Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
JDcu 13 jfrebruariii berörde skyldighet befrias,! hvarunder likväl ej tillfälligtvis Vacartte-Rotar, sorn dispohera Torpet och njuta lönen i behåll, böra inbegripas , utan dessa lika med Soldaten åligga att besörja Brefbäringen, samt att Soldat-Hustrurne ej må, under den tid Soldaterne äro Commenderade, åläggas någon Brefföring. 6:0 Af den 26 Sistledne Jahuätii, i anledning af Riksdags-Fullmägtige A. Danielssons och Olof Håkanssons från Elfsborgs Län uti afgifvic Memorial, gjorda hemställan, att en underdånig anhållan måtte hos Kongl, Maj:t framföras, 2tt ett Spannmåls-Magazin finge inrättas i Borås, där Kronan skulle äga en härtill användbar Byggnad; deruti Utskottet yttrat, att som berörde Memorial innefattade ett enskildt pä undersökning beroende Mål, ansåge Utskottet sig dermed icke kunna taga någon befattning. 7:0 jff dtn 26 sistledne Januarii, i anle-dning af’ Herr General-Majoren, Grefve von Larn tingshausens Motion, om upphäfvande af Kongl. Förbudet äf den 2 Augusti igooj emot bruk och nyttjande äf arbetadt Silfver utöfver 10 Lods vigt; deruti Utskottet, af anförde skäl, tillstyrkt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl* Maj:t anmäla den underdåniga önskan, att omförmälde Kongl. Förbud måtte till all kraft och verkan upphäfvas. g:0 Af den] 26 sisikdrie Januarii ,• i anledMidd. och Ad. Fröt. lil Bi 39, 40* 30 6 Deri I3 Februarit. ning af Herr Prosten J. C. Östermans Motion, om den förklaring eller tilläggning i Lagens stadgande* om Landsvägs indelning och underhåll:
Äfven i Österbotten af det till Sverige då hörande Finland hade väl berörda ränta likaledes blifvit beräknad efter markegång, men detta upphäfdes genom Kongl, resolutionen på allmogens besvär den 9 December 1766, och ehuru det i samma resolution förekommande yttrande, att allmogen i hela riket, alltsedan år 1634, utgjort salpeterhjelpen med penningar utan den ringaste förvandling, icke var fullt riktigt, enär förvandling då redan börjat att uti de Småländska länen ega rum, bevisar likväl berörda beslut, att man då ansåg förstnämnda beräkning vara den rätta och fann förvandling, der sådan öfverklagades, böra upphäfvas, vid hvilket förhållande skäligen synes kunna antagas, att, derest beräkningssättet uti Småland då varit bemärkt och erinran deremot framställd, rättelse jemväl derstädes vunnits.* “Någon allmän föreskrift, som förändrat ofvanberörda stadgande, finnes ej heller vara meddelad; ty det af Kammar-kollegium åberopade Kongl, påbudet den 15 Dec. 1756, alt de oindelda likasom de indelda räntorna skulle dädanefter beräknas och utgöras efter årlig markegång, afsåg endast ett bestämmande, att, der liqvid efter markegång borde ega rum, den skulle ske enligt den årliga och ej efter den år 1735 fastställda ständiga markegången, hvadan detta påbud icke innefattade ändring uti speciella föreskriften angående vissa räntors utgörande , hvilket ock serskildt är vordet förklaradt uti Kongl, brefvet den 26 Oktober 1838, hvarigenom Kongl. MajUs Nåd. Proposition, N:o ii. 47 bestämdes, att bvggningshjelpen uti vissa delar af Calmar län, som orätt blivit beräknad efter markegång, borde, på grund af äldre stadganden och utan afseende å nämnda påbud, endast betalas med dubbla kronovärdit.
religiösa personer ogilla den såsom synonym hon inträder där, för att slippa höra hennes med ett världsligt skenväsen. Därmed förnedlåtande beklagande af någon motgång, som håller det sig nu så, att allting har sin träffat en, eller hennes skrytsamma omnämvrångbild här i verlden, så ock denna egennande af hennes egna utmärkta förhållanden, skap. A t t vara charmant, att i viss mån hvarvid man tycker sina egna krympa tillspela och uppträda som den älskvärda eller samman till noll och intet värde. Den fina att » göra i behagsamhet », om uttrycket tilltakten finnes ej till för henne. Och den unge låtes, är mycket dåligt. Hvar ligger då skilleleganten, som ser så prydlig ut, då han pronaden? Saken är så luftig, att den undflyr menar i » östra alléen » mellan klockan 2 — 4, ens försök att fånga den i ord, men » det men tillåter sig ett oborstadt uppförande mot känns i luften », då artigheten är förställning. kvinnorna i hemmet, talar om » käringar » och Man hör ej orden vibrera af verkligt erfaren gnatar öfver maten! Och flickan där, som känsla, man får ett intryck af obehag. Denna sitter, när hennes mor går och tjänar! F ö - vrångbild må vi starkt motsätta oss! rete ej dessa det simpla väsen, som vi ville En engelsk naturforskare har sagt, att det hafva bort? naturligaste vore, att den ena människan åte Fransmännen hafva ett ofta missbrukadt upp den andra, och, sorgligt nog, tyckes unordspråk, som säger, att för att blifva älskad derstundom vår kultur, figurligt taladt, gå i måste man vara älskvärd. Detta kan visserden riktningen. Det gäller att själf komma ligen tolkas som ett slags beräkning, att man fram, medels armbågarna eller fötterna. A t t bör göra det goda för att själf draga nytta man, för att vinna detta mål, skuffar, fördäraf. En sådan beräknad artighet har förtrampar, sårar och förolämpar medvandrare lorat allt värde. Så behöfva vi emellertid på jordlifvets stråt, det frågar man ej efter. ej tyda orden.
Om den till utlåning i Discontväg, mot fem procent ränta, anslagne Fond af Atta Millioner Fern Hundrade Tusende Riksdaler, hvaraf Atta Millioner äro anvisade att utlånas på Namn och Reverser, dels genom Banco-DiscontVerket, dels vid de blifvande Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, på sätt de för hvartdera upprättade och af Oss fastställde Reglemenlariska Föreskrifter innehålla, samt Fem Hun-i drade Tusende Riksdaler blifva att tillgå för lån på godkände Actier och publique Papper, deribland, lika med före detta utgifne Stats»Förbindelser, äfven sådane komma att, såsom Hypothek antagas, hvilka under Statens garantie utfärdas till ersättning för Enskildes förluster 77 genom uppbringningar af Svenska Fartyg; hvarförutan Göthaoch Södertelje-Canal-BolagsActier fått lånerättighet af denna Fond, på särskilda grunder, sig tillerkänd. G. 1 sammanhang med Banquens Oeconomiska ärenden; 1:0 Om sättet och ordningen för fullföljande af påbyggnaden å Banco-Archivi-Huset, och den dermed förenade Nybyggnaden å Kuselska Tomten m. m. 2:0 Om någre af Banco-Utskoftet hos Oss * anmälde Arfvodes-förhöjningar, Gratificationer, eftergifter och anslag af Fullmägtiges Dispositions-Medel. 3:o Om anstalter till utarbetande af en förkorrtad Historia rörande Banco-Verket. 4:o Om Banco-Statens Pensions-rättighet j och 5:o Om en ny Commissarie-tjenst på Ordinarie Stat. H. I afseende pä Revisionerne af BctncoR arket och BancoDiscont en: 1:0 Om Våra Revisorers öfver Bancooch Riksgälds-Verken till den i5 September 1825 utsatte sammanträde, och om några tillägg i den för bemälde Revisorer utfärdade Instruction af den 10 Junii 1812; på sätt
Kyrkobetjcnings - Pastorers. Carlstads Stad Hus, Tomter, Jord etc Civilt Boställs-hus utan jord Civile Embetsoch Tjenstemäns Embets-jord Ecklesiastika Boställs-hus med jord Dito dito utan dito . skau. F. Wångenberg t. f. Lands-Kamercrare Hus och Tomter Jord 2:ne Qvarnar med 8 par stena En Såg med ett blad Färgerier Krogar, Källare och Spisqvarter Gästgifveri Philipstad*» Stad. Hus och Tomter Jord Qvarn med 4 par stenar . Krogar Gästgifveri Mse öfver Wermlands Län för åren 1843—1847. MAJ.-T i nntlertlnniy hel (t fy i f ne E M B E T S-B E R Ä T T E L S E för åren 1844, 1845, 1846 oell 1847. —^>S>8Ki©ia3»3«>— STOCKHOLM, 1850, V. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. i < t Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom W estmanlands län för åren 1844, 1845, 1846 och 1847. §• i Länets allmänna beskaffenhet, I de nästföregående femårsberättelserne iir om länets beskaffenhet i allmänhet anfordt det hufvudsakligaste, och sorn klimatet under ifrågavarande tidrymd icke undergått några märkliga förändringar, torde jag höra öfvergå till berättelsen om de vattenaftappningar samt odlingar af mossar och kärr, som under omförmälda år foretagne eller fullföljde i sin mån ©tvifvelaktigt komma att bidraga till klimatets framtida förbättring, äfvensom de utgöra betydliga framsteg i landets kultur. Till fullständigare utdikning af Hägervallsoch Skarfsta mossar samt aftappning af Mosjön inom Skultuna socken, erhöll Rytttmästaren och Riddaren af Kongl. Wasa Orden C. W.
Och har jag icke förtjänat detta – någonting som jag hvarken kan eller vill häfda – så skulle förståndiga människor låta mig vederfaras rättvisa, och då vunne jag åter med afseende på min ära. Hvad betyder dock för mig numera jordisk ära eller nesa? Mina domare hafva lagen för sig och ha väl icke kunnat döma annorlunda. Jag tillstår, att min förbrytelse är stor, och jag kan icke förneka, att jag kränkt konungens majestät. Om jag haft en rätt kunskap om lagarna, skulle jag väl ha tagit mig bättre till vara. Men hvarför inhämtade jag icke den nödiga kunskapen? Prosten nickar bekräftande härtill och anser det vara sin plikt att än kraftigare framhäfva detta. – Visserligen! Visserligen! säger han. – Ni kan icke anklaga någon annan än er själf. Den ena förbrytelsen, om hvilken det icke kan finnas det minsta tvifvel, är icke endast en kränkning af konungens majestät utan också af nationens, och skulle så vara i hvarje land. Den olagliga, ja lagstridiga makt, som ni tillvällat er, är likaledes ett brott enligt den danska konstitutionen. Jag tror visserligen gärna, att ni icke därigenom tänkt göra er skyldig till någon majestätsförbrytelse. Men ni kan dock icke rättfärdiga er, faktum är bevisadt och lagen är tydlig. Prosten tystnar. Det förefaller honom själf som om han nu gått för långt i hårdhet, och han vämjes vid bödelstjänsten. Hans ögon äro fulla af tårar, och han kramar krampaktigt den dödsdömdes hand. Struensee, som märker, att han är uppskakad, vill icke lägga sten på börda. Att disputera med prästen om domens premisser skulle vara både lönlöst och upprifvande. Själf har han också svårt att bevara sitt lugn, ansikte mot ansikte med sin själasörjares djupa rörelse. Därför säger han: – Jag vill endast bedja er vara på er vakt, så att ni icke blir alltför upprörd, då jag går till döden. Min enda känslosamma sida är vänskapen. Det skulle oroa mig mycket, om jag såge er lida. Låt oss ända till slutet fortsätta våra samtal i fattning och lugn. Tala så litet som möjligt till mig på själfva afrättsplatsen.
Utskotten tro derföre, att det vore en förhastad och för Riket synnerligen oförmonlig åtgärd att, på sätt nyssnämnde motionär yrkat, nu, just vid den tid, då för det allmänna gagneliga resultat af Stulerien börjat visa sig, upplösa dem, enär de troligen inom ganska kort tid af behofvet åter framtvingades, då den genom deras indragning vunna besparingen kunde komma att till reorganisationen behöfvas, men den vunna fördelen för biistculturen emedlertid hunnit gå förlorad. Motionären har vidare framställt, aLL Sqvadrons-hingstar och hingst-premier skulle kunna ersätta Stuterien, i fall de upplöstes. Utskotten vilja visserligen ej bestrida ändamålsenligheten häraf, men anse, att utvägar böra beredas, ej mindre för att tillvägabringa, än för att kunna underhålla sådana anstallter, då det måste tagas i betragtande, att Sqvadrons-hingstar, som nu från Stuterien tillhandahållas vederbörande till ett faststäldt lågt pris, torde, efter dessas upplösning, äfven kunna komma att indragas, dels i anseende till ökade inköpspris och dels för bristande tillgång å dugliga hingstar, hvilket senare förhållande äfven kunde framkalla samma resultat, i afseende å de anslagna premierna, eller att dessa måste antingen indragas eller ändamålslöst, och utan att den deraf påräknade fördelen för saken vunnes', förslösas; och äro Utskotten derföre öfvertygade, att en hingsthållning, till en del bestående af Sqvadrons-hingstar och till en del grundad på hingst-premier, ej kan blifva surrogat för Stuterier, men att den deremot i förening med dessa är af stor fördel. Af hvad sålunda blifvit anfördt, hemta Utskotten skäl att hemställa, det Eric Norbergs motion, dels om upplösning af Stuterien, dels angående andra af honom föreslagna medel till hästafvelns förbättring, ra. in., för närvarande ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
M:t funnit tillsättandet af förste provincial-läkare stå framför behofvet att utsträcka antalet af nya provincial-läkare, har K. M:t inskränkt sin anhållan i afseende å antalet af de sednare till endast 12. Men som det blir svårt att motsätta sig det yrkande, Utsk:t föreslagit, och som äfven blifvit af en värd Utskottsledamot förordadt, så vill jag ingalunda motsätta mig det ifrågavarande förslaget, dock med den uttryckliga förutsättning, att jag vid en kommande punkt får medhåll'af den värde Utsk:sledamoten i afs:det å mitt förordande af K. M:ts förslag att arfvoden åt 24 förste provincial-läkare måtte beviljas. Hr Bildt: För min del har jag ej något att invända mot en förbindelse i den syftning Gr. Hamilton antydt, eller att i en kommande punkt understödja K. M:ts förslag i afs:de på arfvoden åt förste provincialläkare. Jag anser, lika med honom, att det ligger mycken vigt derpå, att denna för helsovården så nödvändiga organisation så fort som möjligt må komma till stånd, hvarföre jag med min röst kommer att biträda K. Mits i en nästföljande punkt af Utsk:t afstyrkta förslag. Gr. Mörner: Det torde vara något tidigt att nu yttra sig öfver en först sednare i Betänkit förekommande punkt eller i afseende på frågan om anställande af förste provincialläkare, men då diskussion härom blifvit inledd, kan jag ej underlåta att yttra, att äfven jag för min del måste sätta den omständigheten, att menniskorna ej må sakna läkarevård, framför den att SundhetsCollegium skall erhålla fullständiga statistiska uppgifter.
För öfriga orter i länet, med undantag af öarne Oroust och Tjörn, gäller till efterrättelse den af Kongl. Maj:t den 14 December 1758 fastställda förening, enligt hvilken af hvarje matlag, som i hemmantal står, bör i det pastorat, der rofdjur fångas, för hvarje björn eller björnunge erläggas 1 öre silfvermynt, för varg eller vargunge, lo och mård £ öre silfvermynt, för räf eller räfunge J öre silfvermynt, och för hvarje örn, hök, glada, korp och kråka eller unge deraf ^ öre silfvermynt. Inom länet har år 1845 ett bolag bildat sig för försäkring af åbyggnader och lösegendom å landet, och efter det Eders Kongl. Maj:t den 13:de Mars samma år för detsamma i nåder fastställt reglemente, har detta bolag träd t i verksamhet. Det kan icke betviflas, att ju denna stiftelse, som är grundad på en minimi-teckning af 2,000,000 R:dr, skall komma att på länets ekonomiska förhållanden utöfva ett gagneligt inflytande. Af anstalter, som afse besparingsoch understödsändamål, äro i öfrigt för landet icke andre att anföra än Sockne-magasiner, för anläggande hvaraf detta läns allmoge visar föga benägenhet, så att vid 1846 års slut endast en sådan inrättning i hela länet fans och som tillkommit under ifrågavarande 5 år, samt 2:ne Sparbankar inrättade den ena af Grosshandlaren D. Carnegie 28 och den andra af Grosshandlaren W. Gibson till nytta för det talrika arbetsfolk, sorn är anställdt vid deras fabriks-auläggningar å Klippan och Jonsered nära Götheborg;. Städer. Götheborg, länets residensstad, sedan dess anläggning en af rikets förnämsta handelsstäder, rättlärdigar numera äfven namnet af fabriksstad. Inbyggarnes idoghet, lättad af stadens för deltagande i verldsmarknaden synnerligen beqväma läge, har knutit handelsförbindelser med alla folk, för hvilka Svenska flaggan hittills blifvit känd, och verkan deraf har varit ett ständigt vidgande af afsätlnings-fältet för inhemska arbetets alster.
På det hela har det varit egentligen upplåningen i Stockholm, som med någon grad af säkerhet kunnat tillitas för lån-behofvens fyllande; och har denna upplåning följaktligen i allmänhet, under hela tiden, betydligt öfverstigit det förhållande af -|:delar till beloppet af samfällda upplåningarne, som Rikets Ständer vilkorligt och till en början derföre bestämde (Banco-Regl. pag. 145)- Äfvcn i Stockholm har emedlertid upplåningen å vissa tider gått mera trögt och långsamt, än man haft anledning förmoda; och i Julii månad 183a funno Banco-Fullmägtige sig, för att ej förfela ändamålet, föranlåtne till den anstalts vidtagande, att för 3'procent upplåna penningar äfven mot Ohligationer, ställda på 3 månaders uppsägning. Men sedan den tillfälligt uppstådda bristen i tillgångar, föranledd egentligen genom en uppsägning från Riksgälds-Contoret för 400,000 R:dr på en gång, hade blifvit sålunda betäckt, hafva samfällda utlånings-behofven åter kunnat någorlunda oafbrutet fyllas genom upptagne Lån för Obligationer ställda på 6 månaders uppsägning och 3 procents ränta; såmedelst nemligen, att Handels-Disconterne ömsevis fått återgifva och tili hvarannan öfverlåta hvad sorn kunnat å ena eller andra stället, utan för stor afsaknad, någon tid umbäras. Upplåningen mot 3 proc., ehuru alltid ställd på en till hälften kortare, eller 3 månaders uppsägnings-tid, har deremot, med undantag endast af ett ringa belopp, som i början på sådana vilkor erhölls, under hela tiden sedermera visat sig icke vara, såsom någon påräknelig tillgång, för Handels-disconteringen att anlita. 5 Bihang till R. St. Maximum af på en gång upptagne Lån-fonder vid de 3:ne Disconterne har ej öfverstigit R:dr 1,257,375, utgörande vid pass -/^delar af hvad som, enligt Rikets Ständers beslut (Banco-Regl. pag. 144), högst skulle kunnat upplånas, nemligen 3 millioner Riksdaler.
Denna afgift, kan pa lika satt som förut föreståget är, insättas hos Upbördsmannen ukj Staden eller Orten, med enahanda för-,skrift, at för dista medel, til hwar och en lemna särskilldt chaine, och af UpbördSnrannen föras särstkilld lpecihcoraä Rakning; hwilken Rakning äfwen bör af HsrinZs-männen, pä enahanda sätt oeb oreffrifna wilkor granffaö och reviäsrss; och ware Domaren pligtig ak lemna l^xerings-männen del, as sina hwarje ar hallna Upbörds, och JiuecknkngSkrarocnller, at jämnsöras med den afdrift som af Intecknings kronicallerng, hos Upbördsmannen, för den, försälda Egendomen widhäftande gäld, som bör aforagas, tillika med en viäimersä, o-cbsrreiaä afskrift utaf steifwa köpebrefwet: kommande denna En pre-Onts afgift utaf behallna Köpe-Summan, pä lika föreskrjfna sätt, at föras särskilld Special-räkning, för af UpbördSNiannen och uti allt, lil Statens ock» Rikets hjelp stnsättas, granskaS och anwändaö; obetaget för hwart ssch en Köpare och Säljare, at öfverenskomma, hwilken af dem, denna ringa augist af behallna Köpe-Summan skall hesta, sedan den a Egendomen inkecknade gäiden blifwit afdragen, och hwilken omständighet, bör uti Köpe i>n»rsKer eller Köoebrefwek tvdcligen til Summa utföras vch Skaten och N'kec beräknas, samt genom infalming 55- hos Upbördsmannen StatSwerket godtqöräs 06) be, talas. Ingen
Jemte de framställningar, hvaröfver Stats-Utskottet redan sig yttrat uti sitt, angående aflöningen för Riksståndens och Utskottens kanslipersonal och vaktbetjening, under N:o 126 afgifna memorial, innehåller den i samma memorial omförmälde skrifvelse från herr landtmarskalken och herrar talmän det förslag i afseende på tryckningen af Riksståndens protokoller, att för besörjandet af korrekturläsningen vid den e^ter riksdagens slut återstående protokollstryckning måtte bestämmas en serskild, efter skiljaktigheten i såväl sjelfva trycket, som de dervid begagnade stilar lämpad, ersättning, nemligen: för hvarje ark af Ridderskapets och Adelns protokoll 1 r:dr 12 sk., af Presteslåndets 40 sk. samt af Borgareoch Bondeståndens protokoller 1 r:dr; hvarförutan herr landtmarskalken och herrar talmän föreslagit, att vedergällningen för upprättandet af registren öfver samma protokoller måtte fastställas till 20 r:dr för hvarje tryckt ark af registret öfver Ridderskapets och Adelns, 13 r:dr 16 sk. för dito öfver Presteståndets, samt 15 rrdf'för dito öfver Borgareoch Bondeståndens protokoller. Med anledning af hvad sålunda blifvit föreslaget, får Utskottet upplysa, att den af Rikets sednast församlade
Dett ©ocfen, forn eger förfa beni* mantalet; eganDe Defe ©ocfttar, om fullt antal änDå ej dr att tillgå, btifen fpUa genom mal af perfoner från anDra ©ocfttar, på fått 55 §. innehåller. 54 $afma fåDane ©ocfnav färjfilbe fpaflorater, mare De bägge, fmar för fin ©ocfen, SeDamöter t Committeen. §. 59. 2lnnepe#©ocfnar ocf De meD egne ^refter föcfcbbe €apellgäll (fola, om De Det åftunDa, ega tätt, att, nteD iafttaganDe af fmaD reDan blifmit fiaD# gaDt, fin egen ^ereDningö#£ontmitté utfe. §. 60. fmarje ^ereDningS#£ommttte, fmarö fammanträDen må inom flutna Dörrar fållås, mäijer inom fig OrDföranbe. 3 F>änt)clfc af jFiljaftigfet, arn fiälleS omröftning, od) emellan Dem, font erhållit lifa röfietal, lottning. §. 61. 3:111 Qm’cbntngS#€ommitteen beföfmer ej äpuöbonbe afgifma görtecfning å De perfoner, för fmilfas £5emillning fan anfmarar, fmaremot fonom omilfor# ligt åligger, att anmäla od), på fatt om Mantals# od) ©fattfFrifning fFaDgabt är, uppgifma fitt ämbete ocf c<£jenft, Den lön ocf infomft fan Deraf njuter, Den rörelfe od) näring fan iDfar, jemte De ©fepp ocf §arf öfter af $em fmå# ra läfrers Drägtigfet od) beröfmer, fant t De $aftigfeter ocf Sägenfeter, fan un#
Och få Revisorerne, till bestyrkande af detta förhållande nämna, att endast marchekostnaden fram och åter, i och för lägret å Ladugårdsgärdet, uppgick till 29,547 R-^1' ^9 sk. 1 1 r. samt att, utom aflöningen till Commissariatet i öfrigt, Generalintendenten, i och för nämnde års Öfningslager, åtnjutit arfvode lill 3 R:dr B:co om dagen under 9 månaders tid samt dessutom uppburit 598 R:dr 20 sk. i skjutsersättning ej endast under mötestiden, utan alltifrån den 6 Mars till den 12 Juli. TrossPassevolance-Cassan. Af de i Kongl. KammarRätten utan anmärkning granskade Ilufvudböckerne har Cassans ställning, till Inkomster och Utgifter, befunnits vara följande: Debet: Balance från föregående året. Uppbörd. Kongl. StatsContoret anordnat af dit influtne TrossPassevolanceMedel 8,000: 20,000: Credit: Utgift. Trossens underhållande 12,192: 3a.— 12,192:3a.—- Mötesoch Mönstrings-kostnader för Trosskuskar ... 79:42. 9. Balance till följande året. Enligt hvad denna Räkenskapsframslällning utvisar, hafva Cassans tillgångar årligen stigit med omkring 5,000 R:dr samt det utlånta Capitalet vid i833 års slut utgjort 81,191 R:dr 3a sk. Några lånedocumenter å delta Belopp finnas ej, enär medlen varit och ännu äro utlånade till diverse MilitaireVerk, enligt löpande räkning utan ränta. Med anledning af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 19 Februari detta år, lärer dock Kongl. KrigsColIegium nyligen erhållit Nådig befallning, alt emot ränta insätta dessa medel i HandelsDisconten. Allmänna Hingstmedels -Fond en. Begge årens Hufvudböeker äro i Kongl. KammarRälten granskade utan anmärkningar. Fondens ställning var följande: Debet: Balance från föregående året: