Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De serskilda silfvermynlen blifva tilis vidare: 1:0 Ett om 4 kronor — 1 R:dr Silf.-spec. Ett om 2 kronor R:dr eller 24 sk. Silf.-spec. Silf -spec. B:co B;co B:co R;dr eller 12 sk. RGS. Dessa fem myntpiecer föreslås alt blifva försedda å framsidan med Konungens bröstbild. 6:0 Ett om jfe.dels krona Denna myntpiece föreslås att å framsidan förses med Konungens namnchiffer, af skäl, som bär nedan upptagas. Här synes vara rälla stället alt ingå i utveckling af de skäl, hvarföre Utskottet Irott sig böra hellre föreslå detta system för enheten och dess underafdelningar, än någondera af de förslag, sinsemellan skiljaktiga, som Iler Grefve Löwenhjelm och Herr von Hohenhausen, ehuru båda i hufvudsaken med Motioiiairen öfverens, hvar för sig framställt. Dessa skäl äro i korthet: att den af Grefve Löwenhielm föreslagna enhet, åtta skillingsstyoket, eller 8 sk. Silfver-specie, visserligen någorlunda quadrerar med den gamla dalersräkningen, både i silfvermynt och kopparmynt, samt äfven med Riksdaler!! Riksgälds, såsom derutaf utgörande jemna |:delar; men att deremot, vid enhetens och dess underafdelningars och mångfalders hänförande till riksdaler, skillingar och runstycken Banco, skulle framställa sig allt för invecklade proportioner, då sjelfva enheten motsvarat* elt så ojemnt och brutet tal, som 21 sk. 4 1'Unst. Banco; och att, ehuru det af Herr von Hohenhausen, såsom enhet föreslagne mynt, motsvarande den af Utskottet nämnda halfva kronan Silfver-specie Banco Riksgälds, visserligen för sig belraktadt, ej i någon måtto Bih. till R. St.
Hvilket skulle väl hafva beredt Sverige mera styrka, om de millioner, som blifvit bekostade på Canalen, i stället hade blifvit använde på försvarsverkets förbättring, styrelseverkens organisation, uppfostringsoch penningeverkens reglering. Häldre skall jag taga på mig beskyllningen att hysa en af de trånga själar, som ej bafva känsla för stora företag, än jag ville hafva framskyndat Canalen .uen 20 Mars e. m. 17g på bekostnad af nyssnämnde föremål. — Friherre Cederström bar erinrat oss, att 1 vi borde enligt Riksdagsordningen skynda med våra yttrandens afgifvande till återremissen i denna fråga; men om RidderskaJ pet och Adeln skulle täckas bifalla Utlåtandet, befriades vi ifrån den omsorgen. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik: Enär, till följd af vår lagstiftnings organisation, vid detta som vid förra Riksmöten, inträffat, att tre Stånd merendels redan afgjort den fråga, hvarom vi tvista, synes det, då händelsen nu äfven är sådan, öfverflödigt att orda i ämnet. Jag utbeder mig likväl att blott i största korthet få förklara, att jag alltid blir vid den öfvertygelse jag i förmiddags-plenum yttrat, och att jag är öfvertygad, att den tidpunkt en gång skall inträffa, då Staten måste skilja sig från all befattning med Götha Canal. Jag är öfvertygad, alt ju förr detta inträffar, ju rigtigare är det. Jag tror att, om äfven Götha CanalBolag skulle gå under, skulle ändå Canalen blifva färdig; ty ett annat Bolag måste kunna uppstiga på det närvarande Bolagets ruin och begagna de arbeten, som äro gjorde. Det är på denna grund jag ej frångår niin öfvertygelse, att Utlåtandet bör bifallas, ty det är säkert, alt vi, i motsatt fall hafva, i förväg afgjort iiufvudfrågan.
Var han åter jränvarcnde, så hade Öfverste* Lieutenanten enahanda repre* aentationsfnyidi^het, som nu; I förra fallet, reducerar frågan sig att veta, om tjenstebefattningens större vigt ej upp* Väger den ökade representationsskyldigheten. I sednare fallet 1'gger hela skillnaden deri, att den som förut kallades öfver/le Lieutenant, nxi kallas Örverjle. Skulle, emot all förmodan, tjenstebefattningens större vigt ej uppväga den ökade representationsskyldigheten, är detta ett göllade skäl att tillägga Herrar RtgeSnentsChcfer en lönetillökaingj (hvartill de vis - Den 24 Februarii, 749 gerHgen äro berättigade) men ej ett skål att upphäfva en organisation af mera vigt för Fäderneslandets försvar, än Jelande taffelpenningar. Man säger: avancementen bär blifvit trögare, ty Generaierne, sorn i stället för RegeJ menter, nu commendera Divisioner och Brigader, taga mindre afsked än förut Härvid får jag först anmärka atc det ej kan vara af serdeles vigt för Riket att bepröfvade Geaeraler, hvaraf ännu ingen är o?jenstbar taga afsked och s dan att skillnaden i tjenstgöiingen på roten nu som BrigadGeneral, och förr som Regementschef, är af för ringa vigt att förmå någon som ämnade taga afsked, att stadna qvar en enda dig längre i fjensten , i synnerhet som «n ej större sys-losättning är ett nöje, men ej en tunga; hvad åt^r tjenstgöringen i läger beträffar, är den densamma nu , som den alltid varit. Bifogade förteckning upptager de afr81o års Regementschefer, som då städse voto från^ varande från sina Regementen. Utdrag utur 1S10 ärs Tour. Rulla. Hane ExctUtnce Stedingk, Chef för Stedingk ska Regementet tjenstgörande som Ambas: sadeur i Petersburg. 750 Den 24 Februarii, Hans Fxcellence Esten, Chef för Skånska Ha sarRegementet.
Ehuru det är obestridligt, att nu gällande tullsalser å linnegarn, hvilka i 1841 års taxa, oaktadt lintullen då var lika med den nu stadgade, uppgingo till endast de af Herr Rosenblad föreslagna belopp, äro alltför höga och nästan omintetgöra den lofliga införseln af denna nödvändighetsvara, har Utskottet likväl, då införsels Bih. lill R. St. Gevär. Gipsarbeten. Glas. (ullen å lin af Utskottet ansetts icke kunna, i enlighet med motionärernas förslag, antingen alldeles upphäfvas eller betydligen nedsättas, funnit betänkligt, att på en gång tillstyrka vidare nedsättning af införselstullen å ifrågavarande artikel, än att samma tull må bestämmas för ofärgadt linnegarn till 20 sk. och för färgadt. eller tryckt till 32 sk. skålpundet. Vid få artiklar torde värdeförtullningens förkastlighet hafva i tillämpningen tydligare framstått, än vid gevär, alla slag, eller delar deraf; hvarom Herr Rosenblad i sitt taxeförslag anfört ett exempel, utvisande att, ehuru tullafgiften är bestämd till 33'/3:dels procent af värdet, den erlagda tullen icke på långt när uppgått till det belopp, som efter beräkning af en ganska låg afgift för de olika slagen af denna artikel bort inflyta. Herr Rosenblad har derföre föreslagit att under hufvudrubriken gevär skulle specificeras dubbelbössor med 2 R:dr 24 sk. införselstull per stycke, enkla bössor med 1 R:dr 32 sk. tull stycket och pistoler med tullafgift af 24 sk. paret; samt att sablar och värjor, nu i noten hänvisade till gevär, i stället skulle hänvisas till stålarbeten.
En gen nijon kunde ej förnekas, men om stende,! kvmme sä när, gäfwcS ej annat medel än att Riksdagen skulle flyttas. Grefwe körner, Astolf 6oesn: Utan att ftlllkomligen ogilla den gjorda anmärkningen, wille han likwäl erindra Riddcrskapct och Adeln alt det gifwils tider dä man sökt wäldfbra Riksens Siändcr. — Dä deras medlemmar blifwtt fängslade, dä 6ooo man pöbel omgiswir detta Ribdarehus, hwarföre han frägade, om icke ben Lagstiftande magtcn wid beha tillfälle» hade warit i behof af skydd. Eiter nägon korrt widare ökwe, läggning bifölls det föreslagna tillägget, under följande redaktion: att utom wänlig garnizon och Kungswakt fä ej trupper sammandragas till Riksdags-orten. 9-be Don 18 October. 436Z 9'.de Z Bifölls. io:dc §. Grefwe De I» 6 nr stia, Jacob, yrkade att ibland de häri anförde ZZ äfwcn den s:te mätte citeras. Herr Zilvertparre, ^.ron lissc: Denna Z är helt och' Mit kagen efter, den 95 § i Regerings - Formen, hwarest den 92 hivilkcn rdrer samma fall som den 5 i Riksdags-Ordningen, ej finnes anförd. Af denna orsak, äfwcn som de skäl hwilka Friherre Klannarbcim anfört, har Utskottet trott ^ sig häri icke böra förcflä nägon förändring. Grefwe Oe l s 6 Lrcl i 6, Jacob, med gaf att det werkcligcn sä förhällcr sig, men Rcgcrings Formen omtalade icke eller nägra vice Talemän, och wid deras föreseende hade icke Utfiottet warit sä nogräknadt att förändra Regerings - Formen.
Första klassen . R:dr R:mt Andra d:o » » Tredje d:o » » Skutoch båtskeppare, lika med dem i Städerne, § 10. Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare, utan jordbruk, i Fem klasser : Bih. till R. St. Första klassen R:dr R:mt 3: 75. Andra d:o » » 2: 25. Tredje d:o » » — 75. Fjerde d:o » » — 40. Femte d:o » » —10. Smidesförsäljare, bosatte och stadigt vistande på viss ort, i Två klasser: Första klassen R:dr R:mt 7: 50. Andra d:o » » 3: 75. Andre, af Bruksegare till handelsresor med jernsmiden antagne och vederbörligen förpassade personer, i Två klasser: Första klassen R:dr R:mt 15: — Andra d:o » » 7: 50. Dessa sistnämnde skola derjemte, till säkerhet för afgiftens erläggande, iakttaga hvad rörande Hästhandlare är föreskrifvet. Trädgårdsmästare, lika med dem i Städerne, § 10. 2:o Nedannämnde personer på landet erlägga afgift till följande bestämda belopp, nemligen : Betjenter, Jägare, Kuskar, Lakejer och Taffeltäckare m. fl., lika med dem i Städerne, § 10. Biljard-egare lör Biljarder vid belsobrunnar, se § 10. Gerningsmän eller Socken-handtverkare af hvad handtverk som helst, samt Hand sågare, Stampare och Socken-byggmästare: med öfver tre mantalsskrifne arbetare R:dr Runt 3: 75. med tre » » . ... » » 2: 25. med två » » »» 1: 50. med en eller ingen » » » — 75. Hvarje Gerningsman eller Socken-handtverkare skall dessutom, i stället för de fordna gerningsörena, i Bevillning erlägga R:dr R:mt — 50 Gesäller I . stgjernej (K j 0. Oouvernanter J Gårds-handtverkare R:dr Runt — 40.
Miss W. ar derjamte lycklig skriftstallare och utsänder i den lasande variden den ena boken eller artikelserien efter den andra, fulla af goda tankar och manniskoviinliga, praktiska syften. För att gifva Dagnys lasare en liten förestallning om denna h8pniadsviickande kvinliga företagsamhet lemnas har nsgra meddelanden dels frin departementet för det evangeliska arbetet dels friin arbetet i bakten och vid polisstationer och dels fran N i s s E s skriftstiillarskap. 9 Inom departementet för arbetet bland fingar skall har framhallas en pai det filantropiska verksamhetsft&amp;ltet aldeles ny arbetsgren, det ar dels utverkandet af en förordning, att vid alla polisstationer i stader om mer Mn 25,000 inv8nare matte tillsattas kvinliga bitriidon, s&amp; kallade polismatronor, (police matrons) for att de m&amp; taga hand om alla haktade kvinnor, samt dels ordnandet af arbetet för dessa stackars kvinnors höjande och upprtittelse. Det har redan lyckats föreningeil att f&amp; en dylik förordning faststald inom tvanne stater, Rlassachusets och New-York, samt derjamte i tio städer inom andra stater. Den stora nyttan af denna Atgard, sil val för ordningens skull som isynnerhet för dess inflytande p&amp; de h k t a d e, har redan pA flera stallen visat sig, ocli man laser milngen gAng med rörelse matronornas redogörelser för sitt ofta mycket svAra värf. E n annan, ltminstone för oss ny idé, som den kristliga nykterhetsföreningen realiserat, ilr den att med storre filantropiska företag förena afiönade befattningar för kvinnor, och sillunda bringa valgörenheten att bidraga till strafvandet för kvinnornas sjtilfförsörjning. Denna idé tillampas Lifven pA liar ifrágavarande omrtide.
Dito dito L Summa 10. § 5. De Stamholländeri-styrelsens berättelse åtföljande förteckningar öfver staten tillhöriga såväl äldre som yngre boskapskreatur utvisa följande förhållande vid revisionsårets slut. På Riseberga Gammalstorp Ultuna Dito Warpnäs Lyckås Sundsholm Gräfsnäs Lycksta Dito Grängshammar Fjellsköfte Östanå Haddorp Sofiedal Marienlund i Örebro län » Skaraborgs d:o » Upsala d:o » dito d:o » Wermlands d:o » Jönköpings d:o » Kalmar d:o » Elfsborgs d:o » Westmanlands d:o » dito d:o » Kopparbergs d:o « Nyköpings d:o » Stockholms d:o » Östergötlands d:o » Gefleborgs d:o i) Hallands d:o d experimental-fältet i Stockholms d:o dito » dito d:o Uppställda i Södermanlands d:o Dito « Dito d:o Dito « Kalmar d:o Dito » dito d:o Dito » Wermlands d:o Dito » Westerbottens d:o Tjurar. Voigtländer-race 1. — dito 2. — Ayrshire-race 2. — dito 1. — dito 1. De närmare detaljerna och resultaten vid de särskilda Stamholländerierna rörande mjölkafkastningen, utfodringen m. m. under året från den 1 Juni 1860 till samma tid 1861 inhemtas af följande Bilaga, Litt. Vid den 23 nästlidne September verkställd inventering befunnos säkerhetshandlingarne för Stamholländeri-fondens utlånta medel, bestående af obligationer till ett nominelt belopp af 2,000 R;dr. uti behörig ordning. Kongl. Landtbruks-akademien. För Akademiens förvaltning lemnäs redovisning uti 2:ne särskilda hufvudböcker, af hvilka den ena redogör för de till experimental-fältet anvisade medel och den andra redovisar för Akademiens samtliga tillgångar. Uti Kongl. Kammar-rätten har den förra redogörelsen blifvit granskad med och den sednare utan anmärkning; och inhemtas utaf hufvudredogörelsen följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1860: Uppbörd. Balans till år 1862: Kredit.
Maj:ts Nådiga pröfning underställt, hvilken ock med Sökändernas önskan i allmänhet öfverensstämt, samt de Acten åtföljde nära Etthundrade särskildta Eetänkanden i denna fråga, hvilka utur olika synpunkter och med olika resultat behandlat den , lemna , i förening med afseendet på hithörande följder af Rikets politiska ställning, det tillfälle att bestämma både tiden och sättet för dess afgörande, hvilket är Kongl. Majit i underdånighet öfverlåtet, att, enär K ongl. Majit i sin vishet] pröfvar tjenligt Bergshandteringens sanna fördel det fordra, i Nåder begagnas; så anser Utskottet sig icke kunna tiU 1120 Den 11 Juli* till bufvudsaken nu upptaga ifrågavarande maij utan tillstyrka, det må Sökanderne anses böra trygga sig vid hvad dervid redan är afgjordt. Endast hvad aagår det anförande af dem, att en före år 1809 åtnjuten frihet eller lindring uti roteringen, samt Bergsmans Ståndets uteslutande rätt till Bergsmans-hemmans besittning varit förlänade såsom en ersättning mot tvånget uti Tack. jerns försäljningen, bör Utskottet förklara detta desto mindre grundädt, sorn utom det ingen Författning sådant utvisar, det är Sökanderne kändt, att den nya roteringen öfvergick, efter enahanda method, alla slags Hemman i Riket, utan följd eller rättighet till förändring i deras öfriga förhållanden, samt att, på sätt Utskottet haft tillfälle, i anledning af annan väckt fråga, förklara , tillåtelsen för andra än Personer af Bergsmans-Ståndet att inköpa Bergsmans hemman, på intet satt hvarken lindrat eller försvårat de skyldigheter , som åligga Bergsmannen. Hvilket allt Utskottet får till Riksens Ständers eget ompröfvande vördsamligen hemställa. Stockholm den 6 Juli 1815. Pä Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Stån ocht Ad. Eedamöters dets Eedamöters vägnar Vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. På Vä Hofi. BorgarePä Hederv.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om understöd «/ Allmanna medel for hamnbyggnad och strömrensning vid Ronneby Köping. (ti. A.) Vice Talmannen Jon Jonsson har inom Bonde-Ståndet väckt en till Stäts-Utskottet remitterad motion, deruti, under anförande af det ypperliga afsältningstillfälle, som köpingen Ronneby, genom dess i senare tider utvidgade skeppsfart och handelsrörelse, lemnar allmogen inom medlersta delen af den province, der Ronneby är beläget, samt den stora vigt detta medför för hela ortens landtmannarörelse, vice Talmannen anhållit, att, för en i Ronneby börjad kostsam hamnbyggnad och strömrensning, måtte beviljas ett understöd af 6,000 R:dr Banco, eller ock lämpligt anslag af allmänna strömrensningsmedlen, eller ():de Hufvud-Titeln, dertill lemnäs; men, för den händelse att detta ej skulle kunna medgifvas, har Motionairen hemställt, att ett slående räntefritt lån af Statsmedlen matte köpingen meddelas att successive återbetalas efter 6 års förlopp; och har Motionairen derjemte öfverlemna! ett öfver berörde arbete uppgjordt kostnadsförslag, slutande sig å en summa, stor 27,534 R:dr. Uti nnjtionen bilagde yttranden, hafva flere Bonde-Ståndets Ledamöter dels ansett den af Motionairen äskade summa vara nog högt tilltagen, dels ock, på uppgifne skäl, motionen bestridt. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N;o täS.
Min anhållan afser, alt denna tariff icke må förekomma, innan det af mig i reservationen gjorda förslag blifvit pröfvadt, på det att, efter denna pröfning, bestämmandet af afgifternes belopp må äga rum. Sedan II. Ex. i anledn. häraf frågat när Gr. Cronhjelm önskade, att dess reservation må komma under pröfning, hvilket icke syntes böra ske särskildt, ulan i sammanhang med någon af de punkter, hvilka i Ulsk:s betänk, upptogos, samt Gr. Cronhjelm derpå förklarat, att han anhöll, det reservationen nu måtte få förekomma, tillkännagaf II. Ex., det han vid sådant förhållande ansåg lämpligt, att 5 § nu blefve föremål för öfverläggningen, hvarvid Gr. Cronhjelm finge tillfälle att framställa det i hans reservation gjorda förslag. Häruti hördes R. o. Ad. instämma, hvarjemle Frih. Cederström, yttrade: Efter det yttrande II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, behagat afgifva, har jag ingenting att tillägga. I följd häraf framställdes nu till öfverläggning såsom: 8:de punkten, Utsk:s förslag till förändrad lydelse af 5 §. Då härvid Gr. Cronhjelms förslag företogs lill uppläsning, anmälde sig och yttrade Gr. Cronhjelm: Jag torde få bedja att sjelf få upplä sa min reservation; den är af följande innehåll: ”Oaktadt, vid tillämpningen af det inom Utsk. fattade beslut att, för vissa olika handlingar, som böra med stämpladt papper förses, på elt ställe och i en summa, från nu gällande författnings 5 och 10 §§, sammanföra de olika charteringsbestämmelserne, sig mera åskådligt än förut visat, att fullmakter och resolutioner å ätskillige embeten, tjenster och värdigheter redan för närvar, äro helagde med stämpladt papper lill ett högst betydligt och troligtvis inom andra länder oerhördt belopp, har Utsk. dock icke tvekat att ännu vidare, med ända från 20 till 00 proc. höja charleringen å vissa deribland.
För rekogmtionsskogar eller kolningsfrihet på kronans allmänningar förhöjdes afgiften till 8 öre för hvarje stig; och för den, som kolade på häradseller sockenallmänningar, skulle, derest afgiften icke motsvarade hvad rekogmtionsskogarnas eller kronoallmänningarnas innehafvare, utom bevillningen, borde utgöra, denna afgift ökas, så att desse komme att graveras lika med innehafvare af kronoskogarna. 3:dje artikeln innehåller de vid 1751 och 1752 års riksdag stadgade särskilda afgifter för nyttjandet af té, kaffe och chokolad samt tobak, för bruket af puder samt för vagnar. Enligt denna artikel skulle ej mindre alla hushåll än hvar och en, som vore sin egen, taxeras efter förmögenhet till 6, 4, 2 eller 1 d:r för friheten att nyttja té, kaffe och chokolad; från hvilken afgift dock mindre förmögne, hvilka icke begagnade någondera af dessa drycker, befriades. För tobaks nyttjande skulle hvarje mansperson, tillhörande adeln, presterskapet, ståndspersonsklassen och borgerskapet i de större städerna, betala 1 d:r. Borgare i mindre städer skulle erlägga 24 öre samt gesäller och drängar eller arbetare i städerna 8 öre. Utaf allmogen, jemte dess barn och tjenstehjon, samt arbetsfolk på landet skulle tobaksafgiften utgöras med 2j öre. För puders brukande skulle, utan afseende å stånd, kön eller ålder, hvar och en betala 8 öre. Brudfolk vore dock befriade från denna afgift, och likaså ryttare och soldater, som »endast vid tjenstgöringen begagnade puder«. För heloch halftäckta eller öppna vagnar skulle erläggas i städerna 6 och på landel 3 d:r samt för karioler och chäsar, då egaren icke erlade vagnsafgiften, 1 d.r. Under 4:de artikeln hade bestämmelserna, angående taxeringsuppgifterna och andra förteckningar samt uppbördens verkställande och de influtna medlens levererande, blifvit sammanförda.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskottets, den 23 sisth Januarii, under N:o 103, aflåtna och, den 1 dennes e. m, på bordet lagda Memorial, angående Revision öfver Låne-Contoirens i Götheborg och Malmö Förvaltning och Räkenskaper år aga 9, och sederme ra årligen intill nästa Riksdag; fann Ridder - 56 Pröt^Vtdrag den 4 Februarii 1830* skåpet och Allein fur godt anmoda RiddarhusDirectionen att, å Ridderskapets och Adeing vägnar, för innevarande år utse en Revisor jemte dess Suppleant vid Xiåne*Contoiret i Götheborg , samt en Revisor och dess Suppleant vid Uåne-Conioiret i Malmö; och borde Rid* darhus-Directionen om utgången af dessa val lemna Banco-Utskottet underrättelse, på det Utskottet måtte, genom Banco-Fullmägtige, låta Direclionerne vid nyssnämnde Råne-Contoir deraf undfå del; hvarjemte Ridderskapet och Adeln uppdrog åt Riddaihus-Direclionen att äfven hädanefter, intill nästa Riksdag hvarje år, å Ridderskapets och Adelns vägnar , utvälja de Revisorer och Suppleanter , hvilka böra deltaga uti ifrågavarande årliga RevisioneF. S. U. Föredrogos å nvo och biföllos följande Allmänna Besvärsoch Oeconom i e-Utskottets, den 16 sisth Januarii, afgifna och, den 22 i samma månad e. m, på bordet lagda Utlåtanden Uto J75, i anledning af väckt motion om Konst-Bränneri-redskaps flerfaldiga sammansättning; N:o 176, rörande väckt fråga om undersökning, huruvida Brännvin, tillverkadt af Pq. tatoes och med Konst-Bränneri-redskap , vöre, iner än annat Brännvin, af skadlig egenskap - Prot.•Utdrag den 4 Februarii 1830. 57 S.
Utskottets ompröfvande öfverlämna, om icke, så väl i likhet med nu antagne förslag om Dagblad, som i öfverensstämmelse med yttrandet om Läroböcker och Religions-Tal, kunde föreslås: att alla smärre Theologiska afhandlingar, till exempel under 6 ark, böra före deras utgifvande öfverlemnas någon bestämd tid från Boktryckerierne till DomCapitlet, om det fins i staden, och der Dom-Capitel icke är, till Hof-Canzlerens ombud. Jag nämner smärre Theologiska Skrifter af den anledning, att Högvörd. Preste-Ståndet anmärkt, att desse, som lättare kringspridas och för mindre kostnad anskaffas än de större arbeten, skulle hos den mindre upplyste allmänheten bereda tvifvelaktige, oroande och skadelige följder både för samvetslugn och sedernes renhet. Om de innefatta verkeliga villomeningar, om de bestrida sanningen af sjelfva den Bibliska Christendomens hufvudsakeiiga Trosstycken eller ock af de moraliska grunder för sann dygd, som Jesu lära yrkar dem vara (och) för allmänheten påbudne läroböcker i sammandrag 84 Riksdagen 1810. innehålla, och hvilka af vår allmänhet läras, och måste läras, månne det vore rådeligt, nyttigt och vårt tidehvarf hedrande att tillstyrka deras utgifvande eller bereda obehindradt tillfälle för deras utspridande? Jag öfverlämnar till hvarje ömsint, erfaren och redlig medborgares omdöme, om det står väl tillsammans med vårdandet af det Samhällslugn, som man af så många anledningar har orsak önska och befordra. Höglofl. Utskottet har af fyra månaders erfarenhet funnit vådeliga följder för allmänna säkerheten af Tryckfrihetens missbruk vid Dagblads och Veckoskrifters obehindrade utgifvande, och det är naturligt, att verkningarne häraf snart förmärkas. Däremot verka missledda begrepp i religieusa och moraliska ämnen icke så hastigt, men torde också vara så mycket svårare att hämma, om de icke i början förekommas, och blifva af oberäkneliga följder, om de lämnas utan uppmärksamhet.