Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-Chefen, Statsrådet Fåhraeus uppläste slutligen till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag: 3:o Till Kongl. Maj :ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående rättighet för Lands-kanslisten i Gottlands Län, C. D. Isberg, att efter afskedstagande få åtnjuta pension på allmänna Indragningsstaten; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll vidfogade, i nader gilla samt förordna, att nådiga propositionen och skrifvelse skulle i enlighet dermed expedieras. Ex protocollo Wollrath Ekström. Kongl. Maj: is Nåd. Prog. Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec. 1830, kl. 11 f. m. KONGL. MAJiTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belä gen, nämnda stad tillhörig lägenhet; Gifven Stockholms Slott den 4 December 1850. Genom nådigt Bref af den 18 Februari 1848 har Kongl. Majit tillåtit, att Lill byggnadsplats för ett då tillämnadt nytt sjukhus i staden Götheborg linge användas bastionen Carolus Dux af Götheborgs f. d. fästning.
Huru en sådan organisation kunnat uppkomma är tänkbart; den har haft sitt upphof i de tider, då regeringsmakten i Sverige var allt; då folkmakten, utan någon annan egen sjelfständig verksamhet än på sin höjd några privilegii-skyddande besvärs utarbetande, icke hade mera att göra eller att säga, än att blott lemna sitt ja elter nej till för dem framlagda kungliga förslag, som nu väl oftast handla om nya skatter, men naturligtvis också stundom om nya lagar. — Men huru den så länge har kunnat bestå, sedan förhållandena blifvit helt och hållet förändrade, då Svenska folket långt ifrån att vidare vid sina riksdagar genom sina ombud vilja inskränka sig till att spela en dylik blott passiv röle, tvertom stundom af stränga tadlare beskyllts och ännu beskylles, att alltför activt vilja blanda sig äfven i ärenden, som del icke tillkommer att sjelft omsköta, det är mera oförklarligt; det kan endast härledas från den ställning af afundsjukt misstroget bevakande, hvaruti intressena redan hade kommit till hvarandra när Svenska folket ändtligen vaknade upp ur sin långa slummer, och får derjemte skrifvas på räkningen af vår gamla välkända Svenska tröghet. Skall denna sednare blifva öfvervunnen först i något hetsigt, och då alltid för fullt ögonblick, eller skall icke hellre redan nu under en af dessa (redliga öfverläggningsdagar, hvaraf den närvarande är en, något af allt detta orimliga, skadliga, onaturliga kunna borttagas, och vi derefter få en form för våra folkombuds sammanträden, sådan att dessa kunna motsvara sin höga och vackra bestämmelse? Så har jag tänkt mig en folkombudsförsamling motsvarande sin bestämmelse, att den till sig skall samla och inom sig sluta alla ett folks ädlaste ock mäktigaste krafter; men dessa en gång väl församlade inom den, ej skola de emot hvarandra uppställas i blott stel oell noga afvägd mekanisk jemnvigt, utan de äro kallade att like de fria lefvande blott af sig sjelfva betingade naturkrafterna, i välsignelserik fruktbringande liflig inbördes vexelverkan bekämpa och väl besegra men aldrig förinta hvarandra.
Jag har ofta gjort den erfarenheten, att en tjänare m e d ett af naturen vackert utseende i allmänhet håller sig renare o c h finare, mera vårdar sitt yttre, än en m e d ett fult, o c h att de förra hafva mera håg o c h fallenhet för ordning och snygghet än de senare. E j för att jag därmed vill säga, att man b ö r skaffa sig uteslutande vackra tjänare, m e n i de flesta fall — o m man har tillfälle att välja, så äro renlighet och snygghet skönhetens följeslagare —; dessu t o m gör det j u alltid ett godt intryck i ett h e m, o m tjänarne ej äro allt för anskrämliga — så att man mister aptiten hvar gång man ser på d e m. I större o c h finare h e m kan man ha råd att hålla en särskild kammarjungfru, som uteslutande har att sköta all servering samt uppassning inomhus, o c h som således alltid b ö r finnas till hands att när s o m helst k o m m a in för att passa upp, mottaga visiter o c h besökande m. m. E n sådan måste ständigt vara snyggt klädd, ty intet gör ett mera obehagligt intryck vid ett besök i en familj, än då man mötes af en illa och slarfvigt klädd jungfru, m e d håret i oordning, ärmarne uppkaflade o. s. v. D e n tanken tränger sig genast på e n: hurudant är detta h e m m e t egentligen? Svaret utfaller n o g icke alltid till herrskapets fördel. Mötes man åter af en snyggt klädd tjänare, s o m artigt niger, hjälper af m e d kappa o c h galoscher, tager mot paraplyet o. s. v., blir intrycket helt annat, i synnerhet s o m det i afseende å kostnader ofta betyder så litet, o m jag är snyggt klädd, i stället för illa o c h slarfvigt. H a r tjänaren därtill en ljus bomullsklädning m e d ett hvitt eller ljust förkläde, är hennes toalett visserligen enkel, m e n d o c k alltid prydlig.
Landskrona Fästning Helsingborg Ystad Hallands Warbergs Fästning Götheborgs Götheborg 16 Officer#) 120 man. j Marstrands Fästning Carlsborgs Fästning Skaraborgs Gefleborgs Hor till Statssamt Allm.-Be sväsoch -öeconXTtrk. Betänkande IV.-o /fG. Litt. C. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet» i834» . , r.., ;3cife Stalssaf/ht Allm. Besv. och. Oecon., Utsk. Betänkande 2V:o å den andra, betänkligt, att, i Rikets invånares genott} krigets olycklig® följder iråkade utblottade ställning, tillstyrka någon ny tunga eller några nya pålagor, hvaremot Rikets Ständer trodde det öfverklagade inqvarteriugsbesväret lämpligast kunna afhjelpa» derigenom, ,att i de släder, hvarest ständig garnison vöre förlagd, på Statens och det allmännas bekost nad så vidt och så fort dess tillgångar medgåfvo, Casernbyggnader, lämplige och tillräcklige för ändamålet, blefvo anlagde och underhållne; och framställdes derjemte den underdåniga anhållan, att, till lättnad i de orera och utskyld er,' sorn med inqvartering, af Ca vallerin framför den af Infanterie äro förenade, stall ecb andra till magasin och förvaringsrum för fourrage m, m. erforderlige hus, i de städer, der cavalleric-trupp i garnison eller ståndqvarter vöre förlagd, genast på Statens bekostnad måtte varda anskaffade; alt, då ärendet sedermera vid i8a3 års Riksdagförekom, Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse, anhållit om en undersökning angående inqvarteringsbesväret till sina grunder, och om utarbetande af förslag lill dess jemnare fördelning; med underdånig begäran derjemte, att emedlertid, af de till försvarsverket i allmänhet hörande medel, lämplige och tillräcklige casernbyggnader måtte blifva anlagde och underhållne i de släder, hvarest ständig garnison funnes, så vidt och så fort Kongl.
Jonas hängde vemodigt på gärdsgården och såg dem tåga bort i småskogen. Först far, maläten, men ganska tvärsäker. Tre steg efter, styfmor med skosnytorna inåt, tung som en förjulsko. Sist Anna med någonting af fällmakarestugans hungerelände i sin taniga kropp. »När skall det bli min tur, mån tro», undrade Jonas. »Du understår dej inte att slå barnen och ve dej, om du sticker näsan i skåpet, och hemma håller du dej om du vill att det skall gå dig väl!» Styfmor talade alltid med tydlighet. Nå, ungarne brydde Jonas sig häller inte värst om. Värre var det, att hans enskilda praktik skulle ligga nere en hel eftermiddag, och på det funderade han. Då skymningen var inne, hade han en tanke klar: »Je gett sta». Då klockan vardt åtta hade han räknat ut: »det får dom inte veta». Då ute var alldeles svart och ungarne sofvo under trasmattorna i fållbänken, svor han till så godt han kunde: »jädran anfrätta», och en handvändning senare gnodde han efter den steniga bergvägen genom hägnen, nedför åkern, uppför nipan, efter mon, öfver stenhammarn, genom lia, till dess han såg gäspesgårdens upplysta fönster och hörde stoj och stamp. Då saktade han och kände sig glad. Glädjetjut och buller trängde ut genom farstudörren som en vällande stark ström och bröt i breda vågor genom den sofvande byn. Det var ett lifvadt bröllop. Jonas, vår lille man, hade räknat ut att han skulle se på dansen och något af flatbäddens glädje, om det ville sig väl. Det var tjockt med fulla karlar på bron; han kilade sig mellan, vig och rask. Koxarne — objudna, som här liksom alltid glodde på fönstren — hade inte ens sett honom. I köket var det ett bra äfventyr, då han smet förbi den öppna dörren: två gubbar hade tagit kragtag och andra stodo omkring som hvass i blåsväder förbannande med ömse rop, att det skulle gå så och inte så. Men nu hade det gått inte så och inte häller så, utan så — att tretti kannsgrytan gått med då Nils Emanuel bänklades.
St:s beslut finna hvilka vilkor som af denna statsmakt blifvit föreskrifne för förmånernes åtnjutande, skola de sannolikt anse det vara obilligt, kanske orättvist, om Regeringen dertill lägger andra nya för bolaget betungande vilkor. Någon förändring uti hvad R. St. beslutat då det sammanhänger med ett statsanslag som kommande Ständer skola anvisa, kan Regeringen naturligtvis icke vidtaga; men deremot kan och bör hon för rikets nytta dertill lägga nya vilkor och bestämmelser. Men skriket skall den då fä emot sig, derföre skola väl de stora bladen såsom vanligt draga försorg. Det låter nemi. så förträffligt för den korttänkta hopen att taga den enskildes försvar emot samhället. För den händelse att någon skulle vilja påstå att den K. resolutionen Gr. von Rosen förut erhållit på jernvägars anläggande i vårt land, med alla i densamma befintliga stipulationer, enl. StatsUtsk:s afsigt ocb mening, äfven skulle vara bindande för ifrågavande fall, får jag hänvisa lill sjelfva betänk., der denna omständighet blott upptages i historiken öfver frågan, men alls icke uti sjelfva förslaget, nämnes icke ens i motiverne dertill, och der är blott fråga om en jernväg emellan Orebro och Hult; hvad som i betänk, omtalas hafva förut i denna fråga blifvit vidgjordt, är blotta anförandet af ett faktum, hvarigenom StatsUtsk. vill visa 346 Dea 29 Juli e. m. att Gr. von Rosen vore behörig man, med hvilken man i denna sak kunde göra öfverenskommelser. Det vill synas uppenbarligen varit Utsk:s afsigt att icke binda det blifvande entreprenadbolaget vid alla de vilkor och stipulationer som omförmälte oktroj innehåller, ty ehuru Utsk. i sitt förslag upptagit ordagrannt en del af de i oktrojen eller förenämnde K. resolution stadgade vilkor, har det likväl icke föreslagit alla, utan uteslutit vissa såsom t. ex. frågan om taxan för varor och passagerare, om krigsmaterielens förande m. m.
Biks-Discont-Verk skulle af Riksens Ständers Bank inrättas, hvaruti det blef enskildte, personer tillätet, att for på femton år få deltaga: blott de sistnämndes Octroj är således till nämnde tid inskränkt. Bankens fortfarande rättighet till Riks* Discont-Verkets förvaltning, och hela den blifvande revenuens orubbade Disposition , till ersättning af dess för RiicgäldsSedlarnas realisation gjorde tillskott, och af de på åren 180g och 1810, till Statsverket beviljade ansenliga Låne-biträden, är ytterligare af Riksens Ständer, vid 1812 års Riksdag, högtideligen försäkrad. Ett nu påräknadt förtroende till nya försäkringar af Riksens Ständer, om deras garanterade BankoVerks fortfarande solidité, äfven under ett annat Verks ledning af dess hufvudsakeliga .. verksamhet, och disposition af dess revenue, torde efter upphäfvandet af förut med - Den 2 Juli. meddelt lika högtidelig försäkran, svårligen kun» na förväntas. Den föreslagne flyttningen , för hela pen»inge-rörelsen och penninge-circulationens ledning , samt alla dermed förenade allmänna och enskildta låne-biträdens besörjande, ifrån Banken till Biksgälds-Contoiret, befara Banco-Fullmägtige på goda skäl, skalle komma att medföra en , emot det åsyftade ändamålet, nemligen deri öfverklagade penningebristens snara afhjelpande, JLandtbrukets och Käringarnas nödvändiga understöd, samt penninge circulationens återförande till nu saknad ordning och stadga, rakt stridande verkan. Till styrka för en sådan farhåga, få Banko-Fullmägtige i ödmjukhet åberopa sig de flera vid Höglofl Stats-Utskottets
lill cavalleri återgå, rusthållarne för de numer, hvilkas manskap före utbrott af krig tilläfventyrs kom me att å nyo uppsitta, åtoge sig enahanda ersältnings-skyldighet för hvarje indeldt beridet cavalleri-regementes eller corps hästar, sadelmundering och hästbeslag, som i förra punkten i afseende på ryttarens utredning vore omförmäld; 3:o att den ersättning, hvilken sålunda, efter den ena eller andra af • förestående 2:ne punkter, kunde drabba vederbörande rusthållare, icke skulle komma i fråga att utgå, förrän så väl förlusten, som det belopp, hvilket Krigs-förvaltningen till densammas godtgörande förskottsvis erlagt, blifvit behörigen styrkt. Vid öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, och i betraktande deraf, att ju allmännare eller vidsträcktare den ifrågasatta föreningen mellan rusthållarne kunde blifva, densamma destomer skulle motsvara sitt ändamål, eller en jemnare fördelning af rustningsbesväret under krig, hade Kongl. Maj:t funnit tillvägabringandet af serskild förening inom hvarje regemente eller corps icke företrädesvis böra sökas, utan helst en gemensam förening beredas mellan alla rusthåll i riket, hvilkas innehafvare funne med sin fördel förenligt att deruti ingå, oberoende af de rustande för an - 4 Statssami Allm. Desv.- och Ekon.-Utsk. B t. _, N.o 31. dra numer, i fall desse vägrade att i en sådan förening deltaga, dock att harvid nödig skillnad mellan de beridne och de afsutne regementena iagttoges.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Särskilda Utskottets Betänkande, N:o 15, i anledning af motion om förklaring af Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 1 sistl. Juni, rörande ansvaret för bränvins tillverkning på söndagarne, under den tid af nästkommande höst, då bränvins-bränning är medgifven. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorialer: N:o 217, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet, N:o 93. N:o 218, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 123. N:o 219, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 125. N:o 220, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 126. N:o 221, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 129; och N:o 222, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 130. S. D. Föredrogs ånyo Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 216, i anledning af verkställda omröstningar, angående tull-bevillningen; hvilket Memorial lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och bi föllos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 223, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ifrågastäldt utbyte af kronan tillhörig jord emot enskild mans i och för utvidgning af 2:dra Lifgrena dier-regementets lägerplats Malmen. N:o 221, i anledning af väckt motion om tillägg i de, angående markegångssättningen, antagne bestämmelser; och N:o 225, i anledning af väckt motion om tionde-gifvares rätt att lösa den till Professorerne i Lund anslagne tioende-spanmål efter markegångspris, med förhöjning af 16 sk. per tunna.
Umeå, optionsrätt för staden till s. k. Lazaretts-fisket eller Nya Försöket Umeå Lärdoms-skolas utvidgande . • . Underdomare, om upphörande eller inskränkning af deras skyldighet att renovera domböcker, se Dombok. Underhåll, om oäkta barns, ge Oäkta. Under-O/ficerares beklädnads-penningar, tillökning i Underställningsmål, om minskning i antalet af dem Understöd för ynglingar, hvilka kommenderas i fält, om bildande af fonder dertill „ till resor i främmande länder åt arbetare i de inhemska fabrikerna och handtverkerierna * Undersökning af jordlagren i olika trakter af riket Undervisning s-v er ken, om ett serskildt styrelseverk för vården och tillsynen öfver de offentliga Undsättning i missväxtår, åtgärder för be höfvandes Svar på ålerremiss Se vidare . Undsättnings-lån, angående eftergift af meddelade „ förlängning i betalningstiden för ett i och för hagelskada meddeladt „ afskrifning för Hallands Län . • . „ afskrifning inom Ofvan-Siljans Fögderi af Stora Kopparbergs Län . , . Un ion s-Kom m ittéen, om framläggning inför Rikets Ständer af dess förhandlingar Svar på ålerremiss ... • . Universitetet, anslag för upsala och Lunds Uppbddningspenningar vid reqvisition af skjuls Uppbördsoch Redogörelse-verkets förenkling . • o* o . Svar på ålerremiss i anledning af skiljaklige beslut . Se vidare Skatteväsendets förenkling, Uppenbar Kyrkoplikt, om verkställighet af Cfi £ a — iYo 35 38 22 47 S 8 4 1 3 «.® 5 - ~ i"?
utan att behöfva frukta, att derigenom hafva bundit händerne på sig, när berörde fråga af LagUlsk. framställes till öfverläggning. För att åter stadga sin öfvertygelse derom, huruvida ensamhetshäkten höra begagnas för att deri förvara ransakningsfängar, eller om man dertill bör fortfarande begagna gemensamhetsfängelser, tror jag att det icke behöfves mera än att taga en närmare kännedom om det högst bedrölliga tillstånd som inom dessa sednare är rådande. En och annan talare före mig har visserligen lästat uppmärksamheten härå; men som jag förmodar att det finnes många ledamöter af Ståndet, sorn härom sakna ali kännedom, torde det tillåtas mig att med några få ord söka göra föreställningen derom åskådligare. Man tänke sig nemi. den olyckliga belägenhet i fysiskt och moraliskt afseende, hvaruti en oskyldig person råkar, sorn, på grund af misstankar om brott, inkastas i dessa ohyggliga gemensamhetsfängelser bland tjufvar och skälmar; och ty värr äro desse oskyldiges antal ej så ringa. De utsättas der i fysiskt afseende för smitta af de ohyggliga sjukdomar, som härja inom dessa fängelser och blifva, i ordets verkliga bemärkelse, öfversållade med ohyra af alla slag. Den som icke redan förut är hemmastadd uti kamraternes osedliga och omoraliska tidsfördrif, samt icke heller är villig att deruti emottaga undervisning, blifver utsatt för de öfriges hån och gäckerier samt: öfverhopas ofta med hugg och slag. Med Den 23 Februari f. m. 701 elt ord, lian undergår en fysisk och moralisk tortyr, som för en känslig person mången gång är vida värre än örn han genast beröfvades lifvet. Kännedomen om detta förskräckliga förhållande är tillräcklig för att stadga min öfvertygelse, ej allenast om behofvet af ensamhetsfängelse för ransakningsfångar, utan ock om samhällets pligt, att, utan uppehåll, så fort som möjligt inom hela riket genomföra den i afseende härpå började vigliga reformen.
Börande väckt fråga om tillökt anslag för Kongl. Bibliotheket. Till afgörande företogs LagUtskottets, den 7 Juli på Bordet lagda, Memorial rörande åverkan tå skogsplanteringar. lim Deu it Juli. f. m. Herr af Klinteberg, Wilhelm'. Då skogarnes försummade värd i allmänhet t>ll ovanlig höjd ökat priset ä denna nödvändighetsvara: Då Skogbristen, i synnerhet i Riket* Södra orter, uppdrifvit värdet dera, åtmindstone i Malmöhus län, till 36 å 4° Rd. för hvarje Långfamn: Och då en framtid hotar med total brist, derest ej kloka anstalter äro mägtiga. att afvända denna hotande utsigt; så hafva Malmöhus Lans invånare varit omtänkte att genom plantering af hvart 5o:de Tunland af deras ägor bereda deras efterkommande ett hopp, hvaraf ue sjelfva icke kunna vänta att sig begagna. Men med denna anstalt hafva de fästat det ovilkorliga förbehåll, att straffet för planteringars åverkan måtte skärpas, samt att bevisningen af brottet måtte underlättas, så vida omtanhan i nämnda hänseende skall vinna någon framgång. Då Kongl. Majit härå fästat den tipp* märksamhet, att berörda ärende blifvit meddelat Riksens Högloft. Ständer, för att derå lemna deras utlåtande, så hade jag väntat, att det åsyftade ändamålet skolat omfattas med mera nit och åhåga för allmänt väl, än som i Höglofl. LagUtskottets deröfver åfgifna Betänkande utmärkes. Jag hade väntat, att om åverkan å planteringar, om tillgrepp af planterade träd ej kunnat arillidd. o, Ad. Prat. 79. 80, t 626 Den ii Juiri nt. ses tinder lika egenskap nied annan tjufnad, straffet åtraindstone skolat hänföras till sådana nidingsbrolt, hvilkas qualification föranleder, till en svårare påföljd, an för skogsåverkan nu linnes utstakad, på det genom en hårdare bestraffning räddhågan för straffet matte återhålla brottets begående.
— N:o 299. med förslag lill en § i det nya Reglementet för Riksgälds-kontoret. XI. B. 463. A. 466. — N:o 300. i anledning af väckta förslag, angående försäljning af — S — 201 de för Statsverkets räkning utarrenderade egendomar. XI. B. 466. 467. Stats Utskottets, det Förstärkta, ledamöter, val af, angående/! VIII. 43. IX. 499: — förrättade. IX. 500. Stats-UtskotteL, det, Förstärkta, Memorialer: — N:o 113. i anledning af verkställda omröstningar rörande anslagen till statens jernvägs-anläggningar. (Se Memorialerna N:ris 62. 97 och 101.) VIII B. 106. 110. — N:o 172. angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. X. B. 205, 248. XI. E. 21. 43, 116. — N:o 216 angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. XI. B. 120, 129- E. 21, 116, 179, 306, 356, 401. — N:o 258. angående verkställd omröstning i anledning af EiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. (Se Mern. Ntris 218 och 219, Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Mern. N:o 42. äfvensom Sammansatta Stats , Bevillnings samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Meni. N:o 43.) XI. B. 2S8, 303. E. 306. 331, 417.
Första klassen B:ko R:dr 150 Andra d:o » » 125 Tredje d:o » » 100 Fjerde d:o » » 85 Femte d:o » » 70 Sjette d:o . » » 60 Sjunde d:o .. » » 50 Bevillnings-UlskoUeit Betänkande, M 4. Åttonde d:o ... 40 Nionde d:o „ » » 30 Tionde d:o ... » » 20 Elfte d:o ... » » 15 Tolfte d:o 1 städerne af Andra klassen. Tio klasser. >» » 10 Första klassen B:ko R:dr 100 Andra d:o » » 80 Tredje d:o ... » » 60 Fjerde d:o ... » » 45 Femte d:o ... » » 35 Sjette d:o ... » » 25 Sjunde d:o ... » » 20 Åttonde d:o » » 15 Nionde d:o ... » » 10 Tionde d:o ... I städerne af Tredje klassen. Nio klasser. » » 8 Första klassen . B:ko R:dr 80: Andra d:o » » 65: Tredje d:o ... » » 50: Femte d:o » » 30: Sjette d:o ... » » 20: Sjunde d:o » » 12: Åttonde d:o ... » » 9: Nionde d:o ... ' •i <'■'< t. '. ( ' * •• d: >l: \ )l>i ? ‘ J _.j t; • i y { I städerne af Fjerde klassen. Tio klasser. » » 7: B.ko R:dr 60: Andra d:o .. 50: Tredje d:o ... 40: 8 Bevillningt-Ut»kottett Betänkande, M i. Fjerde klassen B.ko R:dr 30 Femte d:o i » » 20 Sjette d:o » » 13 Sjunde d:o » » 9 Åttonde d:o i