Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid voterings sedlarnes öppnande hafva befunnits 34 ja och 85 nej. Som följaktligen nej vunnit, kommer någon förändring i afseende på införsels-afgifterne å bleckslagare-arbeten icke att ega rum. 20:de voteringen: (91:o) Den, som bifaller Utskottets förslag, att utförsels-tullen å blodiglar bestämmes lill 3 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej ; Vinner nej, kommer gällande utförsels-tull, 4 r:dr per skålpund, att bibehållas. Som voteringen utfallit med 33 ja och 86 nej, samt nej således vunnit, kommer utförsels-tullen å blodiglar att fortfarande utgöra 4 r:dr per skålpund. 2t:sta voteringen: (92;o) Den, sorn bifaller Utskottets förslag att bestämma införsels-afgifterna å 8 FSrstarhla Stats-Utskottets Memorialj N:o 278, artificiella blommor till 10 r:dr och å delar af artificiella blommor till 4 r:dr per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner nej , bibehållas gällande införsels-afgifter å artificiella blommor, 15 r:dr, och å delar deraf, 6 r:dr 12 sk. skålpundet. Omröstningens resultat har varit 34 ja och 85 nej; och som följaktligen nej vunnit, komma införsels-afgifterne å artificiella blommor och delar deraf att utgå i likhet med hvad för närvarande eger rum. 22:dra voteringen: (98:o) Den, som bifaller Utskottets förslag att å broderade arbeten, andra slag, bestämma införsels-tullen till 25 proc. af varuvärdet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bibehålies gällande tull, 33 i procent.
Fa Riksens Ständer i underdånighet anhålla , det täcksis Eders Kongl. Mast anbefalla artigt uppgörande för hwarje Län as sadane pa Taxerings, Längderne grundade sammandrag, som Summaristt upptaga Kila oswannäinude omständigheter ! - för 26?r Den is Augusts. för hwarje Taxerings, District, och utsitta af hwilka Socknar hwart och ett sirdant består. Af defla Läns sammandrag formeras sedermera uli RiksgäldsConloiret ett generelt sammandrag för hela Riket, hwilket tryckt bör åtfölja Jnrikes-Tidningarne, lika som hwarje Läns sammandrag äfwcn bör införas uli elier åtfölja åtminstone den uti hwarje Län mäst allmänna Tidning, och tillika ett Exemplar deraf tillställes hwarje Pastorat alt wid Kyrkan förwaras. z:o. Kostnaden för Formulärens och sammandragens tryckning, samt sammandragens upprättande i hwarie Län stola bestridas af den halfwa procent^ pä Allmänna Bewillningens belopp. Riksens Ständer bestutat stola M Stats-Contoirets disposition afsättas, pa sätt ofwanföre är bestämdt. Riksens Stander utbedja sig äfwcn Eders Kongl. Majus
Nämnda färger med olja eller annorledes beredda må införas mot den för råämnet stadgade tull. andra slag, ej specificerade, oberedda eller beredda Färglådor, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v Anni. Afdrag i vigten göres ej för lådan, musslan, glaset eller annat tillbehör. Färgmossa, alla slag Färgträd, helt och oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara, oberedda vexter och vextdelar, i taxan ej specificerade Galangarot; hänföres under Apotheksvaror. Gallipot; hänföres under Harts. Gallizeilsten, hvit och blå; hänlöres under Vitriol. Gallmeja Galläpplen GalOlier; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Gardiner, rull-, af bomulls-, linneeller hampväfnad, målade eller tryckta Garfskidor Garn: bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: ofärgadt färgadt eller tryckt, aila slag Anm. I händelse hos vederbörande tulltjensteman villrådighet uppstår, huruvida icke en under benämning af dubbleradt bomullsgarn angifven vara rätteligen bör till bomullstråd hänföras, åligger godsegaren, såsom vilkor för tillgodonjutande af de för dubbleradt bomullsgarn stadgade lägre tullumgälder, med sakkunnige personers, efter besigtning å godset, afgifna betyg styrka, att varan utgör garn af sistnämnda beskaffenhet, kameloch ull-, alla slag: ofärgadt färgadt eller blekt, s. k. brillantgarn derunder inbegripet Införsels tull. Riksmynt. R:dr öre. — 9 Fria. — 35 Fri. Fritt. Fri. Fria. — 40 Fria. - 8 — 14 — 10 — 15 -Expeditions-TJtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 85. 51 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Garn linne ofärgadt och oblekt 1 skålp.
Att det skall åligga hvar och en jordegare, att rödja och underhålla alla de allmänna vägar, som genomlöpa hans ägor, emot åtnjutande af ersättning efter värdering af de jordegare inom socknen, som icke kunnat få sina vägstycken sig tilldelade på egna ägor för den del af vägstycket, som öfverskjuter hvad som vid vägdelningen utgör hans egen andel, hörandes, vid vägens taxering, fördelen att få sitt vägstycke på egna ägor, tagas i beräkning; 3:o) Att om någon socken skulle genom detta delningssätt blifva utöfver billighet betungad med vägauläggning och underhållning, skall den, då sådant blifvit vederbörligen undersökt och bestyrkt, erhålla nödigt understöd, hvilket utgår af allmänna medel, eller fördelas på häradet. Om remiss häraf till Lagoch Allm. Besv.Utsk:t anhålles vördsamligen. Remitterades till LagUtsk:t. Hr Silfverstolpe, David Ludvig, upläste en motion af följande lydelse: Bland personer, sora, både genom blixtrande genialitet och ett rastlöst nit för sitt yrke, tillvunnit sig en väl förtjent ryktbarhet, intog frami. ÖfverDirektören Sven Adolph Norling ett urmärkt rum. Hans verksamhet vid ordnandet af Veterinär-undervisningen i vårt land lemnar ett bevis uppå, huru en kraftfull och uplyst vilja segrande kan gå ur striden emot knappa penningetillgångar och ett hos allmänheten ännu icke vaknadt intresse för en ny inrättning. De framsteg, Veterinär-vetenskapen hos oss under de sednare tiotal år vunnit, var det mål Norling sökte, och af hvars ernående största förtjensten med skäl kan tillerkännas honom. — Norling delade det snillrike män icke sällan vidlådande felet: att icke kunna samla förmögenhet. Hans efterlemnade bo företer beviset derpå. Af Den 1 December f. ni 17 Af Norlings 4 efterlefvande barn, en son och frenne döttrar, finnes ännu den äldsta dottren, M:ll Louise Norling oförsörjd. Det är för henne, den utmärkte mannens ålderdomsstöd och vårdarinna, jag tager mig friheten föreslå en årlig pension af Fyra Hundrade R:dr R:mt, glädjande mig af hoppet, att R.
S. D. Vid förnyad föredragning af Vågsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den 21 sistlidne Mars, under N:o i/j, afgifne, samt den 30 i samma månad e. rn. på bordet lagda Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl, Majas Förordning af den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andre lägenheter från Hemman , må gälla äfven i afseende pa Säteri, Rå- och Rörssamt Frälsehemman , och att förekrifteme om Säteribyggnads underhållande å Säterier rnå upphöra , blef samma Utlåtande , på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitterade. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Banco-Ulskottets den 27 sisth Mars, under N:o 3o, afgifne, samt den 1 dennes e. m. på bordet lagda Betänkande om präglande af en Skådepenning till minne af Deras Kongl. 40 Prof. Utdrag den i5 April i8ag. Högheters Hertigarnes af Skåne , Upland och Östergöthland födelse. S. D. Föredrogos å nyo och återretmtterades , pä grund af dervid gjorda anmärk* ningar, följande Allmänna Besvärsoch Oeco-1 nomie-Utskottets den 24 sistl. Mars a.fgifn© och den i dennes på bordet lagda JJtlå; tanden ; N:o 81, i anledning af vackt fråga deta »m tillägg i föreskrifterne rörande Afvittrings-Verket inom Luleå Lappmark, och dels om behofvet af åtskilliga åtgärder tilli förekommande af Lappska Folkstammens un-; dergång 5 N:o 82, i anledning af vackt fråga om förändring i nu gällande föreskrifter angå** «nde tiden för väglagning S. 13. Remitterades tili Bevillning^- Utskottet • Friherre
Från ffederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats—Utskottets Memorial, JW 154, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut rörande Utlåtandet M 150, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader. Den i delta Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ställda inbjudning lades till handlingarne af Bonde-Ståndet, som godkände ej mindre den i sammanhang med nämnda inbjudning och i händelse af dess förkastande, af Utskottet föreslagna voteringspropositionen, än jemväl det sammanjemkningsförslag, som Utskottet anmält i afseende å förändrad lydelse för stadgandet under litt. D uti ofvauberörda utlåtande. S. D. Vid skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, JVs 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-Slatens Nionde Hufvudlilel, blefvo punkterna 1, 2, båda morn., 3 och 4 af Ståndet godkända. Bih. till R. St. Beträffande punkten 5, afstyrl<ande särskilda, genom motioner väckta framställningar om understöd ät de sedan 1808—1809 årens krig ännu qvarlefvande landtvärnsman, beslöt Ståndet, som beviljade det af Nils Olsson frän Malmöhus län för detta ändamål begärda anslag af 8,000 R.dr, eller för statsregleringsperio den tillsammans 24,000 R:dr, att återremittera samma punkt för närmare utredning oell bestämmande af de vilkor, hvarunder ifrågavarande understöd borde utgå; och skulle de respektive Med-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att i detta beslut sig förena.
Ben 30 Maji 677 föringen i Riket, och särskilt öfverklagade olägenheter vid Norrska Pos föringen; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande tvenne Memorial endast borde läggas till Handlin-, garne. Qt supra. S. D Då nu ä nyo föredrogs LagUtskottets den 14 dennesafgifne,samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne April ineddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pliktige, att till JustitheCancelleren samt Justitiae Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af Kongl. Majts Befallningshafvande utfärdas: att Kongl. Maj ts Befallningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och muntliga förhör må inskränkas, och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf emot behörigheten af krafvet väckes; beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande gilla, med anta4 gande af det deruti framställte sednare alterna» tif, eller att Konungens Befallningshafvande böra till JustitiaeCancelleren och Justitiae Ombudsmannen månadtligen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka i Länet utfärdas, samt röra allmänna och enskiltes rättigheter och skyldigheter. Ut supra. S. D. Vid Förnyad föredrngnidg af Stats-» Utskottets den 20 dennes afgifne, och den 25 i samma månad på bordet lagde, Betänkande angående Recognitions-skogarne, bief samma Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till StatsUtskottet återremitteradt. Ut supra.
Af Herr af Sillén, Lars Gabriel, om beviljande af etl anslag å 800 R:dr årligen under nästa statsregleringsperiod åt Lithografen Carl Johan Billmark, för fortsatt utgifvande aj planch-verket »Sverige, aquarell-lithografier och tontryck.» Såsom understöd åt Lithografen Carl Johan Billmark för fortsatt utgifvande af planch-verket: »Sverige, aquarell-lithografier och tontryck» beviljade Rikets Ständer vid de tvänne sednaste riksdagarne, hufvudsakligen med afseende å detta arbetes allmänt erkända utmärkta beskaffenhet, ett anslag af 800 Riksdaler för hvart och ett af åren '1861 till och med 1866. Af samma skäl, som föranledde nämnda beslut, samt då omförmälta arbete med oförminskadt nit fortgår och utgifvaren fortfarande är af ett sådant understöd i behof, helst detta arbetes utgifvande medför ej blott arbete, men betydliga kostnader, dels för resor till hemlandet, för teckningars tillvägabringande till arbetets föremål, dels å nödvändigheten att vistas i utlandet för arbetets fulländande på ett ändamålsenligt och värdigt sätt, får jag vördsamt föreslå, att jemväl för nästa statsregleringsperiod eller från 1867 års början enahanda anslag eller 800 Riksdaler årligen må Lithografen Billmark förunnas. Om remiss af denna min motion till Höglofliga Stats-Utskottet anhåller jag vördsamt. Stockholm den 8 November 1865, Lars Gabriel af Sillén. N:o 20. Af Grefve Posse, Arvid, angående förändring i sättet för påförande af bevisning åt enskilda sedelutgifvande banker. Den bevillning, som, enligt 15 § Bevillningsstadgan 1864, skall påföras enskilda banker, som ega sedelutgifningsrätt, debiteras för närvarande i den stad, der bankens 46 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N:o 21. hufvudkontor är beläget.
J a g för m i n del kom h e m med bultande tinningar, matleda och oförmåga a t t göra något vare sig nyttigt eller nöjsamt den dagen. Isa. Från Fru Lovisa Petterkvist h a r redaktionen haft nöjet mottaga följande skrifvelse, som torde tala för sig själf: Alldeles u t m ä r k t a herr redaktör! Så också i d a g. (Det är till Ruffen!) hög L. Petterk-t. J o c k: d. EORG LEVY ' S UNNEjVIAGASIN. Iskvärda läsarinna, unga d a m! Glöm den gamla sägnen. » Å ni rodnar, nej — drag inte bort er hand, d e n låg så b r a nyss — s t a n n a ej, tveka ej. Men först en glace! Ni tänker, de k u n d e förenas i en. Omöjligt. Största härvarande " lager af prima Irländska Hellinne Näsdukar i alla storlekar och finlekar. Heltinne Kamm ar duksnäsdukar med bredfåll och hålsöm å 6.75 pr dussin. Ifellinnenäsdukar med kulörta bårder. Barnnäsdukar. Jfantasinäsdukar. Order å minst 25 kronor levereras fraktfritt närmaste järnvägseUer ångbåtsstation. Glöm honom! Eller h u r? Vill n i? — - Onkel året nytillträdande ranter prenume-. af ldun. Kronprinsessans jul. Kronprinsessan h a r i stillhet firat julen med sina föräldrar och syskon i Karlsruhe. * af Iduns medarbetarinnor, den för vår läsekrets välkända författarinnan Anna Knutson, h a r rönt utmärkelsen af en belöning vid Svenska akademien. Vi k u n n a glädja våra läsarinnor med att de äfven under det n u ingångna året i I d u n s spalter skola återfinna författarinnans omtyckta penna. Ingalunda för tidigt. Till ledamot i Klara församlings fattigvårdsstyrelse h a r fattigvårdsn ä m d e n utsett f r ö k e n ' J f a Ä Z a, Ulf sparre, som r därmed är den första kvinna som tillhört hufvudstadens fattigvårdsstyrelse. I landsorten h a förut ett par kvinnor invalts i fattigvårdsstyrelser.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, får jag för min del vördsamt föreslå, alt näst efter de i detta mom. förekommande orden: ecklesiastik embetsoch tjensteman införas orden: i tjenst varande eller praktiserande läkare; och jag tror mig genom detta förslag hafva galt hela den Svenska läkare-corpsens önskningar till mötes. För öfrigt instämmer jag med en föregide talare deruti, att det efter ordet domare förekommande ordet på landet bör utgå. Frih. von Kraemer: Lika med Hr Brannerhjelm anser jag, att orden befalla sig med icke kunna tydas derhän, att man sjelf skall lägga hand vid bränvinstillverkningen. Detta kan icke vara hvarken Utsk:s eller någon annans mening. Men deremot tror jag, att dessa ord ganska väljkunna tillämpas på en person, som besitter en egendom, hvarå bränvin tillverkas, ehuru densamma skötes af annan person för den förres räkning. Sådan är, enl. min åsigt, meningen med oftaberörde ord, hvilken dock icke får utsträckas derhän, att bränvin icke skulle få tillverkas på en egendom, hvari en tjensteman endast har andel och hvilken af annan person skötes för Den 27 April e. m. 521 samtliga intressenternas räkning. För öfrigt tror jag, att det 3f Hr v. Koch anförda skäl för uteslutande af de sista raderna i mom. mahanda bör af R. o. Ad. vid detta tillfälle behjerlas. Hr Braunerhjelm: Jag nödgas åter uprepa, att om detta stadgande icke skulle vara tydligare, än att man ej kunde bestämma, hvilka personer derigenom blefve från bränvinslillverkning uteslutne, så kunde det gerna få stå qvar. Men jag anser delta ej vara förhållandet, ty om jag eger en landtegendom, som jag bortarrendera!, och arrendatorn å densamma anlägger bränneri, så måtte det väl ändock vara å min egendom, bränvinet tillverkas!
Låter man dagen gå förlorad för Ståndet, så är han det äfven för Utsk:n. Jag hemställer alltså, i likhet med Frih. Kraemer, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes förklara betänk, böra punktvis föredragas, och att Ståndet måtte afgöra sådana punkter, hvari några med den sednare revisionen sammanhängande anmärkn:r icke förekomma, men deremot återremittera de punkter, hvari sådana anmärkn.r förefinnas. Jag kan icke tro, att Hr Gr. o. Landtm, finner sig af 69 § Reg.F. förhindrad att låta detta betänk, punktvis afgöras, emedan här icke är fråga om Statens reglerande eller bevillmns derefter lämpade hela belopp eller hvad till riksg:skonl:s utgifter och inkomster hörer eller grunderne för riksg:s-kont:s styrelse och förvaltning. Om vi på det af mig sålunda förordade sätt behandlade saken, så hade vi åtminstone uträttat något med vår sammankomst i dag, eljest få vi fruktlöst återvända, och jag hoppas att R. o. Ad. icke så vill förfara med tiden. Hr Gripenstedt, J o h. A u g.: Hr von Hartmansdorff har medgifvit att de frågor i 1845 års revisionsberättelse, hvilka hafva en fortsättning i den efterföljande berättelsen af 1847, icke nu på förhand kunna pröfvas, men har deremot ansett att en sådan pröfning kunde och borde nu straxt försiggå med dem som icke ägde någon fullföljd i den sednare berättelsen. För min del anser jag äfven detta hafva sina stora svårigheter. Skälen dertill äro redan i min reservation till större delen angifna, och deras giltighet visar sig temligen tydligt redan deraf, att man nu ej ens kan kontrolle - Den 5 Februari. 309 ra om de punkter som finnas utplockade i betänk, verkligen äro alldeles fristående, och om de äro de enda sådana, ty dertill be höfves att jemföra 1847 års revisionsberättelse, och troligen har ingen enda af eder alla, mine Hrr! densamma i sina händer.
Sedan Utskottet uti sistnämnde Utlåtande tillstyrkt, att motionen ej måtte föranleda någon Rikets Ständers åtgärd, har detsamma blifvit bifallet af Vällofliga Borgareståndet, men återremitteradt af Höglofliga Ridderskapet och Adeln, Högvördiga Presteståndet samt Hedervärda Bondeståndet, med följande dervid gjorda anmärkningar, nemligen: att det till stöd för Utskottets Utlåtande anförda skäl, eller att städernes rätt till mätarepenningar för de från utrikes ort inkommande varor grundade sig på serskilda Kongl. Resolutioner, icke vore antagligt, enär samma Resolutioner kunde, på Rikets Ständers begäran, af Kongl. Maj:t i nåder ändras, så vida motionärens förslag hade skäl och billighet för sig; alt i afseende härå förekom, det införseln af stenkol vore af högsta vigt och nytta ej blott för den skoglösa vestra kusten, utan för landet i allmänhet, enär skogarna så minskats, att befaras kunde, det de blifva otillräckliga för landets behof; att införseln af stenkol derföre borde, så vidt ske kunde, underlättas samt att på denna grund ifrågavarande uppmätning och dermed förenade omkostnader destoheldre borde upphöra, som i de fall, då aflastningen skedde vid hamn, aflägse från stad, betydlig kostnad tillskyndades importören ej blott för skjuts och traktamente åt mätaren, utan ock isynnerhet för aflöning åt besättningen under den tid af stundom åtta dagar, som förflöt, innan mätaren sig inställde och hvarunder ofta en förmånlig frakt kunde gå förlorad; hvarjemte slutligen yttrats den för - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, N:o 10/. 13 N:o 101. Ank. till Eip.-Utsk. den 5 Maj 1851, kl. 5 e. m. Memorial; / anledning af återremiss utaf utlåtandet IV:o Sy.
Böter, som enligt 59, 60, 61, 71 eller 73 § ådömas, skola, då tillgång böter till och med 100 r:dr till straffarbete i 3 månader, » från 100 till och med 200 r:dr » 4 » » » 200 » 400 » » 5 » » » 400 » 600 » » 6 » » )> 600 » 900 » » 7 » » 900 » 1,200 » » 8 » » » 1,200 » 1,500 » » 9 » » » 1,500 » 1,900 » » 10 » » » 1,900 » 2,500 » » 11 » » » 2,300 » 2,700 » » ett år. hvarje Tulla 500 r:dr härutöfver ökes straffarbetet med en månad 2 år, hvarutöfver icke någon må för brott mot denna författning till straffarbete hållas. Öfrige i denna författning utsatte böter skola, enligt 8 morn. i Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, till fängelse förvandlas. Då böter, som olika förvandlas, på en gång till uttagande förekomma, skola först utgå de, som till enkelt fängelse, dernäst de, som till fängelse vid vatten och bröd, och slutligen de, som till straffarbete förvandlas. Hafva böter till en del utgått, förvandlas återstoden efter de i Kongl. Af böter, som enligt denna författning ådömas, samt värdet af bränneriredskap och annan egendom, som förbruten anses, tillfälle två tredjedelar åklagaren och en tredjedel den stads eller sokens fattigkassa, hvari den åtalade förbrytelsen är begången. Finnes särskild angifvare, tage han hälften af åklagarens andel. 9 Ari. Föreskrifter i afseende å författningens verkställighet. § 84. Konungens Befallningshafvande hålle allvarlig hand öfver iakttagande af hvad i denna författning stadgadt är. § 85.
Jdkares bemödande och föranstaltande dylik spanad blifwit befordrad och firkcrligen stall i en fraim tid bibehallas samt mer och mer utspridas, i sall de understöd, som genom nystberörde Nådiga förordnanden - Den iz Junii. / 621 den blifwit till detta nyttiga ändamål anstagne, fa än widare wederbörande rillgodokomma. De medel, hwilka under namn af LärftS-premier, i söfte af Förfatlningarne ärligen utbetalas till förman för den fina Lärfts-wäfnaden i Welker, Norrland och andre Landsorter, kunna wisterliaen anses säsom gansta wäl anwände. En näringsgren af sa mycken nytta för det allmänna, som denna, förtjenar ock ofelbart all möjelig vmwärdnad, och Collegium kan således ej annat an i underdänighet tillstyrka, att nämnde premier äfwen hädanefter mätte fä fortfara, såsom en uppmuntran, hwilken utan twifwel är nödwandig, sa framt AllmogenS haa för detta gagneliga yrke stall i en framtid bibehallas och utspridas.
Besvärs - och Ekon.Utsk:ns den i5 dennes e. m. på bordet lagda betänk. N:o 7, i anledn. af väckt fråga om ersättning till ledamöter i synerätt för verkställda syner å militise-boställen , blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Företogs till pröfning Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrns den 15 dennes på bordet lagda betänk. Nro 28, i anledn. af väckt motion om förändrad grund för utgörande af brandstodsoch riksdagsmannn-arfvode. Frih. Cederström, Jacob: Ifrågavar. motion åsyftar ett ganska godt ändamål och ett ändamål, som för närvar. sökes i de flesta Rikets provinser, nemi. att bereda bättre brnndstods-inrä!tn:r, än som i Byggn.-b:n äro föreskrifna. Jag skulle icke tro, att den ordning, som Ulsk:n här uppgifvit skola förefinnas, nemi. att socknen inom sig kunde göra öfverenskommelse!', som blefvo gällande, kan upphäfva hvad allm. lagen bjuder om brandstods utgörande af härader. Således kan jag för min del icke godkänna de skäl, som Utsk:o för motionens förkastande framställt. Jag hade trott, att denna fråga bort af Utskrn bearbetas på det sätt, alt Utskrn tillstyrkt R. St. att hos K. M. anhålla om uppgörande af bestämda föreskrifter, för att brandstodsjnrätlnrr i Rikets provinser må kunna bildas i bättre ordning och efter en hattie form, än hvad hittills skett efter allm. fagens Byggn.-balk. Det är nödvändigt att byggnaderna i förväg blifva värderade och värdesumman för hvarje brandstods-interessent antecknad, på det sedermera hvar och en i mån af de byggnader, som i föreningen ingå, må deltaga i ersättningen för den brandskada, som kan inträffa. Jag skulle jemväl trott, att det varit nödvändigt att Utskrn, i motsats till hvad betänk, innehåller, visat att allm.