Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skall dock icke motsätta mig återremiss af denna bilaga, så mycket mindre som hela betänk, kommer att återremitteras; men jag tror, att detta särskilda utlåt, äfven i sitt närvar, skick kan bifallas. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag för min del tror, att detta .StatsUtsk:s utlåt., som är bilagdt under Lit. F., kunde lämpligare afslås; då vinner man samma ändamål, som blifvit åsyftadt af Frih. Silfverskjöld med bifall och af GrSpens med återremiss. I sådant fall står nemi. frågan öppen, om omständigheterna medgifva någon möjlighet att åter bringa den å bane, och har beräkningen af mantalspenningarna blifvit bibehållen i samma skick, hvari förmiddagens votering lenmat den. Jag tillstyrker således afslag å delta utlåtande. Utlåt. Lit. F. blef af R.. o. Ad. afslaget. i5:o Sterbhusafgiften: 1 sammanhang härmed föredrogs StatsUtskrs, såsom bilaga lill utlåt. ]\T:o 54, afgifna särskilda utlåt. Lit. G., i frågan om städerna Stockholms och Götheborgs befrielse från erläggande af sterbhusafgift. Frih. Åkerhjelm, Gust, Fredr.: Jag instämmer fullkomligt med Utsk. i afseende på förslaget, att sterbhusafgift efler samma grund, som den utgöres af landet och öfriga städer, må åläggas Stockholms och Götheborgs städer mot borttagande af matlagsafgiften; men lika med hvad Hr Eckerman yttrat i 5:te punkten af dess reservation tror jag äfven, att denna fråga, såsom innehållande en tillökning i ordinarie eller grundskatten, bör underställas Konungens sanction. Jag har yttrat denna opinion på förmiddagen, i fråga om borttagande af grundskatter, och tror conseqvensen samt billigheten fordra den andra Statsmagtens medgifvande äfven vid fråga om grundskatternas förökande. Då jag således finner detta förslag böra underställas Konungens sanction, hemställer jag, huruvida sådant icke är ett skäl för återremiss af förevar, utlåtande. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.:
(IA.) Uti inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt ock till Stats-Utskottel remitterad motion har Riksdags-fullmäktigen Sven Andersson från Skaraborgs län fästat Rikets Ständers uppmärksamhet å det missgynnande förhållande, hvari åtskilige uti motionen uppräknade hemman inom Klefva och Gökhems socknar af nämnda län, hvilka förut haft rätt till mulbete å kronoparken och allmänningen Mösseberg, iråkat genom den, i följd af Kongl. Kammar-kollegii Cirkulär-bref den 14 April 1824, med nämnde park och allmänning vidtagna reglering, hvarigenom nämnde hemman beröfvats omförmälda betesrätt. Enligt Kongl. Brefvet den 12 Juni 1828 blefvo väl särskilde lotter af kronoparken, efter föregången uppmätning och gradering, emot »skatt och skattelösen»' upplätne åt hemmanen. Men då någon nedsättning icke beviljades för den i och med detsamma indragna fria betesrätten, föranledde detta hemmansegarne att undanbedja sig den ifrågasatta tillökuingen i hemmanens jordrymd, mot befrielse från den dermed åtföljande skatten, men tillika anhålla att varda bibehållne vid den urgamla betesfriheten å parken. Till det ena, frisägelsen från de nya jordlotterne och skatten derför, lemnade Kongl. Maj:t nådigt bifall i Brefven till Kongl. Kammar-kollegium den 27 April 1833 och den 13 December 1834, men hvad det sednare eller den fria betesrätten beträffade, förordnade Kongl. Maj:t, att de återställda lotterne skulle å öppen auktion till den mestbjudande försäljas.
högtiderna, och då hade han tagit ut penninAtt barnets ömtåliga nerver genom det eviga jollgar åt henne. En gång hörde jag henne riga tilltalet och genom det oupphörliga trugandet till handlingar, hviikas betydelse det omöjligt kan knota öfver, att han ej för tillfället hade någförstå, på titt förskräckligt sätt måste öfverretas, faller ra penningar innestående; han hade nödgats ej ett ögonblick de fåfänga, lyckliga föräldrarne in. använda något af arbetsförtjänsten till bättre De ha hvarken öga för sin älsklings hjälplöst kringkost åt sig. Modern och ett par af hennes irrande, trötta blick eller öron för de suckar, hvarmed barnet ger luft åt sin stora trötthet. bröder jämte några inackorderade herrar utMed tiden blir den lilla stackarens friska, röda gjorde nu hennes dagliga omgifning i den kinder bleka, hennes ögon förlora den glans, som rymliga lokal, hon hyrt. Hon jämrade sig brukar stråla nr små barns djupa, klara blick, och alltid öfver mannen, som bringat henne i en hon blir allt likgiltigare för de smekningar och leksådan belägenhet, att hon nödgades släpa i saker, hvarmed hon öfverhopas af de ömma föräldrarne. hushållet för att kunna draga sig fram. Och H o n har för längesedan lärt sig gå och tala. alla beklagade den sköna martyren. Hennes näpna pladder låter som en liten fågels (Forts. o. slut i nästa n:r) kvittef och de lyckliga föräldrarne tröttna naturligtvis aldrig att underhålla alla besökande med sin lilla dotters förstånd och intelligens. Småningom märka de likväl, att det ej längre är riktigt helt med lilla Elsas helsa, men de finna ännu ingen förklaring, öfver bvad som egentligen fattas det stackars barnet. Det kunde j u inte gå någon nöd på deras älskling. » &gt; Anna, hvem som kommer här? » Hon blef j u så väl ompysslad, badades och prome3 ?rS » Ack det är ju Elsa! God dag, min lilla nerades i friska luften; hvad hon åt och drack till^X-£V älskling! Hur mår du? Har du sofvit ^ godt? A c k du lilla sötunge! Nej, men lagades samvetsgrannt efter läkares föreskrift och ändå måste de tillstå, att Elsa ej var frisk.
R:dr hafva intill närvarande tid nedannämnde Filial-banker från Riks-banken undfått försträckning till följande belopp, nemligen: Banko-Utskottets Betänkande Al 25. Filialbanken i Blekinqe: Ilin . 420,000. kreditiv 210,000. 630,000. » » Borås: lån . 200,000. kreditiv 100,000. 300,000 » » Calmar: Ian . 439,000. kreditiv 217,900. 692,900. » » Carlshamn: I3n . 200,000. kreditiv 300,000. » » Christianstad: kin . 900,000. kreditiv 290,000. 790,000. » » Gefle : lån . 600,000. kreditiv 190,000. 790,000. » » Hudiksvall: kreditiv 187,900. » Helsingborg: län . 290,000. kreditiv 379,000 » » Hernösand: Uln . 200,000. kreditiv 100,000. 300,000. » » Lund: ian . 900,000. kreditiv 290,000. 790,000. » » Nyköping: lån . 200,000. kreditiv 100,000. 300,000. » » Skaraborgs län: län . 490,000. kreditiv Filial-banken i Sundsvall: lån 500,100. kreditiv 249,900. » » Uddevalla: lån 200,000. kreditiv 100,000. Sgr 8,182,500, hvadan af hela anslaget för närvarande finnes oanvändt ett belopp, stort 817,500.
Riksdag, eller den tid denna ordning ater kom i bruk , en Atkeman warit ansedd berättigad ak intaga Arcsnummer», sä snart han upaatt 21 är, eller den alder, da han enligt Allmänna Lagen ar myndig. Men som en sadan man, enligt samma rag, icke kan wara Förmyndare för en annan, innan han syllk 2; är, haller Utskottet före, ar jugen bör pa Riddar hafck kunna intaga sit Säte, innan han up»ätk miudst 24 ars alder. Da Lagen icke anser en som är unter 24 ar skicklig ak kunna förestå en Omyndigs Egendom, bör en sadan icke eller kunna slöta de wid Riksdagar förekommande ärender. Sädane ärender röra honom icke enMldt; de anga hwar 947 och en Medborgare, hwars wälfard ej fallan beror pä de beslut, som wid Riksdagar kunna stadgaö. Liknål hemsiäller llistotter, om icke en Hufvudman sör nr Äie, enar han upnatt 2l ar, elier den alder, dä Lagen förklarar honom myndig, ma sjelf kunna utfärda Fulimagt för den, som wid den utstrifua Riksdagen skal! intaga dest Säte. Da Ukstottet icke will gifwa anledning til några omdömen, som skulle det wara fraga at foresta en ny RiddarhnsDrdning, har det ansett betänkligt, ak i dest prvjeA införa ds nu föreslagna ändringar i redan stadgade Lagar, ulan inskränker sig blott, at dem anmärkningS-wiö anföra. Norrkoping den Zo Maji i8oo. Pä Niddarhus-Utstoltels magnar. -^xel Os Is Oaröie. v. L^arrs. Olisr van Ocbstsär. Friherre vs Oser trodde, ak detta amne ej kunde likasom de öfriga läggas pa bordet, emedan Nrdderstaptt och Adeln häröfver först skalle i underdånighet inhämta Hans Masits Nådiga tanka. Hans Oxcsliencs Herr Grefwe;, och Landt .
Detta är en af Utsk ganska bestämdt uttalad politisk åsigt, men för hvilken Utsk. noggrannt aktat sig att angifva några skäl. Man måste då trefva sig fram för att finna några sådane skäl, och man kommer då till den förmodan, att Utsk:s mening varit, att denna epok inträffat just genom den s. k. Novembertraktaten, men man kan icke förbise, att StatsMinistern för Utrikesärenderna försäkrat utländska makterna att, genom denna traktat, Sveriges ställning vore fullkomligt oförändrad. Under sådana förhållanden anser jag nyttigt om icke nödigt, att Utsk. gifvit R. St:r tillkänna den grund, hvarpå Utsk. byggt ett så vigtigt påstående, som att Sverige intagit en förändrad politisk ställning. Jag vill icke gå så långt, att jag icke erkänner, att Sverige, icke i följd af Ben 24 Mars. 405 sin politiska utan genom dess geografiska ställning, liar intagit ett större rum än andra stater af andra ordningen, oell om jag kunde öfvertygas, att detta förhållande kunnat åstadkommas genom vår diplomati, så skulle jag rätt gerna vilja votera dubbelt, ja tre gånger så mycket för vår Minister i Petersburg om vi dervid kunde tryggås för all fara från östern. Huru kostsamt detta än månde blifva, motsvarar det dock icke kostnaden för underhållet af våra dyrbara försvars anstalter. Jag kan vid detta tillfälle icke undertrycka den anmärka., eftersom den i utländska tidningar redan blifvit gjord, nemi. att, som Gr. Anckarsvärd yttrat, det måste ligga något föråldradt i den Europeiska diplomatien, enär de olika Kabinetterna icke kände i hvilket bristfälligt tillstånd Fästningen Kronstadt befanns vid krigets början.
Den under hufvudrubriken rör förekommande rubrik »till käppar» torde, såsom Herr Rosenblad föreslagit, lämpligen böra få lydelsen: Bambuoch Spanska-. Sadelmaka För beredande af lämpligare förlullningsgrund torde sadelmakare-arbeten, ej re-arbelen. gpecjjjCera(jej hvilka nu förtullas efter värde med 331/) procent, böra, på sätt Hervar Rosenblad och Murén föreslagit, erhålla den förändring i redaktion och tullsatser, som bilagde taxeförslag utvisar. Salpeter. Oraffinerad och raffinerad salpeter, nu till införsel förbjuden, upptages i Herr Rosenblads förslag till 36 sk., och i Herr Murens till 1 R:dr tull lispundet. Utom hvad här ofvan till stöd för förbudens borttagande blifvit i allmänhet anfördt, tror Utskottet sig böra till besvarande upptaga den invändning emot salpelerförbudets afskaffande, som vanligen andrages, nemligen att landets sjelfständighet, i händelse af krig, berodde af inhemska salpeler-beredniugen, hvilken åter, derest införselsförbudet upphäfdes, förmenades komma att helt och hållet gå under. Under sednare åren har det emellertid visat sig, att salpeter-beredningen inom landet, oaktadt staten till ett pris, vida öfverstigande hvad för utländsk lika beskaffad vara betalas, inlöser hela den inhemska salpeter-produkten, samt ali den uppmuntran, som möjligen kan en näring beredas, således ej allenast genom lörbudsskyddet emot utländsk medtäflan, utan ännu mera genom den af staten tillförsäkrade förmonliga och ovillkorliga afsättningen, kommit salpeter-beredningen till godo, att, detta allt oaktadt, denna handtering icke ens vunnit den förkofran, att statens närvarande behof för krut-tillverkningen kunnat med inhemsk salpeter fyllas. När nu brist uppstått under en tid, då krig icke hemsökt landet och krut-konsumtionen följaktligen varit jemförelsevis ringa, anser Utskottet det icke vara ens sannolikt, än mindre antagligt, att under krig och den vanmakt, hvari alla näringar derigenom försättas, inhemska salpeter-tillverkningen skulle kunna fylla behofvet.
Muffen och mufftiserna måste vändas fiere gånger under blekningen. Öfver sidenfodret tråcklar man ett stycke tyg, så att det ej blekes af solen. Sedan pelsverket legat så flere timmar, piskas det och borstas. På detta sätt blir det åter vackert, rent och hvitt. A r pelsverket mycket Redan följande dag afreste ryttmästaren till regementsmötet. Sedan dess har jag aldrig återsett honom. Och docenten? Han är nu professor och redan andra gången. smutsigt, upprepas proceduren en eller två gånger. Elin. Bostaden. gift för (Forts.) och l ' / 2 skalp, pudersocker röres till skum och blandas deruti jemte 1 rå- gadt skedblad bikarbonat, 2 skedblad ingefäraj ' ochj 1 tesked cedroolja. Hvetmjöl efter behof. Anna. D å tapeter blifvit solkiga, torkar man dem Blixttårta. 25 ort socker och 3 hela först lätt med en damhandduk; derefter ägg vispas väl. 25 ort urtvättadt smör afgnidas de med ett franskt bröd, som är röres till skum. En tesked hjorthornsskuret i temligen stora stycken, så att salt och 50 ort hvetmjöl röres väl med det icke finnes någon skorpa mer än det öfriga en god stund. Hälles i smord på en sida. Afgnidningen bör endast och beströdd form. Gräddas i svag ugn. ske upp ifrån och ned. Maja E -. Huskurer. Skifvor af goda citroner uppmjukas under 8 dagar med vinsprit, _i det man under denna tid förnyar vätskan 3 eller 4 gånger. Ett stycke af på så sätt behandlade citroner lägges på vårtan och ombytes, så snart det blifvit torrt. Så- lunda förfares 4 — 5 gånger, då vårtan skall hafva lossnat. Mot fräknar. Pepparrot skrapas i en kopp kall, sur mjölk och får förbli stå- ende i 12 timmar; användes derefter 2 il 3 gånger dagligen. Punschkaka. 4 ägg vispas väl med lika vigt socker och hälften hvetmjöl af äggens vigt. Vispas väl. Hälles i beströdd form. Gräddas i tårtform i svag ugn.
A. T. 2497. samt hos alla finare parfymhandlare i riket. Q VENSKA NAMN I SVENSKA ALMANACKAN. ^ Hrr Ernst Carlsson och K. Almqvist hafva i Andra kammaren väckt motion om åstadkommande af en ny, mera tidsenlig och svensk namnlängd i stället för den nuvarande föråldrade i den svenska almanackan, en fråga, åt hvilken äfven Idun, som bekant, ägnat åtskillig uppmärksamhet. Vi erinra särskildt om det förslag till svensk namnlängd, utarbetadt af en på området förtrogen och intresserad person, som vi månad för månad meddelade under 1896 års årgång. T^RU DAVIDA AFZELIUS ' ROMANSAFTON på Vetenskapsakademiens hörsal hade samlat en talrik publik, som med varmt bifall mottog det väl sammansatta programmets olika nummer. Den framstående sångerskans gedigna röstegenskaper gjorde sig också förträffligt gällande i de växlande styckena af Schumann, Sinding, Grieg och, icke minst, vår egen Sjögren, som själf ackompagnerade sina nummer. Hans » Hyem staar der for Borgen » måste bisseras, likaså Hildachs » Lenz ». Ett varaktigt intryck gjorde också Brahms » Von ewiger Liebe » och Wagners » Schmerzen ». Fröken H. Edgren biträdde förtjänstfullt med några violinnummer liksom hr W. Wiklund vid ackompagnementet. I ETT HÄLFT DRICKSGLAS VATTEN GIFVER DET BEHAGLIGASTE, MEST UPPFRISKANQrebro K e x DE OCH VÄLSMAKANDE MEN DOCK STARKAST ANTISEPTISKA MUNVATTEN. KONCENTRERAD PR FLASKA KR. UTSPÄDD PR FLASKA KR. Bäst! • Billigast! Säljes hos herrar Speceri-, Delikatessoch Kaffehandlande. CS5~ BHEINVEILCH (R H - DENTOLIN-TANDPASTA OCH DENTOLIN-TANDPULVER ÄRO BÄSTA MEDEL FÖR TÄNDERNAS FÖRSKÖNANDE OCH BEVARANDE.
Grefve von Rosens, Carl Axel, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, om fortfarande af det vid sista Riksdag beviljade anslag för strömrensningar. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet: 1:0 Herr Treffenbergs, Curry Gabriel, den 3 dennes f. 111., på bordet lagde Memo - Protocolls-Utdrag. rial, om ett nytt Uppbördssätt vid Postverket. 2:0 & 3:o Herr Ankarsparres, Ingemar August, och Herr Cederschjölds, P. G., den 3 dennes, f. m., på bordet lagde Memorial, angående förändring af nu gällande Tullförfattningar. S. D. Remitterades till Be vi 11 n i n gs - samt Allm. Besvärsoch Ek onomi-Utskotten: Herr Thams, Wollrath, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, angående ändringar i nu gällande Brännvinsförfattningar. S. D. Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: 1:0 Herr Montgomery^, Gustaf, den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, om upphörande af Krigs-Akademien och inrättande af Professioner i Militär-Yetenskaperne vid Rikets Universiteter, jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne afgifne yttranden. 2:0 Friherre Mannerhejms, Lars August, den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående indelade Cavalleriets samt RoteBåtsmännernas beklädnad och equipering; jemte Grefve Cronstedt, i anledning häraf afgifne yttrande. 1262 Riks-Stänclens Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: 1:0 Herr Forssells, Carl Gustaf, den 6 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, om nedsättning i åtskillige umgälder för Ångfartygen , samt alla Inrikes Fartyg under 6 fots djuptgående. 2:0 Herr Lefre'ns, Joli.
Stockholn! den 15 Maji 1818- N:r 340, Riksens Högloft, Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående sådane Civile Embetsoch Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna Indragnings-Staten} som vid Af skedstagandet hafva fyllt '/o är och innehafva inde läte Löner, XJnder den nu för hand varande Stats-Reg'eringen, har, vid granskningen af Allmänna Indragnings-Staten, Stats-Utskottet funnit, hurusom derpå äro uppförde åtskillige Civile Embets och Tjenstemän, hvilka, efter uppnådde 70 år, erhållit afsked med bibehållande för sin öfriga lifstid af de löner, de under fjenstetidett åtnjutit, antingen i Contant eller itideldt. Stats-Utskottet har väl funnit detta förhållande ickg vara direct stridande emot hittills gällande författningar; Men i afseende på desse författningars tillämpning å de indeldte Uöntagarne i allmänhet, har likväl hos Stats-Utskottet Stat$-Utsftottets Petäng anden. *3 7* förekommit sådane omständigheter, hvilka Utskottet, i afseende på det framtida förhållandet, trott sig höra underställa Riksens HöglofJ, Stan* ders närmare beprnfvapde. Redan uti underdånig skrifvelse af den 30 Januarii 1770 anmälte hos KonglMaj:t Riksens Ständer i underdånighet, att hos dem vid öfvervägande kommit, huruledes ålderstegne Embetsman vid Civil-Staten, till ehuru hög ålder de ock hunnit, eller ehvad bräcklighet dem påkomma kunnat, likväl icke yoro i stånd, i anseende till bristande nödig utkomst, att gå utur tjensten , utan måste deryrd, ehuru oftast med ringa krafter och uttröttade sinnen till deras död qvarblifva; Och som det dervid icke kunnat undfalla Riksens Ständers uppmärksamhet, att sådant verkade ett betydande hinder uti sysslornas gång och Rmbetens behöriga skötsel, så vida både
Herr Liljenstolpe 3 Carl j uppläste följande : Som Chef för Smålands Kongl. GrénadierBataillon anser jag min pligt tillhöra, att hos Rikets nu församlade Ständer void - 3 6a Den i5 December e. m. samt till rättelses vinnande anmäla de brister, som finnas uti lönerna vid denna i sednare tider organiserade Corps och hvilka behofvet synnerligen påkallar att få aflijelpta. Denna Corps utgör till trupp, så af gammal stam som Beväring, effectivt tillsammans omkring 17 å 1800 man, eller ungefärligen hälften af ett InfanteriRegemente, och då, till riktig grund för befälets beräkning, utan att för beviset behöfva vidlyftigare ingå eller omtala alla olägenheter af felaktigheter dervid, man med säkerhet bör kunna antaga, att de beställningar å stat, som i allmänhet InfanteriRegementerne uti Armeen för närvarande äga, äro för deras tjenstgöring behöflige, synnerligast för den Corps, som har ett mera spridt Roteringsläge; så, och då sådant endast kan af Rikets Ständer afhjelpas, får jag vördsammast härmed anhålla, att den skillnad uti löner, som vid denna Corps nu saknas, räknadt efter hälften af hvad som bestås till ett InfanteriRegemente, måtte Corpsen åStat beviljas, samt nödigt anslag derför lemnäs. Desse felande Löner äro för 1 RegementsOfficer, 2:ne Capitainer, 1 RegementsQvartermästare, 2:ne Fänrikar, 1 Pr^st och Regementsskrifvaren, sorn är tillsammans med Smålands Kongl. lIusarRegemente. ( Den i5 December e. m. 361 Ehuru denna min vördsamma anhållan har det obehagliga till föremål, att begära nya Statsanslag, så hoppas jag dock, det man icke kan undgå medgifva, att den fullkomligaste rättvisa och billighet talar för saken, nemligen alt icke en Corps uti Arme'en bör uteslutas ifrån de förmåner de öfrige äga, utan deruti lemnäs rättelse, synnerligast (kan man äfven tillägga) som
“Mål, som angå förbrytelser emot denna “Författning, skola vid vederbörlig Under-Dom“stol upptagas, der ej målet, i anseende till “personen, tillhörer Hof-Rätten.“ I den händelse denna redaction, hvilken torde vara nödvändig, i anseende till de förändringar med serskilde Tull - Domstolar, sorn dels redan skett, dels äro i fråga, blifver gillad och antagen, så lärer det återstående af §. alldeles kunna utgå. SS §. blifver 54. _ Stadgandet i denna §., att i Våldsmål, deri Hof-Rätt skall vara Ofver-Domstol, dit UnderRätts Utslag, när saken å lif och ära går, bör till skärskådande insändas, men att i alla öfriga mål den missnöjde egde med besvär vända sig till Commerce-Collegium , har genom Kongl. Förordningen den 17 April 183 8, om upphäfvande af Cornmerce-Gollegii Domsrätt i vissa mål, blifvit på det sätt ändradt, att alla Mål, som angå förbrytelser emot Författningarne, örn 24 Hevilla,- Lago, Oec. UtsJs. Het. N:o 18. oloflig införsel och utförsel af varor, Tull-försnillning, Utoch Inrikes Seglation, Varutransporter landvägen inom Landet samt Nederlag, hädanefter ensamt skola af Svea HofRätt, såsom Ofver-Domstol, upptagas; hvaremot föreskriften blifvit oförändrad om Väldsmäls hän e visande till den Ofver-Domstol, derunder brottet blifvit begånget, och Under-Domstolen, sorn deri dömt, lyder. Härigenom har, med upphäfvande af det förra, ett nytt privilegieradt Forum för nyssnämnde
Utförseln från Götheborg till Norra Amerikas Förenta Stater af jern, stål och manufaktur smiden, som åren 1842—46 i medeltal för året utgjorde 31,885 SkU., uppgick nemligen under åren 1847—50 i medeltal till 64,453 SkU.. Af nämnde varor utfördes: 1842—4G 1847—50 i medeltal. i medeltal. Danmark 5,500 6,417 » Hannover och Bremen 15,800 5,919 » Algerien 2,400 2,703 » Brasilien 2,200 1,893 » Ostindien 6,000 7,151 Al utskeppade bräder har under åren 1847—50 afgått: till England i medeltal tolfter 80,702. » Frankrike » » 46,250. » Belgien » » 19,674. 31 till Danmark i medeltal tolfter 6,395. » Algerien » » 9,634. » Spanien » » 3,533. » Brasilien » » 3,739. Hvad Götheborgs importhandel angår, så utvisar nedanstående, på officiella uppgifter grundade sammandrag, att den under de sednaste 29 åren likaledes vunnit en betydlig tillväxt. Synnerligast anmärkningsvärd är denna tillväxt för sådane lmfvudsakligare införselsartiklar som utgöra råämnen för fabrikernas och handtverkeriernas behof, och i afseende hvarå den tillika innebär en måttstock för omfånget af landets inhemska slöjder och konstflit. Bomull. Bomullsgarn. Oll. Socker, rått. Tobaksblad och stjelk. & <S & Af lifsmedel och dryckesvaror utgöra följande de mest betydande importföremål, hvarvid likväl bör anmärkas, att hvad de egentliga vällefnads-artiklarne angår, de växande siffertalen i införselstabellerna ©tvifvelaktigt lill'någon del äfven äro att tillskrifva en sorgfälligare tullförvaltning och införselafgifternas nedsättning i den mån att mindre retelse till tullförsnillning ägt rum. Kaffe. Salt. Sill, saltad. Vin.