Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Farväl då, min ädle svåg er, mitt hjerta s äger mig att jag snart får återse dig , och då kanske smyckad med en rang, lika värdig din börd, som dina höga förtj ens ter. ( Fersen går. ) ELFTE SCENEN. GREFVINNAN (allena). Han tvi ngar då sjelfva lyckan och medgången att tjena si g, denne unge, snillrik e Monark , som med oemots tåndli g tjusningskraf t hänför hel a sin omgifning. Men sk all han också kunna bringa någon ordning i dessa inhemska oroligheter, som så länge upprört v årt f ädernesl and? det är framtiden, som skall u tvisa det. ( Ämnar gå. ) TOLFTE SCENEN. GERTRUD (störtar in från venster). GREFVINNAN. O min Gud, till hvem skall jag g å? hv art sk all jag vända mig? mormor är derborta på andra sidan slottet. ( Blir varse Grefvinnan ) Ah nådiga f ru! jag ser på er klädsel att ni tillhör hofvet värdigas höra mig! Hvad felas dig, stackars barn? G e r t r u d . Af barmhertighet skaffa mig tillfälle att få tala med Kungen! G r e f v i n n a n . Nu är det knappast möjligt; h ans Majes tät befinner sig i de inre slotts rummen; men säg mig hvad ni önskar och j ag lofvar att framföra det till honom. G e r t r u d . Nej, nej , jag måste tala med honom, jag sjelf, j ag har en hemlighet att anförtro honom, en hemlighet, som endast han kan få veta. Ja, ja! O mi n fru, haf medlidande med mig, fö r mig till honom, hvarje minuts dröjsmål kan innebära fara för hans lif. G r e f v i n n a n . Ni förskräcker mig. ( Man hör på afstån d hurrarop ) T yst, det är Konungen som redan är ute i bland folket han kommer hitåt. Följ mig, jag skall sj elf föra er till Hans Majestät. Lefve Gustaf den T redje! TRETTONDE SCENEN. GUSTAF. DE FÖRRE.
Jag har således största anledning att förmoda det !ä mänga Batailloner som pä detta sätt kunna undcrhällas, skulle inom 2.ne är kunna uppsättas, ällnindstone en Batalion i hwarje Län. Skickeligt Befäl stulle dertill ej saknas, dels ak de Officerare, som kunde umbäras wid de jatunda minstade Jnwnteri-Regcmenterna, dels ock os de sörtjente Offcerare al Finsta Armen som önsta qwarstanna t Swerige, och hwilka skulle w>d drtza Corpser snarast kunna fä nägon ersätt. rn»g för sina förlorade Löner, och Stars-Werket derigenom bespara de Er^ectance-Lönev, som med största billighet och räktwlia döra dem tillkomma. De vä detza Batailloner kill Tjenstgöring placerade L ff.cerar e os Indelta Negementerna skulle behälla stna Löner och Befordrings rätt innom de samma; men dä någon Majar med Indelt Lön bleswe Bet illonsCa i, och nägon Capitaine eller Lieutnant M'd Inkast Lön singe Compagni wid d,tza Baraillon r, lä skulle deras innchafwonde beställningar tn.draaaS kill Kronan, och deras Boställen bortarrcnderas pä längre tid, la wida detza Mors Återbesättande j anseende till Regementets styrka e! wore en nödwandighet. Pä enahanda sätt sörhälles med alla wid Indelta Regementerna, !ä - Den ii Iarinarii. 687 sälunda inträffade lrdiaheker, hwarwid likwäl i. aklkages akt dä nägon Indelt Officer, blifwer befordrad eller Tronsporterod ttti dessa Lvrpser, säsom Stads-Lavitoine eller Subastern-Officer. ock säledes sär mindre Lön, kan dä mätte säsom ersättning sä ett högre Accord, undfå 506 ärS Arrende-summa as det Boställe kan ofrräder.
Genom denna förändring i nu gällande stadganden skulle, enligt min åsigt, kommunikationen genom vägar icke allenast betydligt underlättas genom anläggning af nya sådana, der de kunna hehöfvas, utan äfven de långvariga tvister, som genom de olika socknarnes i hvarje härad större eller mindre nytta af en ifrågasatt väg uppstå, förekommas, oberäknad fördelen att få denna angelägenhet reglerad vid kommunalstämmorna i stället för vid häradsrätterne och förmånen för jordbrukaren att få sina väglotter sig tilldelade på närmare afstånd från hans hemvist, än nu är fället. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 11 November 1865. Gust. Jonsson. från Calmar län. Af Jonas Jonasson från Kronobergs län, om underdånig framställning hos Kongl. May.t, för undersökning om den till s. k. svage rotar i Kronobergs Ilin utgående ersättning. Vid föregående riksmöten har det visat sig vara misslyckadt, att för Rikets Ständer uppgifva och föreslå ändamålsenliga förändringar uti det förhållande och den Motioner i Bonde-Ståndet 1865. 201 den orättvisa, som tillskyndas s. k. öfverroterade hemman inom provinsen Småland i Kronobergs län genom sin hårda roteringsbörda; nemligen de dö^dels mantal som tillerkänts s. k. Svagrotehjelp; d. v. s., att då |:dels mantal äro roterade för ett holt, skall såsom Svagrotehjelp för den ena fjerdedelen dem tillerkännas några kappar spanmål, som förvandlas till kontant efter markegång. Denna hjelp har verkligen fått sitt rätta namn: Svag.— Man vet, att en soldatrote i denna provins anses utgöra l£ mantal då ej rotehjelp erhålles: men då roten understiger detta hemmantal skall endast den omtalade svaga rotehjelpen dem tilldelas; ehuru vakansafgiften för hel rote i Kronobergs län utgör öfver 130 R:dr R:mt.
Såsom svar härå torde det göra tillfyllest, att endast hänvisa till 3 mom. af denna §., der stadgande förekommer om uppskattning af stängselskyldighet, så vidt den för olika locala förhållanden erfordras. Den af Motionairen gjorde framställning torde således få förfalla. 11 §. Vid granskning af sista momentet uti denna §., har jag fästat uppmärksamhet derå, att Förslaget i dess nuvarande skick helt och hållet frångått de grunder hvarå Förslaget, sådant det förekom vid förra Riks - Lag• samt Allm. Besv.- och Oecon. Utsk:s Betänkande N:o 20. 23 dagen, hvilade, i fråga oin ersättning för hägnad, sora delegare vid skeende ny delning mister. Det är med billighet öfverensstämmande, att delegare, som mister hägnad, utan att återfå stängselskyldighet på annat ställe, må afträda densamma i dess dåvarande skick. Vinsten att undgå framtida underhållning uppväger fullkomligt hägnadens värde. Deremot inträffar ett annat förhållande, då delegare endast utbyter stängsel-skylö-ighet på ett ställe mot enahanda skyldighet på ett annat. Det vore här icke med rättvisa förenligt, att fråndöma honom ersättning, helst han ofta nödgades mottaga stängselskyldighet å ställen, der hägnad saknades eller vore af sämre beskaffenhet, än den han afträdt. På desse skäl anser jag mig böra vördsamt föreslå, att sista mom. af förevarande §. må erhålla följande lydelse: och densamma underhållit. Mister någon vid skeende ny delning hägnad, sorn honom förut ålegat underhålla, men hvarifrån han, enligt denna Förordning, varder befriad, utan skyldighet att på annat ställe motsvarande hägnad hålla, ege den del-egare, som hägnaden på sin lott erhåller, att densamma i. dess då varande skick, utan ersättning, emottaga. Eljest njute den, som nödgas afstå förut innehafvande hägnad, skålig ersättning derför, derest ej annorlunda, vederbörande emellan, åsämjes. Det återstår att här besvara Daniel Danielssons, uti ingifven motion, framställde yrkande, att hägnad, då den afträdes, bör vara i laggildt stånd.
Rättigheten till hränvinshränning skall på landet åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal efter jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedda utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra ordinarie rotering deltaga eller vakansafgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till kronan eller till innehafvare af dess rätt belagda torplägenheter, samt, i städcrne, den till hvarje stads område hörande jord; dock tillkommer denna rättighet icke den jord, som i taxeringsvärde ej uppgår till trehundra Riksdaler, utom i de händelser, som §§ 6 och 7 upptaga. Beeilln.-, Lagsaint Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 39 § 3. Den bränvins-pannerymd, hvarmed tillätes att bränna, skall bestämmas efter hemmanets, hemmansdelens, lägenhetens eller stadsjordens värde vid 1850 års taxeringar, under iakttagande, att, såsom grund för bränvinsbrännings-rättigheten, värdet af åbyggnaden ej får i taxationen ingå till högre belopp, än som motsvarar högst en fjerdedel af jordens taxeringsvärde. Mer än en bränvinspanna af 90 kannors rymd, eller flere pannor, hvilkas sammanslagna rymd öfverstiger 90 kannor, kokrummet oberäknadt, må icke uti ett verk eller å samma egendom nyttjas. Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla dit hörande pannor, mäskvärmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed bränvinsbränning med enkla pannor är tillåten. Såsom kokrum får beräknas två kannor för hvarje bränvinspanna om 40 kannors rymd och derunder, samt tre kannor, då pannerymden öfverstiger 40 kannor. 40 Bevil/n.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1.
Jag hade säledes för min del ej förmodat det BondcStändet redan wid denna Riksdag skulle welat begära större rättigheter.- Om nu Ridderstapet och Adeln samt de öfrige Rcspective Ständcn bifalla BondeStändets ansökning, blifwer angeläget att af Stänr berne bestämmes det sätt hwarpä pluralitcten skall utrönas dä twänne Ständ stadna emot twänne, emedan pwerksamhet uti ett Penninge - Werk kunde ästadkomma betydande förluster. Att votera per capil», kan Uti Banquen k) gerna äga rum, dä hwart och ett Ständ, enligt Banco - Fdrfattningarne, answara för ben stada och förlust som Banquen igenom betz tillstyrkan kunde komma att lida, och om det än voterqbrS per c»pitL, dä hwart Ständ har lika mänga Fullmäktige, kunde det xä samma wi§ stqdna i xsri» vo läs - Den 4 October. »35Z La. Om dä en skulle utlottas sä förlorade dek Sandel en röss', hwilk»n Bonde, Ständet nu ej wclat med» gifwa de andra Ständen. Skulle äter Ordföranden fä äga dceisiionS rätt i händelse af paria vora, sä tillädes derigenom Ridderskapet och Adeln en sörmon som troligen de andra Srändcn ej wille dem tillerkänna. Jag fär sälcdes dfwerlemna denna sak till RidderskapctS och Adelns mogna omprbfwande, men för ruin del finnér jag ,bäde rättwifi och billigt att Ridberskapct och Ädcln förblifwer wid det bcflut som wid I8oc> ärs Riksdag bliswit tagit, och enligt hwilkct de wilkor fafistältcs pä hwilka Bonde - Ständet ingätt i Danquen.
28^0 för skrifmaterialier och cxpenccr samt ved och ljus för Collcgicrne ni. fl. Publika Vrrk ¥ «. I IV } J i > ) ) J ) J > ) ) ) ) ) ) j j ; ) 3 29:0 för Reseoch Tractamcnts-penningar till Civile Embctsoell Tjenstemän ,,, 30:0 för lön för Krigs-Collcgii President; se K rigs-Col legitim. 31:0 för Topografiska Corpsen; se Topografiska Corpsen. 32:0 för Gardes-Regementenas förändrade organisatioii' ,,,,,,,,, Svar på ålerremiss 33:0 för Kron-Prinsens Kusar-Regementes löne reglering ,,,,,,,,, Svar på åtcrremiss ,,,,,, 34:0 för lönförhöjning för Chefen vid Werm lands Fält-JUgare-Regcmente ,,,, Svar på ålerremiss ,,,,,, 35:0 för Artilleriets personal , , , ,,,, Svar på åtcrremiss ,,,,,, 36:0 för Rakel-Corpsen ,,,,,,, Svar på åtcrremiss 37:0 för Indelta Infanteriet till fyllnad 19,300 c ’ 1 ’’’’>>>> J >, 1 , > > Svar pa ålerremiss ,,,,,, 38:0 för Gottlands National-Beväring PresteBorgareBonde Ståndet. Siandet.
745 af förstberörda utlåtande, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut afslagit Utskottets hemställan å sidan 2 samt lagt Utlåtandet i öfrigt till handlingnrne; hvarjemte Ridderskapet och Adeln beslutat, det skulle Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet vänligen inbjudas att biträda Ridderskapet och Adelns beslut, för så vidt det rörde Utskottets å sidan 2 gjorda hemställan. Med förklarande, det Bonde-Ståndet vidhöll sina vid pröfningen af Sammansatta Utskottets ofvanberörda Utlåtande och Betänkande uti nu ifrågavarande afseende fattade beslut, blef förevarande inbjudning af Ståndet nfslagen. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Memorial, JM 232, med förslag till ett stadgande uti det blifvande nya reglementet lör Riksgälds-kontoret. Den 19 November. Fran Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls StatsUtskottets Memorial, JM 224, med förslag till stadganden i reglementet för Riksgälds-kontoret, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver samt utgifterna för riksdagsoch revisions*kostnader, allöningar och förvaltningskostnader m. m. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, JM 40, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande, JW 39, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg. Frän Högv. Inreste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnda Memorial och Utlåtande: JM 224, med förslag till stadganden i reglementet för Riksgälds-kontoret, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgälds-konloret anvisade kreditiver samt utgifterna för riksdagsoch revisions-kostnader, aflöningar och förvaltningskostnader. Godkände*.
Hvilken voteringsproposition afRidderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan tre qvart till 3 eftermiddagen; och befunnos efter voteringens slut klockan half till 4 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voler i ngssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit sorn följer: Ja — 35. Nej — 19. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Exce.llence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderska - Den 6 November f. ra. 313 pet och Adeln således till Contra-proposition antagit det af Herr Cederschjöld uppgifne i Ja-propositionen intagne ofvanberörde förslag. Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken i afseende å hufvudsaken framställde följande Yoterings-proposition: Den, som godkänner StatsUtskottets yttrande, hvarigenom Utskottet ansett sig betaget möjligheten, att efter 3o §. Riksdagsordningen göra ansvarsanmälan mot någon af de Embetsman, som vid Skeppshandelsaffairen lagt hand, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anser Ridderskapet och Adeln underdånig anhållan böra göras hos Kongl, Maj:t, att laglig undersökning måtte företagas, till utrönande deraf, genom hvems förvållande olikhet uppkommit i köparens och säljarens Contract, samt att, om förlust härigenom blifvit Statsverket tillskyndad, då mot den person, som denna olikhet vållat, anspråk måtte göras om ersättning för Statens berörde förlust. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Och det är endast häruti, som orsaken bör sökas, hvarföre Utskottet, till ex. i frågan om belåning å magazinerade Varor och riad Säd m. m., ej serskildt åberopat det Förslag derom, som finnes i Ilr Hjertås Motion, (dryckta Exempl. pag,XXVF) utan inskränkt sig dertill att, med föranledande af arne andra Riksdagsmäns Motioner utaf i det io6 Eanco-Utskoltels Utlåtande IV.-o 82. närmåste enahanda syftning, yttra dess tankar i ämnet, på sått Betänkandet N:o 5a, pag. 102, innefattar. Beträffande ett af Hr Hjerta framsläldt Förslag, att Fastighels-låningen i Bänken borde bedrifvas med lanta medel, hvilket förekommer dels uti den senare af ofvannämnde Banco-Ordningar (tryckta Exempl. pag. XXII) och dels uti Talarens serskilda Motion om. Upplåning, som uti Betänkandet N:o 53, pag. 142, finnes åberopad, får Utskottet nämna, att, emedan en ny Motion, som härmed står i samband, är inom Utskottet för någon tid sedan väckt, har Utskottet funnit sig böra fördröja med allt yttrande i den delen, intill dess berörde senare Motion blifvit pröfvad och behandlad. I fråga om grunderna för Bankens Utlåningar i Discont-väg, har Hr HjertaJ. G-j uti sina anmärkningar yttrat den tanka, att alla. slags Import-varor, deraf upplag kunna formeras, borde blifva föremål för belåning, ända till dess man egde i förråd inom landet minst 2:ne års behof. Friherre Ceclerströnij J.: stödjande sig på den allmänna satts, att en Stats-Banks credit skulle kunna sträckas huru långt som helst, allenast man eger fullgod säkerhet för hvarje lån, har yrkat belåning af Yexlar, Spann - Banco-Utskoltets Utlåtande N:o Si, mål och Socker, samt i allmänhet sådana exportabla effecter, som äro under publik vård och säkra mot förskämning.
Sedan, enligt från Riks-Stånden ankomne Protocolls-utdrag af den 2, 6 och 7 innevarande månad, de uti Stats-Utskottets Memorial N;o 256, i anledning af erhållen återremiss å i 5:de punk len i Memorialet N:o 25o, angående Riks-Ståndens olika beslut i fråga om anslaget lill Arméens materiel; N:o 277 i fråga, om räntas utgifvande å Upsala Acadedemies skuld till Riksgälds-Contoret under det beviljade anståndet med årliga Capital-afbelalningarne; N;o 280, i fråga om afskrifning af en uti Salpeter-fondens räkenskaper balancerad summa, utgifvén såsom lån till Carl Gustafs' Stads Gevärs-Factori, samt N;o 281, i fråga om Djeknepenningarnes utgörande, föreslagne Voterings-Propositioner blifvit gillade, så har förstärkta Stats-Utskottet öfver dem denna dag i vederbörlig ordning anställt omröstning: 1:0 Den, som bifaller, att, utom anslaget för Arméens materiel, ett serskildt årligt anslag af 54.000 R:dr, att endast och allenast användas till Beväringsmanskapets beklädnad, må å Stat uppföras, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej3 kemmer icke något serskildt anslag att för berörde ändamål anvisas. Voteringen liar utfallit med 58 Ja och 59 Nej 3 hvarförutan 2:ne dubbla lappar måst casseras. Och sam Nej sålunda vunnit; alltså kommer icke något serskildt anslag för Beväringsmanskapets beklädnad att å Stat uppföras. 2:0 Den, som bifaller, att Upsala Academie befrias från räntas erlägganDih. till R. St.
Enär, enligt hvad upptyst är, den öppna åkerjorden vid Krono-hem manet Neder-Jerfva N:o 2 endast uppgår till 34 tunnland, 3 kappland, samt till största delen utgöres af ofruktbar och stenbunden mark, och då hemmanet, med ringa höbord, saknar bete och skog lill gårdens behof, måste det antagas, att Protocolls-Secreteraren Stuart, vid öfvertagandet af det ovanligt höga arrendet af io5 tunnor 3 kappar, hvilket motsvarar mera, än 6 tunnor Stats-Utskottets Utlåtande, ]V:o c>3. 3 spamnåls afkastning af hvarje tunnland jord i årgången och med mer, än i5o procent öfverstiger hvad för det lill egor och belägenhet, förmonligare hemmanet N:o i i arrende erlägges, påräknat alt, utom den af jordbruket härflytande afkastning, bereda sig en hufvudsaklig inkomst genom det å egendomen befintliga ansenliga boningshusets uthyrande till sommarställe, hvartill detsamma, i anseende till närbelägenheten intill hufvudstaden, var serdeles passande. Sedan likväl, genom den ulan sökandens förvållande inträffade ofvanomförmälde eldsvåda, berörde boningshus helt och hållet afbrunnit, och sökanden följaktligen gått i mistning af den vid hemmanets öfvertagande förnämligast afsedda fördel, är det föga sannolikt, att arrendatorn, oagtadt alla ansträngningar för hemmanets häfd och förbättrande, torde kunna ensamt af jordbruket bereda sig tillgång för utgörande af det nu fastställde arrendets belopp. Vid detta förhållande anser Utskottet billigheten fordra, att Protocolls-Secreleraren Stuart må förklaras berättigad alt, derest ban så åstundar, vid nästa fardag frånträda ifrågavarande, numera otvifvelaktig!. alltför höga arrende af Neder-Jerfva N:o 2, i hvilket fall det likväl skulle åligga honom, att så tidigt härom göra anmälan, att förnyad auction för hemmanets ularrendering vid midfastan år 1841 må kunna i behörig ordning för sig gå.
Widkommande deremot kostnaderne till underhällande af Tafflar för sä wäl Herr Landt-Marskalken som Herrar Talcmännen och Hederwärda Bondc-Ständets Secreterare) sä yttrade Stats-Utskottet i desi förra Betänkande, det Utskottet - 260 Den lo Fpei!. skottek ickx fann anledning till förestående af total indragning deraf, emedan denne utgift pä Statens bekostnad ifrän längre tider tillbakars warit wänlig och bcstädd, och Medes ester Stats - Ulffottcts tanke icke eller syntes för framtiden kunna uphöra, men Stats-Utstottct trodde dock, att wid hwarje Riksdags bönan borde bestammas en ester dä warande omständigheter och gängse priser lampad wiss Summa i mänaden för hwardera af desse Tafflars underhäll under den pästäendd Riksdagen. Efter hwad Stats-Utskottct har sig bekant har wid fvregäende Riksdagar, allt sedan 1720 warit, enligt Riksens Ständers Egit förordnande, bcstadtHcrrLandt-Marstallen och Herrar Talemanncn en särskild Gratifiration wid Riksdagens slut till ersättning för de utgifter de i och för deras Embeten under Riksdagen mast ^vidkännas, och hwilkcn Gratifikation altid blifwit lämpad efter den längre eller den kortare tid Riksdagen pastatt.
Af Hr Assessoren Lagerhjelm j Pehrj som för sin serskilda mening i detta mål anfört, att han ansåg den gjorda motionen, om rättighet för Malmö BarnhusInrättning till ensam disposition af de ifrågakomne Testacuentsmedlen, innefatta ett ämne af Administrativ egenskap. Och som den derföre icke borde blifva föremål för handläggning hos R. St:r; så har Hr Lagerhjelm, för sin del, trott Utskottet bordt hafva inskränkt sitt yttrande derhän, att saken ej tillhörde R. St:rs pröfning, utan att vederbörande ägde, att, å ort och ställe som vederborde, söka den ändring och rättelse i det omförmäldte förhållandet, som med Lag och Författningar Öfverensstämde. I denna mening hafva instämt: Hr Gretve Hamilton^ Hr Friherre Palmstjerna, Hr Kammarherren Nordenfeldt > Hr Öfversten Lefrén samt Hr Winberg. 128 Stats-Utskottets N:o 106. Utlåtande, ang:de hegardt understöd af Allmänna Medel för Ortopediska Institutet i Stockholm, (U.-A.) Tii! Utskottet hafva blifvit remitterade 2tne serskilde Motioner, den ena ifrån Ii. it. o. A. af Hr Bruncrontij N.j den andra från Vallofl. BorgareStåndet af Hr Abr. J. Eiessleiterj om understöd af allmänna medel för det i Hufvudstaden varande af Professoren, Doctor Wils Akerman stiftade Ortopediska Institut^ hvars föremål är, att återställa kroppsbildning, helsa och växtlighet hos lytta, vanskapliga och sjukliga barn. Angående denna Inrättning, som med Nådigt tillstånd bär namn af Josepliinas Institut, hafva Motionärerne meddelat de upplysningar: att Institutet, som först blifvit anlaggdt å Professoren Doctor Åkermans förut varande egendom Djurgårdsbrunn, hvarest för ändamålet erforderlige byggnader blifvit på hans bekostnad uppförde, sedermera flyttats till
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, förmälte Hr Gr. o. Landtm., att Hr von Koch bade yrkat, att lista och 2:dra momma af den nu förevide punkten skulle vid proposis framställande skiljas från det 3:dje mom:t, så att de båda förstnämnda momma och det sistberörda mormt blefve föremål för särskilda proposir; och komine, till följd af stadgandet i 54:de §:n R. O., den sålunda äskade delningen af propos. att ega rum. Hvad då beträffade den ifrågavide punktens lista och 2:dra momir, så hade under öfverläggningen blifvit yrkadt, dels bifall till desamma, dels af Hr Bohnstedt, att R. o. Ad., med alslag derå, skulle lör sin del besluta, »att de härader och städer, som erbjuda staten den för jernvägen erforderliga jord utan lösen, må få den summa, hvartill den afstådda jorden värderas, såsom ett räntefritt lån att på 31) år amorteras, med vilkor att med len inom 5 år användts till förbättrande af vägar och avenyer, som leda till närmaste jernvägsstationen, eller till andra företag, Den 9 Maj e. m. 191 som underlätta kommunikationen»; och dels slutligen, att ifråga v:de mom:r skulle af 11. o. Ad. afslås. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, fiirst propos. på bifall lill de ifrågavule momma, hvartill svarades starka ja och nej i blandning, sedermera propos. på afslag derå och antagande af Hr Bohnstedts ofvanberörde förslag, hvilken propos. med starka nej besvarades, och slutligen propos. på afslag å de båda momma, då svaren utföllo med talrika och starka ja, blandade med många nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Sedan Gr.