Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Ridderskapet och Adelil, under den 3o nästlidne October, till Constitutions-Utskotlet remitterat en af Herr Crusenstolpe, Magnus Jaeob}< i grundlagsenlig form anmäld anledning tili anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Ministeriel» och i Commando-mål, men någon uppgift å anledningen icke varit i remissen bifogad och ej heller af Molionairen omedelbarligen aflemnats, har Utskottet låtit, under den 4 dennes, bevisligen meddela Herr Crusenstolpe den underrättelse, att han kunde å Utskottets första sammanträdesdag i följande veckan klockan 12 middagstiden sig inför Utskottet infinna, för att anledningarne uppgifva. Som likväl Herr Crusenstolpe-, i berörde ändamål, sig ännu icke inställt, får Constilulions-Utikoltets Memorial N:o 5Q. 3 hos Ridderskapet och Adeln Constilutions-Utskotlet sådant vördsamligen anmäla, för den åtgärd, som må pröfvas nödig och lämplig. Slockholm den 12 .November 1834* Reservationer: Emot Constitutions-Utskoltels beslut att meddela Herr Crusenstol~ pe underrättelse om viss dag, att sig inför Utskottet inställa, för aflemnandet af den hos Ridderskapet och Adeln emot Föredraganden i Ministeriela och Commandomål anmälda anmärkningsanledning, till följd hvaraf en serskild skrifvelse lill Ridderskapet och Adeln äfven blifvit nu beslutad, hafva sig reserverat DomProsten Holmström, Professor Agardh, Herrar Björk, Strehlenert och Egnell. STOCKHOLM, hos Ludv. Westerberg i8$4-' ConstitutionsUtskottets Memorial N:o 57. 1 N:o 57. Ankom till Exp.-Utsk. den 24 November. Memorial till Bor gare-Ståndet, i anledning af dess dtcrremiss på Mern. A:o 3g, med föreslaget tillägg vid 28 §. Reg.- Formen.
Med anledning af Rikets Ständers skrifvelse den 19 Mars 1851, angående delning af de större pastoraten, hade Kongl. Majit anbefallt Domkapitlen att inkomma med uppgift å de pastorater, hvilkas delning kunde ifrågakomma. Att berörde Nådiga beslut dock icke i allmänhet vunnit tillämpning förutsatte motionären deraf, att, till följd af Domkapitlets i Linköping föreskrift, en i detta afseende hörd församling, som enhälligt förklarat sig önska från moderförsamlingen skiljas för att utgöra eget pastorat, hvartill den visade sig kunna uppfylla föreskrifna vilkor, genom protokolls-utdrag blef underrättad att dess underdåniga önskan ej kunde till Kongl. Majit anmälas. Med anledning häraf hemställde motionären, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit, såsom deras underdåniga önskan, anmäla, att då annex eller kapell-församling med egen kyrka och prest, som eger anslaget boställs-hemman, eller åtager sig att boställe anskaffa, önskar" från moderförsamlingen skiljas, den må vid inträffande ledighet af kyrkoherde-beställningen, efter derom gjord underdånig ansökning, i Nåder tillåtas, med komministraturens förändrande till kyrkoherde-beställning, få utgöra eget pastorat, så vida den styrker sig kunna förse en blifvande kyrkoherde åtminstone med stadgade minimi-beloppet af honom i sådan egenskap tillkommande löne-inkomst, samt visar, att genom annexets eller kapellets frånskiljande moderförsamlingens egen kyrkoherdes löne-inkomst icke skulle komma att enahanda belopp understiga; och borde en sådan underdånig ansökning, hvilken finge under pastors lifstid göras, innehålla uppgift om församlingarnes särskilda hemmantal och folkmängd, samt pastoratets egenskap af regalt, konsistorielt eller patronelt, och inlenmas genom vederbörande Domkapitel, som endast borde ega att de anförda omständigheternes riktighet vitsorda oller bestrida. P.) Herr Grefve Ankarsvärd har erinrat om missförhållandet emellan kyrkoherdarnes inkomster, å ena sidan, samt komministrars, vice pastorers och adjunkters å den andra.
Grundlagens esprit har således af mia dllfwik ansedd wara sadan, alt Veste bada bade EmbetSmän icke erhållit rättighet, a» pä samma gäng ätala samma förbrytelser, hwarigenom den största oordning och kollision, enligt min tanka, skulle upkomma, utan att hwad ben ena af förekomne orsaker icke kunnat uptäcka och till answar befordra, borde af den andre i wederbörlig ordning ätalaö, men pä det JustikuL-Cancelleren, enligt 27 § i Grundlagen jämte hans derpå grundade instruktion, skulle sa tillfälle cur wid alla förbrytelser foga den handläggning som wcderborde, har jag wägat förestå den ukwäg, att Justm-e-Ombudsmannen skulle först hos Justitios-Cmceilercn anmäla hwarje förbrytelse till det laga beifrande Iustiiiss-Cancelleren kunde anse den förtjena, hwarefter och i händelse JustUiD-Cancelleren wid den anmälde förbrytelsen, inom en korrt föreffrifwen lid, antingen rent af un, derlät akt foga någon åtgärd, eller icke fogade en nog kraftig, Justitiso-Ombudsniannen i bada Lesta sall borde äga, art sitt Embete och pligt likmätigt Den 24 November. r4»? förfara. Att Justitia Canccllerens äkgard härige» nom blefwe underkastad »agot kiander, kan jag icke sinna. Det mål, som förur warit ett ämne för Jnstikiss-Cancellerens Embetsupmärkfamhet, blefwe nu endast af Justinos.Ombudsmannen äter upragit. utan akt denne senare i något sali hade rättighet, att den förres göromål och w>dtagne anstalter widröra.
blifvit betecknande vanligt i moderna dramer — Hon var en begåfvad personlighet, och alla, som journalist; dess bättre ock för en gångs skull frammed henne kommo i närmare beröring bevara ställd i ett ljus af öfvertygelse och karaktär, som säkerligen i lifligt minne hennes älskvärdhet, aldrig nog torde komma det verkliga lifvet närmare än de svikande goda lynne, ovanliga arbetsförmåga samt vrångbilder af » det fria ordets män », som inoch hennes grannlaga tillmötesgående m o t skyddsföreutländske teaterförfattare på senare tider funnit ningens arbetssökande. De sista åren omtöcknaför godt att gifva oss. des den gamlas själslif, o c h det fanns till slut Af detta parti ger herr Palme en varm och symendast en föreställning, som h o s henne var lefpatisk teckning, genomträngd af den entusiasm, hvilvande, den att h o n ännu hade vid sin sin sida sin gamla, endast några år yngre trotjänarinna, ken denna skådespelare ofta ådagalägger; här kommer den till god verkan i Hallers förtviflade strid som, i dopet efter henne uppkallad o c h uppvuxen emot det tryck, som ' vill rubba honom från med henne i hennes föräldrars hus, sedermera under alla hennes ocb hennes systrars skiftande öden omutlighetens väg, i sviktandet och i den slutliga stannade h o s dem, ett föredöme för en trogen segern. Herr Hillberg hade af en figur i andra platjänarinna. Denna trotjänarinna, Augusta Vilhelnet, den låge, krypande Thiele, utmäjslat en in i mina Kjellberg, hade emellertid redan ett par daden minsta detalj karaktäristisk typ, en värdig länk i serien af hans genialiska prestationer. Kvällens gar före sin gamla matmoder skattat åt det förbifall ägnades ock i väsentlig mån åt honom, och gängliga. en utsökt lagerkrans blef det yttre inseglet på puHerr Fredriksons Wendorf — Målarinnan fröken Amanda Sidteall är ett blikens erkännande. bland de offer, som influensan i Stockholm har kännetecknades af den vanliga eleganta säkerheten utan att dock egentligen, synes det oss, äga någon skördat under de senaste dagarne. Hon afled i djupare karaktäristik. Fruarna Fahlman och Sanen ålder af 48 år.
Ank. till Exp. Utsk. den i Äng., kl. I e. ni. Utlåtande } i anledning af erhållen åter remiss ä betänkandet N:o j8, angående befordrings-grunder för Banko-ombuden vid låne-kontoren. Oaiförmälde utlåtande N:o 78, i anledning af väckt fråga om förändrade grunder för Banko-ombudens rätt till befordringar inom Banko-verket, är, enligt protokolls-utdrag af den 25 och 26 dennes, återremitteradt af Höglof], Ridderskapet och Adeln samt Högv. Preste-siåndet, men bifallet af de 2:ne öfriga Riksstånden. Inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln har, med ogillande af Utskottets förslag, den mening blifvit, framställd, att det må vara ett Banko-ombud tillåtet, då det söker ledig tjenst i Banken och dertill utnämnes, att, uppå derom hos Banko-fullmägtige skeende anmälan, få bibehålla Banko-ombudskapet, med befrielse från skyldigheten att i Banken tjenstgöra, intill dess ombudsmannen kan varda från den förra befattningen endtledigad, då det åligger honom tillträda sin i Banken innehafvande tjenst, hvilken dessförinnan förrättas af vikarie mot vanligt tjenstgörings-arfvodes åtnjutande, men med besparing af lönen för öfrigt. Ifrån den Banko-ombuden sålunda medgifna tillåtelsen, att, äfven efter vunnen befordran i det egentliga B nko-verket, få fortfarande bestrida omförmälda uppdrag, borde dock undantag ega rum, då Banko-ombud utnämnes till Bankens advokat-fiskal, Banko-sekreterare eller Banko kommissarie, hvilka sysslor tillsättas utan förslag eller utan tur, samt med hvilka löner, motsvarande Banko-ombudens, arfs o len äro förenade. Bemälda ombud borde då vara förpligtade att tjensten i Banket) genast tillträda. Uti Högv.
I många socknar utgöres Nämnden nästan uteslutande af bönder, och ännu är bland allmogen intresset för kommunalangelägenheterna inom länet icke så stort, att ju det ej anses för ett onus att åtaga sig ett uppdrag, för hvilket ersättning ej är att påräkna. Tab. Litt. F. Försäkringar uti Brandstodsbolaget å landet. Antal Försäkringsoch ansvarighetsbelopp R:dr Hant. Uttaxerade afgifter. Antal brandskador. Ersättningsbelopp. R:dr R:mt. delägare. Åbyggnader. Lösören. För åbyggnader å 100 R:dr. För lösören å 100 R:dr. Fattigvård. Tab. N:o 13. Jemte underdånigt åberopande af bilagde uppgift rörande fattigvården i Westerbottens län, tabellen N:o 13, får jag upplysa, att af de i länet befintliga fyra fattighus ett finnes i hvardera af Nordmalings och Burträsks socknar samt tvenne i Umeå stad, deraf det ena likväl egentligen är ett af enskild person skänkt, enkehus, der medellösa enkor och barn efter medlemmar af borgerskapet i staden erhålla fri bostad, men i intetdera af dessa stadens fattighus hafva under femårsperioden varit intagna fattighjon, som erhållit full försörjning. Med undantag af Skellefteå socken, der Ytterstforss bruksförsamling bildar ett särskildt fattigvårdsdistrikt, utgör hvarje socken ett fattigvårdssamhälle med gemensam fattigvård och styrelse, som gemenligen är uppdragen åt Socknenämnden. Ehuru fattigvården, på sätt an ty dt blifvit, är gemensam för hvarje socken, äro dock flere socknar indelade i vissa rotar, derå åldrige och orkeslösa personer äro till underhåll förlagde. Minderåriga barn, hvilkas vårdande hemma hos föräldrarne icke anses ändamålsenligt eller lämpligt, eller som sakna föräldrar, blifva vanligen till full försörjning utackorderade hos personer, kända för sedlig och ordentlig vandel.
Vi tillönska uppi Stockholm den 3 december 1838 och visade 1862 aflidne, på sin tid mycket bekante kopparriktigt snarast ändrade och lyckosammare sigtidigt framstående anlag för målning samt blef stickaren J. G. Ruckman. Hon har i synnernaler! 1859 elev i prof. Boklunds enskilda målareskola het gjort sig känd genom sina gåfvor till offentför damer. Ett par år därefter började hennes liga samlingar. Så skänkte hon till Nordiska Fröken Carlheim-Gyllenskölds konsert i tisdags taflor, i synnerhet genrebilder ur folklifyet, vinna museet sin faders arbetsbord med tillhörande konstälskares uppmärksamhet och funno köpare graverad plåt öfver Franzén, grafsticklar m. m., afton var besökt af en fulltalig och distinguerad äfven i konstföreningen, på hvars utställningar samt till k. biblioteket en rik samling af hans publik, som med lifligt bifall mottog det värdede ofta förekommo. Då konstakademien öppnade » oeuvresi. Biblioteket fick senare äfven mottaga fulla programmets olika nummer. Konsertgif vasin undervisning äfven för fruntimmer, vardt fröken Ruckmans synnerligen vackra och dyrbara rinnan själf fick i pianostycken af Chopin, RuHanna Tengelin en af akademiens första kvinnliga boksamling. Sin fäderneärfda egendom vid Norrbinstein, Liszt samt i tvänne större uppgifter — elever och gjorde där raska framsteg samt betullsgatan öfverlämnade hon för flere år sedan en Beethovcnsonat och Schumanns karnavalscener — tillfälle att ådagalägga sina välkända och lönades med Meijerska medaljen. Ar 1867 ingick till Tysta skolan mot en årlig lifränta. solida, om än något tunga virtuosegenskaper. hon äktenskap med professor Mårten Eskil Winge En charmant rosenbukett och en väldig lageroch lefde med honom i lycklig förening i nära krans blefvo de synbara bevisen på publikens * trettio år. uppskattning — de hörbara voro lika talrika som proSmåningom vände hon sin verksamhet allt grammets nummer.
Också blir ofta fallet, att våra landtfruar klaga, att hönsen värpa så dåligt i år. Jag vill då gifva dem ett råd: skaffa Eder en bra race t. ex. Minorka, som värpa många och stora ägg. (Häromdagen fick jag ett som vägde \ %). Gif dem omvexlande, kraftig men billig föda, och Ni skall aldrig behöfva klaga, att Edra äggförråder äro små. Vår och sommar har jag begagnat mig af följande utfordringslista, och funnit den förträfflig. Äppeigelé. Kokas som äppelgröt med uteslutande af sockret. Silas igenom silduk. Saften väges, och i denna kokas lika vigt socker, hvilket skummas väl och får koka, till det blifvit så Ä V h s b öfrigt gå frun till hända med sömnad och andra inom huset förekommande göromål. Årlig lön 150 kr., allt fritt. Goda rekommendationer erfordras. A n - sökningar stälda till » God husmoder » kunna insändas till Iduns red. [89] o PLATSSÖKANDE. En 18-årig flicka, som länge varit föräldralös, önskar sig ett godt hem, der inga egna döttrar finnas. H o n har någon vana vid hushåll och vill deltaga deri. Svar med utsatt pris, ej öfver 300 kr. pr år, till » Verkligt hem » lemnas till Iduns byrå. [93] En prestdotter önskar plats som lä- rarinna för mindre barn. H o n kan undervisa i vanliga svenska skolämnen samt eugelska språket. H o n är äfven villig att deltaga i hushållet. Lönepretentioner 100 kronor. Svar till » F. 25 », adress S. Gumaslii annonsbyrå, Stockholm. (G. 12443) [90] Plats som kassörska, kontorseller skrifbiträde eller ock som sällskap önskas af ett fruntimmer af bättre familj. Svar till &gt;L. », Norrköping, p. r. Hvardagar ' / 3 — ' / 24. 2 Behandlar företrädesvis domar. Barnsjuk[34] Ramlösa Plantskola. Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. P.
Besv. och Ekon.Utskottens Betänkande, N:o 163. för 2,572 Numer inom de tvänne Länen, de extra rolerings-skyldige malte Sockneeller Häradsvis höras, hvar och en för sig, öfver den Proposition, att, mot erhållande af fidei minskning i sin exil a rotehållsskyldigliet, åtaga sig det ständiga knektehållet, likväl till l;del i numerära beloppet nedsatt; och att den, sorn ifrån de för detta ändamål utlyste sammankomster uteblefve, eller lemnade intet eller vilkorligt svar, måtte anses icke hafva på förslaget ingått, ulan alltså vilja förblifva vid den oförmedlade extra roleringsskyldigheten. Detta allt hafva Utskotten gemensamt tagit i öfvervägande, och torde först böra besvara Riksdags-fullmägligen Niclas Jönssons anmärkning öfver den omständighet, att Rolerings-Commissionen icke undersökt, hvilka rotar hade af nöden lindring i ålagd 1 otéringa-skyldighel, utan endast tilldelat de rotehållare understöd, som, till vinnande deraf, i föreskrifven ordning sig anmält. Härvid få Utskotten fästa uppmärksamheten deruppå, alt denna Pioterings-Commissionens åtgärd är grundad på Kongl. Maj:ls den 4 Maj i838 meddelade Nådiga Inslruclion, till verkställande af ifrågavarande jemkning i roterings-skyldigheten, uti hvilken Instruetions 3 §, Kongl. Majit behagat i Nåder föreskrifva, alt ailä de rotehållare, sorn förmenade sig vara, i förhållande till andra, för hårdt roterade, samt, på sådan grund, i behof af och berättigade till understöd i dem åliggande rotering, borde, sist inom 3:ne månader, efler det Kungörelsen derom blifvit i socknekyrkome första gången uppläst, hos Kongl. Majlis Befallningshafvande göra skriftlig ansökning om ett sådant understöd.
Uppå derefter framställd propos., blef förslaget under Litt. 1. af R. o. Ad. afslaget. 10 punkten Litt. K. 1 73 §:n Riksdagsordningen. i:sla perioden. Stanna RiksStånden då skall hvarje Stånds beslut, hvilket icke må i följd af annat Stånds inbjudning, ändras, genom protocolls-utdrag Undert. Ridd.Secret. tillkännagaf, att BorgareSt. bifallit, men BondeSt. afslagit delta förslag. Hr von Hartmansdorff: Jag hur .visserligen horf k 53a Dcu u8 Mars f. m. att ett Stånd afslagit denna punkt. Men jag underställer, detta Högl. Stånd, om vi icke destomindre kunde bifalla den utan afseende derpå att beslutet icke har någon annan påföljd, än yttrandet af vår mening. En hvar, som bevis tat flera riksdagar, torde erinra sig hvilka missbruk som ined inbjudningarna bedrifvits. Man har först fattat sitt beslut, så komma inbjudningar från något annat Stånd, och så går det hela öfver ända. På detta sätt ar man aldrig säker, att besluten bestå; ty allt kan göras om igen. Förslaget under Litt. K. blef af 11. o. Ad. bifallet 2 irsta punkten. Föreslaget tillägg, rörlde mi nini i-an tale t af närvar. ledamöter i Const.Utsk., när det med R. Strs rätt besluter. 3*3 §rn Riksdagsordningen, sista perioden. Inom Constitutionsoch BancoUlskot/e/i skola i de mål, der Utskotten med Riksens Ständers rätt besluta minst två tredjedelar af hvarje Stånds ledamöter vara närvarande. Underl. Ridd.Secret. tillkännagaf, att detta förslag blifvit bifallet af Borgare-, men afslaget af BondeStåndet. R. o. Ad. biföll derefter förslaget uti 2irsta punkten. Hr von Hartmansdorff: Innan vi komma till föredragningen af de förslag, som angå tryckfriheten, får jag underställa Hr Frih. o. Landtm, äfvensom det Högl.
Hit kubna hänföras öfverläggning i vissa fall på gemensamt fum emellan alla Stånden3 gemensam klubbinrättniog; publicitet vid öfverläggningarne; Ständernes tätare sammanträden; petitionsrätten förunäad åt enskildte och åt Corporationef; afskaffandet eller jemkning af Regeringens envälde i anseende till den Economiska lagstiftningen, af lika mycken olägenhet i många fall för Regeringen sjelf, som för Fölket3 men Ministéren har aldrig synts fästa sina tankar vid någon förbättring af våra Coastitutiönellå förhållanden, då deras stympande och inskränkning likväl under tiden flere gånger med framgång varit i fråga* enligt hvad jag förut yttrat. Om Götha Canal är så mycket taladt, att jag icke vågar trötta Huset, eller allmänheten med dess ytterligare behandlande, men skulle den med visshet ej komma att lemna efterkommande betydligas re förmåner än dem jemförelsetl med Roms ruiner kunna framställa, så kan jag icke neka mig att finna, att den då blefve ett af vår tid alltför dyrt betalt minnesmärke af vår få-^ fånga. Om Svenska Folket antager dett värde Talarens försvar, för den Ståndpunkt å hvilken näringsfriheten sedan 1809 hvilat; om Svenska Folket finner sig tillfredsstäldt med den värde Talarens fråga, hvilka de skatter äro hvaraf landet utarmas, och om det finner iig tillfredsstäldt med de^ underrättelsen, att skata 32 ben 5 Maji c. ni. terne äro desamme som de af ålder varit, så får visserligen äfven jag åtnöja mig; dermed; men jag nödgas likväl ännu påminna, att skatterna i Sverige sedan allt för långt tillbaka, å jordbruket varit alltför stora, och att de i sednare tider genom ökade arbetslönerj och förhöjda värden å alla nödvändighetsvaror, genom stockning i all rörelse blifvit svårare att Utgöra* genom ökade Passevolanceäfgifter, genom de stigande fordringarne i anseende till RustOch Roteringskostnaderrié blifvit snart sagdt odräglige.
I det syfte, att den för alla nödvändiga undervisningen må blifva åtkomlig för alla, har Sällskapet derföre, med vilkor af vissa åtgärder å kommunernas sida, som ådagalägga deras eget nit att medverka för saken och betrygga verkställigheten, samt under förbehåll af rättighet att kontrollera denna verkställighet, af dess andel i bränvinsförsäljningsskatten anvisat årliga bidrag att användas för inrättande och understödjande af nödigt antal ambulatoriska skolor, efter Grefve Rudenskölds anvisning, i alla de landsförsamlingar, som ej för ändamålet hafva egna tillräckliga fonder, samt der fasta skolan ej gör tillfyllest för undervisningens allmänna meddelande och roteskolor ej kunna åstadkommas. Tillsammans utgjorde dessa bidrag intill 1860 års utgång ett belopp af 13,027 R:dr 82 öre. Det kan icke betviflas, att sedan den med folkskolan afsedda undervisning en gång kommit det uppväxande slägtet allmänt till godo, nitet för denna angelägenhet ju ock skall så allmänt lifvas, att dess framtida upprätthållande ej blifver beroende af främmande understöd. Utom folkskolorna finnas en af Fabriksbolaget D. Carnegie & C:o vid dess sockerraffineringsverk och porterbryggeri å Klippan inrättad skola för arbetspersonalens barn, Götiska förbundets fattigfriskola i Mölndal o och Holtermanska skolan i Aby, Fässbergs socken, Stjerncreutska skolan vid Bärby i Säfve socken och småskolor vid de flesta större fabriker i Göteborgs fögderi. Af tillämpning sskolor för näringarne äro för öfrigt, utom den förut omförmälda landtbruksskolan å Partilled, att nämna 2:ne mindre navigationsskolor vid fiskelägena Fiskebäckskil och Mollösund å Oroust, begge af enskilde anlagde, men af hvilka den förstnämnda upphörde år 1859. Offentliga sjukvårdsinrättningar, bestämda för länet i allmänhet, äro: 1 Läns-lasarettet och Kurhuset i Uddevalla; 2 Göteborgs Hospital. Vid förstnämnda inrättning emottagas sjuka från hela länet, med undantag af Göteborgs stad.
Sto Den 2 September; rörande uppmätning och anteckning af Cubik-rymden å hvarje loft eller botten i Kronans Magazin. <i;o Den 17 October; i anledning af Våre Revisorers år 1822 framställde anmärkning, rörande oredoviste Spannmåls-upphandlingsmedel i Wermelands-Län. S:o Den 24 i anledning af den vid nu öfverståndne Riksdag verkställda Revi. sion af Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning. 6:0 Den 5 November; i anledning af Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition, om afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige m. m. 69 7:0 Den 6 November; i anledning af åtskilliga anmärkningar rörande Allmänna MagazinsInrättningens förvaltning. 8:0 Den 22 - i - rörande anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättningssäd från Allmänna Magazins-Inrättningens förråd; samt g:o Den 20 i denna månad; om Kronofogdarnes skyldighet, att afgifva Redogörelse för utestående Undsättnings-spannmålsmedel. §. 16. Med anledning af flera inom Riks-Stånden väckta motioner om en ny organisation af Tullverket, håfve Vi, efter vunnen öfvertygelse, att sammansättningen af nu varande General-TullDirection är mindre svarande mot ändamålet, hos Kongl. Maj-.t i underdånighet dels anhållit, att nyssnämnde
Om också Behof förefunnes af en särskild skollärare-bildning för hvarje stift, äro således redan genom ansökningsrättens utsträckning hinder lagda i vägen för vinnande af detta mål.1 Hvad dernäst beträffar den erinran, att en indragning ej borde ega rum, enär medeltalet af lärjungar för hvarje läroanstalt vore så stort sorn 26, så får Utskottet, då det mindre torde vara ett genom beräkning funnet medeltal, som ingenstädes motsvaras i verkligheten, än det faktiska antalet lärjungar i särskilda seminarier, som här bör afses, med afseende på detta sednare nämna, att i ett af dessa seminarier lärjunge-antalet endast stiger till 5, i ett annat till 12, i ett tredje lill 13, i ett fjerde tiil 15, i ett femte till 18 o. s. v., och således tvifvel torde kunna förefinnas, huruvida för ett så ringa antal lärjungar en särskild läroanstalt bör af Slaten underhållas. Vidare är anfördt, att skolväsendets fullständiga ordnande ännu erfordrar en stor tillökning i antalet af lärare, och får Utskottet i anledning deraf vördsamt meddela följande. Enligt de till Kongl. Ecklesiastik-Departementet ingångna berättelser om folkundervisningen, ökades, under de 3 åren som närmast föregingo sistlidne Riksdag, antaiét af examinerade folkskole-lärare med 775, och 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o lii. antalet af oexaminerade minskades deremot med 102. Under det att något öfver 100 platser, i stället för att förut hafva haft oexaminerade innehafvare, fylldes med examinerade, anställdes således under denna, tid 673 examinerade lärare vid lärarebefattningar, som förut ej funnits. Bildandet al nya folkskolor fortgick således då ännu temligen starkt; men under de tre aren 1850—1853 har antalet af examinerade lärare endast ökat sig med 219, under det att antalet af oexaminerade minskats med 67.