Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget hitforde 900: Till lönereglering inom Kammar-Rätten, m. m 4,000: 4,900: Ofver-Intendents-Embetet: Tillkommer: Penningar: på förslug, alt af postmedlen direkte utgå Indelda räntor Indelt! spanmål: 6 T:r, å 6| R:dr 485,000: 243: 40;' Tullverket: Förslags-anslag, alt af Tull-medlen direkte utgå Jägeri-Staten: Penningar: 1852 års anslag Afgår: till Skogsplanterings-kassan öfverflyttade, indragne kontanta löner Kronovärdi. 7. eller för jemnande af Slutsumman å Markegångs förslagsvärdet 1,553: 38. Skogsplanterings-kassan: Förslags-anslag. 4. eller, i jemnt tal, Förslags-anslag Lyshållning med flere utgifter för Kronans publika hus i Slockholm Förslagsanslag Byggnader och Reparationer i Stockholm, Reservalions-anslag Byggnader och Reparationer i Landsorterne, Reservalions-anslag • Städers Friheter: Förslags-anslag. Penningar: 1852 års anslag Tillkommer : från 2:dra Hufvud-Titeln (Skånska Hof-Rätten) hitförde Indelda räntor Indeld spanmål: 57 T:r 2 k:pr, å 6f R:dr 100: 15,800: 13,763: 26.— 380: 20, Transport-kostnad för Stats-verkets Bergs-effekter, Förslags-anslag Observationsoch Upphörds-procenler, m. m. Förslags-ans/ug Mantalsskrifnings-provision: Förslags-äns/ag Tionde-profvare: Indeld spanmål: 90 T:r 16 k:pr, å 6^ R:dr . Restitutioner: Förslags-anslag Reseoch Traktaments-penningar: Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus, Förslags-anslag.
Med afseende å hvad Stats-kontoret i underdånighet anfört, ansåg Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern ifrågavarande lörslags-anslag väl behöfva tillökning, men då, i den mån fängelse-systemet hunne ordnas oell till följd deraf de kostsamma fångtransporterna inskränkas, anledning syntes vara, det utgifterne, som af anslaget bestridas, skola minskas, fann Hans Excellens sig böra i underdånighet hemställa, att nämnda anslag i Propositionen angående Stats-regieringen må förslagsvis beräknas till endast 650,000 Ridr. Hvad Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda i under - 5 dåni gliet hemställt och deruti Stats-Rådets öfriga Ledamöter instämde, täcktes Kongl. Majit i Nåder bifalla. 7:o Uppå Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministerns underdåniga hemställan, deruti Stats-Rådets öfriga Ledamöter instämde, behagade Kongl. Majit i Nåder besluta framställning till Rikets Ständer derom, att det vid sistlidne tvänne Riksdagar åt Professoren, Doctor C. J. Schlyter j för utgifvande af Sveriges gamla Lagar, dels såsom arfvode och dels såsom ersättning för biträde och kostnader dervid, beviljade samt å Allmänna Indragnings-staten uppförda anslag till nästpåföljande Riksdag, efter Tolfliundra Ridr årligen, må fortfarande å nämnde Stat upptagas och till Professoren Schlyter utgå, under enahanda vilkor af arbetets oafbrutna fortsättande och redogörelse för fortskridandet deraf, som hittills varit vid samma anslag fästadt.
Då hvarken kostnaden för den erforderliga reparationen och tillbyggnaden af ofvannämnde skolhus blifvit uppgifven, eller på något sätt visats, att Strengnäs Stifts Consistorium beslutat ytterligare skuldsätta Stiftets byggnads-cassa för det föreslagna lånets erhållande samt, å Cassans vägnar, antaga och underkasta sig de ränteoch hetalnings-vilkor, som derför kunna af Rikets Ständer bestämmas; så och enär Utskottet, till undvi - i6 StatsUtskottets Utlåtande, N;o 223. tande af anspråk å mångfalldiga andra dylika låne-understöd, anser högst angeläget, att Rikets Ständer icke, utan den noggrannaste undersökning och granskning af härvid förekommande förhållanden, bevilja serskilda lånebidrag tili sådana föremål, hvartill andra tillgångar äro afsedda, hemställer Utskottet, att den väckta motionen om ett lån för Nyköpings Skolhusbyggnads utvidgande och ändamålsenliga iståndsättande icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den a5 Februari 1845. Reservationer. Af Herr Doctor Gumcelius: "Nyköpings Skolhus är för trångt för Lärdomsoch Apologist-Skelans talrika ungdom, och äfven förfallet. Efter föregående vederbörlig syn, äro ritning och kostnadsförslag till husets utvidgning och iståndsättning af Kongl. Maj:t stadfästade. Men medel fattas. Staten har öfverflyttat skyldigheten att underhålla de allmänna lärohusen på Stiftens Byggnads-Cassor. Dessas enda inkomster härflyta från ecclesiastika sysslor, hvilkas innehafvare afgå med döden, utan att lemna arfvingar med rättighet till nådår, och äro således tillfälliga. Strengnäs Stifts Byggnads-Cassa är för närvarande uttömd genom nybyggnader och reparationer vid Stiftets öfriga Skolor. Nyköpings Stad har, enligt författningarne, ingen byggnads-skyldighet. Således finnas för närvarande endast tvänne ut vägar att välja på. Den ena är, att låta huset fortfarande förblifva i samma förfallna skick, hvarigenom det fruktansvärdt snart blifver alldeles obrukbart, tills genom dödsfall Byggnads-Cassan råkar få ny förstärkning. Den andra att begära Statens mellankomst med förskott, ej med anslag.
Riksdag och det med förslaget äsyfiade ändamäl lika wäl kunde winnås, om det samma genast wid början af nästa Riksdag ti l afgörande /öre eges och ivunne Konungens nådiga sanktion, an,äg Ridverssapet och Adeln sig ej böra bidraga till e t möjligt upskof as innewarande Riksdag genom mäle.s afgörande, ulan Den i4 Augusti719 utan bestöt, art detta mäl äfwen skulle list näsick Riksdag wara C. DI anseende tis swärigheten att i ett Riks-Stands plenuin justera handlingar hwilka inga i sä små detaillcr. som de hwilka anga bewillningen, bestöi Höglofl. Riddcrskapet och Adeln, att till granskning as de nya redactioner af alla kill bewillningcns bestämmande hörande acler, Ridderstapel och Adeln wille utse kwenne Ledamöter, att veste handlingar gemensamt med Bewulnings - Uk« sköttel justera; anseende Ridderskapet och Aocln sör dest del någon widare justering deraf icke behöf» was. lUt supra. SD. Föredrogos och bisöllos följande SkatsUljkottels, den 12 Augusti pä bordet lagda, mems» rial: r:o. Angående tillökning ä Secrekerarcns wid Riksgälds-Contoirer lön. 2:0. Angående det arfwode, som ma bestas Embetsoch T,enstemännen wid Riksens Ständers Riksgälds-Comoir, för extra arbete med smärre creditsedlars skrifning och numerering. gro. Swar pä Nidderskapet och AdelnS äterremist i frägan om tillökning i arfwodet för Riksens Sianders Deputerade till deltagande i öfwer-revision af krigs räkenskaperna. 4:0. Angående åtskilliga förestagne ändringar i i8ro ärs Reglemente för Riksgälds-Conroirel. 5:0.
Faxes förberörda yttrande, hvaremot statsrådet Wcern, som förklarade sig icke kunna biträda tillstyrkandet att bibehålla ovillkorliga förbudsbestämmelser, isynnerhet som de nu ifrågasatta endast gälde två artiklar, af hvilka rika förråder voro att finna i landet, i öfrigt, och under åberopande af sitt anförande till statsrådets protokoll vid tullfrågans behandling år 1845, yttrade, att statsrådet väl i allmänhet instämde i hvad föredraganden tillstyrkt angående hufvudgrunderna för en blifvande tullreglering, och visserligen ansåg det af Beredningen med tillämpning af dessa grunder uppgjorda taxeförslag innefatta ganska väsentliga förbättringar i den nu gällande taxan, men att statsrådet dock för sin del funne, att dä man antog 25 procent af varuvärdet såsom högsta tullsats och dertill lade 20 procent af denna, hvartill tolagssamt handelsoch sjöfartsafgifterna öfverhufvud kunde antagas sammanlagdt uppgå, samt derigenom för flera varor höll importafgifterna vid en höjd af 30 procent af varans värde (fartygsumgälder oberäknade), kunde 14 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40. sådant svårligen antagas utgöra ett tillräckligt verksamt medel att undertrycka smyghandeln och lifva den lagliga handeln, helst kändt vore, alt den så kallade smugglingsassyransen vore omkring hälften lägre och frestelsen till lagbrott således ännu alltför stor. Statsrådet förestälde sig, att konsumtionsafgiftens billighet väsentligen befordrade dess utgående, och att endast i färre fall, der ett starkare skydd kunde anses tills vidare nödigt, skäl vore för handen öfverskrida 20 procent, dock att för egentliga lifsförnödenheter samt råvaror för afsevärda fabrikationer nödigt vore att hålla afgifterna vida lägre, i det förhållande behof och omständigheter gifva vid handen. Statsrådet
Sedan tiderna nu så förändrats, att adel och bönder i stad och å landet, utöfva borgerliga yrken, men det oaktadt städernas ofrälse invånare ännu ensamma äro be - Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o iéO. 709 röfvade rättigheten, att, i likhet med de förstnämnda, få välja hvem de vilja att förrätta bouppteckning efter sina aflidna, så är detta en orättvisa; men ännu större blir denna, då, sora ofta är fallet, de efterlefvande, genom detta tvång af Magistraterne, beröfvas den enda tillgång en enka eller faderlösa barn skulle hafva att lifnära sig af, hvilket följande exempel kan bevisa. En köpman afled och lemnade efter sig enka och 6 minderåriga barn. Hans tillgångar utgjordes af en större fastighet — i bouppteckningen upptagen till dess taxeringsvärde, 60,000 R:dr, — af lager och lösörebo till 50,000 R:dr, summa 4 10,000 R:dr. Skulderna uppgingo lill 105,000 R:dr och Magistratens procent till 4,100 R:dr. Då tillgångarne, såväl fast sorn löst realiserades, inbragte de blott 106,000 R:dr, då således enkan och de arma faderlösa voro blottade på allt. För att förekomma dylikt, har mången fader af kärlek till de sina, på sotsängen belastad! sitt samvete med alt uppgöra ett falskt köp, eller genom annan åtgärd skydda dem för nöd, hvarförutan stundom handt, att samma motiv drifvit andra till falsk boupptecknings-ed. Alt så är förhållandet torde kanhända någon af de vid riksmötet närvarande Borgmästarne kunna intyga. Ofvertygad härom, får jag härmed vördsamt föreslå: alskalTande af nuvarande sättet all i städerna förrätta bouppteckning efter afliden ofrälse person, sauit af boupptecknings-procenlen, eller åtminstone, att denna hädanefter må utgå efter behållningen i boet, sedan skulderna äro afräknade.
Ian dsbygden. I s t ä der n a. Hemman. Antal Tomter. Jordar. UppslcattningsvKrde sista äret. Hemman och. lägenheter af alla slag, efter olika natur, vid periodens slut och enligt Mantal. IX C1 »5 3 Uppskattningsvärde sista året. Tomter, jord och lägenAntal cr CO cd pr 3~ K R:dr R:mt. C sr U b* O: 3 j <J9 Oq p jordar. R:drR:mt. CD c+- CD pu CD Pj CD Tunnland. tomter. Kroiio-Egendoniar. j Under allmän disposition: Boställen: Sätérier och Ladugårdar 1051 Rå- och Rörshemman 9 Hemman 704?? Örebro län. Örebro län. Tabb. Fastställda skiften. Arfvoden till landtmätare och gode män för laga skiften. R:dr R.mt. Hela beräknade utgiftsersättningen. R:dr R:mt. År. Sökta skiftens antal. Antal. Skiftade mantal. Skiftade iunnland. Oförmedlade. Förmedlade. Inrösningsjord. Afrösningsjord. Aker. Äng. CD crq p CD CR ea a H-' ■ P-* <v> p o JLCfq 3 8- Fp -;•<+ >-i a 1 JQ insatt belopp i R:dr R:mt. uttaget belopp i R:dr R:mt. Orebro län. Tab. \:o 13. Fattigvården Antal fattighjon, sorn. erhållit full försörjning. Antal af fattigFatt i g v i r d e 11 s År. OS n B Pj r» cd SL cL £ > Ö p K» Äldre personer vårdade Barn, vårdade i och Summa vården understödde, som ej fått inkomster. samtliga utgifter i 1 och för fatj B p 4 cjt A 25 3 c+- i fattigpå annat utom fattighus. summa. af båda full försörjning. i tC K. c^oq > 5 ?r p1 hj cr 2 <3 t Soå • p & r-i pse M. 0. M. Q. M. a. M. a. könen.
Plåtar och andra ämnen för ytterligare bearbetning Bleck och Spik till fartygs förhydning . 1 skepp.stäp. v. 1 skepp.stäp. v. 1 skepp. stäp. v. 4 6 1 32 32 — 30 * Andra helfärdiga arbeten 1 skålp. — 6 3 Kopparnickel 1 skålp. — 24 100 20 * Kopparskrot eller gammal och brukad Koppar samt Kopparaska Kopparstick, Estamper och Lithografiska arbeten: oinfattade 1 skepp. stäp. v. 1 skålp. 3 16 5 10 (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Korgar och Korgrnakare-arbeten: af oskalade q vistar och spån 1 skålp. 2 — 40 —* af skalade, men oklufne qvistar . .' 1 skålp. — 8 3 * af klufvet vide eller strå, rör och andra finare slag 1 skålp. - 36 Knappnålar; se Nålar. Knytningar; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Kolsyrad Natron eller renad Soda; se Soda. Kopparrök; se Vitriol. Kopparsticks-svärta; se Boksvärta. Koppartråd; se Tråd. Korf; se Metwurst. Förslag till Tull-Taxa. 17 Qvantitet för Inf. Tull. Tutlberäkn. Banko U:dr sk. r.' Korten böra, efter skedd lullbehandling, af Packhus-Inspektion eller Tullkammare aflemnas till vederbörande myndighet, som åligger att ombesörja Bevillnings-afstämplingen, innan korten till egaren utlemnas. Kreatur: 133 16 — Hästar, utom Hingstar 1 stycke 10 — 50 Oxar 1 stycke 2 — 30 Kor och Ungboskap 1 stycke 1 15 Kalfvar 1 stycke 24 — 15 Svin, utom Fargallar 1 stycke — 24 — 3 16 * Andra fvrfotade 1 stycke — 16 — Anm. För Slokreatur, som, med Kommers-kollegii särskilda tillstånd, införas till racers förbättrande, erlägges fjerdedelen af den i Taxan utsatta tull.
Så mycket kan medgifvas, att Gösta och Elin hade med sig någonting främmande, ovanligt, ja till och med obarnsligt – utjordiskt, sade Gertrud, – ack, är hon nu här igen! – hvilken, alltse’n hon kommit i tjenst hos Välborne Herr Majoren Hägerhjelms, högeligen beflitat sig om ett städadt språk, och hade hört talas om utländskt, samt för öfrigt i Göstas och Elins närvaro aldrig kom att tänka på den myckna till Stånga hörande utjorden Men om denna utjordiskhet var medfödd eller ej, åtaga vi oss icke att afgöra. Gösta och Elin, som gerna älskat alla menniskor, om de fått lof, fästade sig genast vid de goda Brukspatronens. Wahl, ganska stor, ingalunda vacker och ej särdeles vänlig, hade ett ovanligt barntycke. Hvar han kom, der barn funnos, omringades han genast af dem. Hans Ingas ögon tårades ofta vid den synen, men hon såg derpå till tårarna åter fördelat sig och hon börjat le, då äfven hon blandade sig in i den småväxta skaran och var ändå det Wahl käraste barnet 2 af alla. – Det honom deremot kanske minst interesserande af alla han någonsin träffat på, nämligen lilla Grefven och Fideikommissarien på Högesta, var i trots af all ärfd och förvärfd sjelfviskhet ej heller helt och hållet stålsatt – nej, nej, icke stålsatt, utan vaddad – emot Wahls tjusningskraft. Då tjusaren likvisst hvarken smickrade eller fjeskade, hade troligen lilla Grefven snart blifvit stött och dragit sig undan, om Wahl icke varit rik och barnlös, och om Alfred Ringschölds Fader ej begått den synden, att göra sin son uppmärksam härpå. Ett par år förflöto. Åtskilliga omständigheter vållade erkännande af slägtskapen mellan Fru Wahl och Grefvinnan Ringschöld, och dennas barn tillsades att kalla Fru Wahl för Tante, samt Herr Wahl för all del för Onkel. Lätt och fort rättade de sig efter den tillsägelsen
Sjiilfmordstankarne, detta olycksaliga nrf, som förföljer sjiilfiniirtiare~is dotter, och soiii trots hihlekslpka och en leende framtid fatalistisk drifver lientie att förkorta sitt lif. Säkert en skildring tagen ur lifret. Vi slculle kunna rakna upp flera af dessa beriit.telser, alla utiiiiirkta för en fin s j l s n a l s e r i n och en i foririelt afaeeuiie iiiiisterlig behandling, om vi ej insilge, att stiiiiining. ; stycken svirligon lata sig beskrifvas och bast tala för sig sjalfra. Hviir och en af de siiiii skisserna, korta utkast de flesta, iiï en piirla; saininanfatt ude bilda de dock ett sorgehalsbmd, som iiite passar ihop med den I~jiirta h ~ a r d a ~ s d r a k som t, inan helst kliii. sig i till dagligdags. R u t Roests novellhtifte ar dock ej shifvet för hvardagsiniinuiskor och ha siikert ej åsyftat att väcka anklang hos den stora massan af folket. Denna kanner sig mer anslagen af glada, friska; melodier, och då man soiii vår förf. fått sångens gåfva på sin lott, ar det ju att hoppas, att l i m en annan gå.ng stiimiler sin lyra till toner af en Ijiiaare tiiiil) ro, jiist för de d i n g a s skull, som ~iilja se i l i k e t n#got fastare och verkliLD. gare Bn endast » skiftande stiimningar D. Leihadslyckaa. Frihet. TT&amp; beriittelser af Ebba ro)) Koc71. För tre eller fyra ar sedan upptriidde ofvanstiiende förf., som vi tro för första gången, på den litteriira viidjobanan med on borsttelse vid namn » Eva Kordenhjelm)). Det vitsord Dagny dii glif detta debutarbete var, att det, » trots sin omogenhet ingaf vissa löften,.
ConstitutionsUtskottets den 11 Juli på Bordet lagda Memorial, i anledning af den till Utskottet remitterade frågan om en förbättrad Nationalrepresentation. Friherre Boye, Ludvig, uppläste föl. jande: När strax efter den sista Regementsförändringen, ett icke obetydligt antal O» frälse Possessionater och BruksPatroner gjorde hos Riksens Ständer”föreställning om obilligheten af deras uteslutande från ali Representationsrätt; och , när vid samma tiden aktningsvärd Ledamot inom detta Stånd här gjorde motion om Representationssättets förändring, emottogs underrättelsen derom af nationen med hänryckning och glädje. Ifrån den tiden har denna förändring hört till Nationens ifrigaste önskningar och hört till hennes käraste förhoppningar. Hvarje gång Ständerna, då och sedermera, yttrat Den *4 Juli. /.' ru - sig uti denna fråga» har det skett på ett sätt, som berättigat Nationen att deri sc ett löfte: och hon har också, ifrån Riksdag o ' 1 Opinionen om (elaktigheten af närvarande Representationssätt, och om nödvändigheten att antaga ett annat, är så allmän, så stadgad, att jag visserligen ej behöfver rnj bevisa huru. Fullkomligen den också är grundad.. Matte likväl den tillfredsställelse förunnas mig att förklara, det jag anser omöjligt, att i Sverige någonsin kunna äga. runi, en verklig och alltid lika natioualanda, eller någon stor och enhällig kraft till förbättring i nationens öde, förr, än alla de många särskilda interes»en, som tillhöra närvarande representationssätt, sammansmälta tili ett helt, genom förändringen deri, ifrån fyra parLiella liufvudinstantier, åtföljde af hundradetals individuella, till ett enda stort nationalinteresse. Närvarande Representationssätt visar för forskarens och menniskokännarens öga blott fyra nationaldejar; men sällan något helt: och Patrioter synas då berättigade, att önska den tid, då allt hvad Nationens välfärd röyer, icke mera mötes af delade åsigter.
Det är den syperba Flora, endast mycket skönare! – På min ära, John Hall, denna sista staty är ett ypperligt förvärf! – Som det ej är aviseradt: »Får icke vidröras», kysser jag denna förtjusande arm. Baron Koskull var ej den minst entusiastiske. – Sannerligen, så far hennes jag är, måste jag säga Han kysste på fingret åt sin dotter. – Deliciös! Men Constance lät sig ej bekomma. Hon förändrade ej minsta min vid alla dessa utrop, utan blef stående orörlig, så länge det roade henne. Ändtligen, när Fredrik Damm kom fram, förbyttes den inåtvända blicken i ett varmt ögonkast, hon öppnade långsamt de små händerna och släppte sitt tag i kjolen, och hela blomsterfånget föll ned för hans fötter. Constance sträckte på sig med en vällustig rörelse. – Ah – det var ändå ett tvång att stå där! Nu är det slut med gudinnan Flora, och i dess ställe träder den småhyggliga värdinnan på Gunnebo, som beskedligt serverar sina gäster te. Hon gjorde som hon sagt och lade med egna händer i sockret, smuttade till och med oförmärkt på Fredrik Damms kopp, innan hon räckte honom den. Framgångar och missräkningar. Constance gjorde stor lycka i hufvudstaden. Stockholmarne voro tokiga i henne. Man löpte formligen gatlopp efter det Hallska ekipaget, när det visade sig, ty alla ville se den sköna friherrinnan Hall, den celebra Marianne Koskulls syster. Oftast sutto de två systrarna tillsammans i vagnen och utgjorde den vackraste tafla. Vanligtvis fanns där också en eller två uppvaktande kavaljerer, någon ordensprydd och guldsmidd herre eller en af societetens eleganta sprättar. John Hall var till stockholmarnes stora missräkning aldrig med i vagnen. Han var på sitt sätt lika omtalad som hans sköna friherrinna, och man var ganska missnöjd öfver att han aldrig lät sig beskådas.
Vid uppgörande af Kongl, privilegierna den 16 Oktober 1723 kommo deremot de nya provinsernas rättigheter och skyldigheter under öfvervägande, enligt hvad ingressen tydligen visar, der det heter, att, emedan Adeln i i Skåne, Halland och Blekinge ”genom deras laga fullmäktige vid denna riksdag framtedt och Oss föredraga låtit deras medbragla uråldriga privilegier, friheter och rättigheter, som de uti fordna Svenska och Danska Konungars handfästningar och recesser finnas och sedermera, genom fredsfördragen, Malmö Recess och flere förordningar, fastställde och befästade äro, ty bafve Wi och vill härmed, och i kraft af detta Wårt öppna bref sammanfoga Adeln uti förbemälde återvunna provinser med ali den öfriga Riksens Adel, begge deras gunila väiförvärfvade adliga privilegier, friheter och rättigheter återställa, styrka och stadfästa, pä sätt oell vis, som allt härefter föijerAf desta ord lärer den slutsats otvunget kunna dragas, alt Halländska Adelns gamla friheter och rättigheter, till så stor del som de för framtiden borde bestå, äro intagne i 1723 års privilegier för hela Rikets Ridderskap och Adel, samt att något, som uti dem icke blifvit upptaget, ej eller borde gälla; och då nu 8:de punkten i dessa privilegier från rotering endast frikallar Halländska Adelns sätesgårdar och insockne frälsehemman, med tillåtelse att, om några af Adelns då varande utsockne hemman skulle med orätt hafva mist insockne rättigheter, som samma hemman af ålder, nemligen den liden, då landet ifrån Danmark till Sveriges lyd no och devotion, egt och befinnas vara d ei till berättigade, så tilläts dem att en sådan rättighet återvinna; och då vidare uti 9:de punkten uppräknas de onera, från hvilka utsockne hemmanen befrias, samt, ibland dessa, icke nämnes utskrifning eller rotering, måste det antagas, att sistnämnde hemman, efter 1723 års privilegier, voro dessa onera underkastade; dock att, enligt 10:de punkten, ”när Riksens larf och lägenheter förefalla, sorn uti ”lagen förbemälde äro, och någon contribution och hjelp måste utgöras, då ”skulle icke något påläggas Adelns landlbonde!- och utsocknefrälsehemman, 'utan menige Ridderskapets och Adelns, som sjelfve några landtgods ega, Kongl. Maj:ts Nåd.
Sakta i backarne, min unge vän ... ta mig attan om det bli r bättre nu för tiden än det var förr ... hvad tro r h an att det sk all bli af en ärlig borgesman, som sitter med både gesäller och lärpojkar på gammal t rejel t vis och som betalar sina dryg a contributioner till Kongl. Majestät och K ronan, då sådana pitcherstickare, so m h an och andra, komma med sina maskiner och f ria idéer, eller hvad det kallas ... och så jernv ägar och annan bråte? Jo, det bär rakt i h te med hel a Sverige. B Ä C K . Ja men gör det så... A N N A (sakta). Hvad är det värdt du talar med dem Eric, de taga ju ändå inte reson. E R I C Vet du inte hvar Alfred är? J ag skulle träffa honom här. A N N A . Gud v et hvar h an är ... h an är ständig t borta nu fö r tiden. B Ä C K . Det gö r du rätt i pojk e, prata du med fästmön, det passar dig bättre än att lära gammalt folk, som visste ut och in på sig innan du kunde titta. Jag 21 tänker låta lysa för er om söndag åtta dagar ... allt är i ordning ... ingenting behöfver göras, ty hennes hemgift har l egat färdi g se'n hon l äste fram sig för pres ten. Fru B Ä C K . Det har j u ingen brådska, min vän. B Ä C K . Jag vill det, det är nog om den saken. E R I C . Nåväl Anna? A N N A . Det har inte lyst ännu. Tredje Scenen . De förre. A lfred (något sprättaktigt klädd). Källrarne öppnas vinerna flöda etc . E R I C . Ändtligen är du då här! A L F R E D . Abens nej för k atten, se på gubben Knorr... Jag tror min själ farbror gråter? Är farbro r sjuk? K N O R R . Neh ej inte ännu . A L F R E D . Men farbror ämnar bli? Skjut upp det tills i morgon, så är det gjordt med ens. Hv em h ar sag t det? K N O R R .