulle genorn Utdrag af Protokollet Vänligen underrättas» vt -upr». Utdrag af Protocollck, hällit i Höglofl. Ridderskap pets och Adelns Plenum den -4 April 1810. S. Dt Bisölls kiel alla delar de af Bewillnings - Utskottet uti Protoeolls-Utdrag af den 23 Mars» som den gr nästföljande hos Ridderjkapet och Adeln blifwit pä bordet lagdt» gjorde tillstyrkanden, i anledning af det Wällöf!. Borgare - Ständcts genom Protocolls -Utdrag af den 22 Mars Utskottet meddelte anmärkningar wid Förslaget till en förnyad Charta Sigillatä Förodning. Vt supra. Utdrag af Protocollck, hällit i Höglofl. Ridderskas pets och Adelns Plenum den 14 April 1810.
St. St. St. St. St. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Kungsoch Kungs-Ladugårdar. Norra och Södra Vedbo d:o •• Östra Härad Efter Bevillningsförordningen. BränvinsbränningsJordeDoksoch tiem-. K r-tU'il ixii.li 2:dra Artikeln. 3:dje Art. Summa afgift mantais-Ränla. § a§ 8 1 § 19-§ 37 R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sl rst. B:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. St. St. St. St. St. St. Efter Bevillningsförordningen. lista Art. Summi Bränvinsbrännings afgift. Summa. § 2 -§ »• | § 19 - " § 37. R:dr sk rs R:dr sk rs . R:d sk rs t. R:dr sl rst Jordeboksoch Hem mantals-Ränta. Kronotionde, Afrad. Mantalspenningar. Gerningsören. Tionde och Räntor af Bruk och Bergverk samt andra Verk och Inrättningar. Summa. stR:dr sk. rst R:dr sk rs R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Kostnad för Rustning och Rotering. R:dr sk. rst. Pastorers. Kapellaners. Kyrkobetjenings. Summa. R:dr 82 sk. 24 rst. R:dr 23 sk. 40 rst. R:dr 13 sk. 36 rst. Skjuts. Väghållning. Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. Summa Statsbidrag. R:dr 11 sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr 47 sk. 32 rst. R:dr 16 rst. Tveta, Vista och Mo Härader Norra och Södra Vedbo d:o Vestra Härad .
I Göteborgs och Bohus län äro i medeltal 5 å 6 åboer att beräkna på hemmanet, men betydliga skiljaktigheter förete sig, så att i vissa skärgårdsorter förekomma ända till 100-delar af hemman, egentligen såsom bostadslägenheter åt fiskare. Från Södra Dals fögderi af Elfsborgs län omtalas, att lägenheter finnas om blott 4 å 5 tunnland, och såväl i Christianstads som Wermlands län äro hemmanen ofta nog klufna i mycket små delar. Att jordens alltför stora styckning med afseende å besutenheten medför stora olägenheter, torde ej kunna jäfvas, men å andra sidan befordras, enligt livad jemväl af femårsberättelserne intygas, genom den alltmer fortgående klyfningen jordens uppodling, hvarigenom för den mindre jordägaren möjligheten att försörja sfg ökas. Mantalet utgör en kameral enhet, som bland annat äfven ofta begagnas till jemförelser i frågor, som Talj. Litt. röra jordbruket och dess onera m. m. Det är emellertid väl bekant, att denna enhet alldeles icke är grundad på ytvidd, utan att arealen af mantalet är högst olika. Det vore under sådant förhållande onekligen ganska önskvärd!, derest de i femårsberättelserne nu meddelade uppgifter kunde begagnas till en jemförande öfversigt öfver åtskilliga förhållanden, som ej sällan mätas efter mantal, men ej rätt kunna fattas utan genom åskådliggörande af andra förhållanden, deribland jemväl mantalets olika areal. Hvad här ofvan blifvit anfördt rörande uppgifterna till tab. N:o 10 Ä) innebär redan svårigheter för utarbetandet af en sådan öfversigt. Dertill kommer ytterligare, att man i brist af tillförlitlig kunskap om arealen af odlad och odlingsbar jord måste i beräkning intaga hela arealen af fastland, som i flera län till en del utgöres af stora sträckor, som antingen ej blifvit satta i mantal, ehuru de i någon mån kunna odlas, eller ock aldrig kunna blifva föremål för något slags odling. Hufvudsakligen såsom en häntydning på de många upplysningar, som skulle kunna vinnas genom sammanställningen af fullständigare och tillförlitligare primära uppgifter i hithörande ämnen, bifogar jag emellertid tab. Litt. A å följande sida.
Uti hela världen vida Är jag blott en ringa tingest, Trampad alltid uti stoftet, Får ej stiga högt ur gruset; En väsendtlig del dock är jag Af det hela som jag tillhör, Fattas jag, kan det ej göra Gagnet som du däraf väntar. Stundom är jag fin och putsad, Blänkande, ja, som polerad, Stundom åter nedsmord vådligt, Vedervärdig då att skåda, Stundom järnskodd, stundom sliten. Fastän uti stoftet bunden, Lyfter jag den mig vet bruka Upp från jordens mörka sköte Emot eterns blåa zoner. Skulle jag nu också säga Huru många delar alla Bilda mig, jag skulle gifva Dig en ledning till på vägen, Som du säkert ej behöfver. Se ' n du funnit mig, så låt mig Också veta allt som följer: Hvad sin späda blomman öppnar I den arla morgonstunden. Hvad enhvar af oss ju önskar » Så präktigt att jag nu har dig här, kära Lotten! Här får jag bref från gamla tant Malvina, min mans faster, som ber att få komma hit på ett par veckor och hälsa på. Hon bor i Linköping, men det har aldrig fogat sig så, att hon besökt oss förr, och hade jag ej dig hos mig, kunde det ej gå för sig nu heller. A c k, hvad jag är glad! Ser du, jag anar nästan, att hon tänker göra något för gossarne; därför vore det så ledsamt att säga nej till hennes förslag, ty gumman är lika konstig, som hon är rik, och kunde kanske tro, att min sjukdom bara var ett svepskäl för att slippa ta emot henne. Men med dig som styr och ställer öfver allt har det ingen nöd, och jag vet, att du inte blir ledsen öfver besväret — det är du allt för hjärtegod till. » (Forts. o. slut i nästa n:r.) Under juni — augusti hållas Iduns expedition och byrå öppna endast kl. 1 0 — - 3. Men detta får ej vara i evighet. Sommaren förgår, och någon resa bör det väl ändå bli af, en tur kanalvägen till Kristiania åtminstone, på det att vännerna i Stockholm ej alldeles måtte skratta ut henne.