Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
B:ko R:dr 2: — Styrmän, i två klasser: Första klassen » » 4: — Andra » » 2: — Öfrige Sjömän, se mom. 2. Tobaksplanterare, lika med trädgårdsmästare. Traktörer, se krögare. Trädgårdsmästare, som ej äro borgare, i fem klasser: Första klassen R:dr 15: — Andra » » 10: — Tredje » » 5: — Fjerde d:o » » 3: —- Femte d:o » » 1: 24. Akare, som ej äro borgare: I Stockholm och Götheborg, i fem klasser: Första klassen B-ko R:dr 20: — Andra d:o » » 15: — Tredje d:o » » 10; — Fjerde d:o » » 5: — Femte d:o » » 3: — I de öfrige städerne, i fyra klasser: Första klassen » » 10; — Andra d:o » » 6: 32. Tredje d:o » » 4: — Fjerde d:o » » 2: — ■jg BeviUnings-Ulskottets Betänkande, As 4. 2:o. Nedannämnde personer i städene erlägga afgift till följande bestämda belopp, nemligen: Arbetsfolk, af mankön, från och med fyllda 18 år, som icke äro lagstadda och ej heller njuta ständig arbetslön, utan arbeta för dagspenning eller efter serskild öfverenskommelse och beting: 1 Stockholm: Ogifte, samt gifte och enklingar utan minderåriga barn . B:ko B:dr 1: Gifte och enklingar med ett minderårigt harn . ... » » 24. Gifte och enklingar med flera minderåriga barn frikallas från denna afgift I de Öfrige städene: Ogifte, samt gifte och enklingar utan minderåriga barn . B:ko B:dr — ^2. Gifte och enklingar med ett minderårigt barn » » — IB. Gifte och enklingar med flere minderåriga barn äro från denna afgift fria. Qvinnokönet är från denna afgift alldeles fritaget.
Att åter klassvalsprincipan är på våra förhållanden ännu oanvändbarare, om möjligt, än sjelfva ståndsprincipen, har nyligen blifvit ådagalagdt dels med en bindande bevisning, dels med exempel, hemtade från de gjorda lörsöken att klassvis konstruera representationen. Man har således blifvit bragt derhän, att förr eller sednare, nödder eller sjelfmant, antaga principen af samlällda val. Och det är denna princip, som för det Kongl, förslaget blifvit lagd till grund och i detsamma genomförd på elt i min tanka särdeles lyckadt sätt. Jag vill ej härmed hafva sagt, att ju icke äfven jag och de med mig lika tänkande kunde lia ur principiell synpunkt önskat ett och annat i högstberörde förslag annorlunda gestalladt. Men dels är hvad som faller inom denna kategori af den art, att det lätteligen kan efterhand i enlighet med tidernas kraf modifieras, dels och framför allt måste reformförslag, sådant som det närvide, betraktas icke med de lika lätt framställda som svårt tillfredsställda fordringarne på en absolut förträfflighet eller ens felfrihet, utan med en blick, oaflåtligt fästad på det rättsenliga, det möjliga, det utförbara. Ur denna synpunkt betraktadt, lemnar det hvilande förslaget under nuv:de förhållanden intet öfrigt att önska. Det har i sina hufvudprinciper lyckats lösa den svåra uppgiften att tillvägabringa en förmedling af sinsemellan stridiga åsigter, att under den minsta möjliga rubbning af det bestående, med nya tidsenliga former omgärda det rent nationella, det evigt bestån - 240 Den 4 December. dando. Det är sålunda i sann mening konservativt och på samma gång i lika full mening liberalt, ja radikalt, om man vill taga sistnämnda ord icke i deri konventionella betydelse, partipolemiken deråt gifvit, utan i dess ursprungliga bemärkelse. Förslagets syfte är nemligen att från den urgamla Svenska kommunalförfattningens rot låta den nya folkrepresentationen uppspira och från denna rot hemta sitt lif och sin näring.
Tullsatser i nu gällande Svenska Tulltaxa. Enli gt Tullkomiténs förslag Enligt traktaten emellan Frankrike och Tyska Tullföreningen. Tullsatser i nu Enil gt 1'ullkomiténs förslag Enligt tråk' taten emellan Frankrike och Tyska Tullföreningen. gällande Svenska Tulltaxa. » 15 12 12 10 3 Pappoch Pappersarbeten, alla slag: » 40 25 20 20 15 3 lackerade, arbeten af papier maché der» 65 » 35 30 30 25 3 » 40 » 12 12 10 8 3 Kopparstick, Estainper ochjLithograflska arbeten, » 18 12 12 10 8 » 25 » 12 12 10 8 3 Brodcrmönster » 20 » 12| 12 10 8 12 90 nid: arbetadt *) bok-, äkta*) rnusiv-, puderelior linsén-*) lifver: arbetadt, förgvldt eller oförgyldt * luidlich Silfvertråd *) ulddragarearbeteu af guld eller silfver*): kantiljer oell paljetter: äkta eller halläkta oäkta fransar, galoner, gramaner, snören och dra ej specificerade: äkta eller halfäkta oäkta Blcckslagarearbeteu, ej specificerade: olackerade lackerade fetalier, sammansatta: arbetade, alla slag, gjutna, smidda eller pt säde, oäkta lahn och nietallduk deruti inbegripna: med s. k. guldfernissa öfverstrukna. l’r: andra slag fick-, med guldboett*), skeppskronometrar väggoch studsare i foder: af brons eller annan metall, afven; af alabaster och porslin af träd eller andra slag lösa eller oinfattade urverk, eller d af ur, ej specificerade Frukter och här, ej specificerade, friska *).
Derefter yttrade sig Friherre Cederström, Jacob: Genom den nu upplästa protest mot ConstitutionsUtskottets beslut har Högloflige Ridderskapet och Adeln hört min öfvertygelse i ämnet, jag får nu tillägga, att Utskottet har enligt min tanka gått utom gränsen för sin befattning: det tillhörde endast Utskottet, ätt utan den ringaste förändring uppfatta de förslag till ändring i Grundlagarna, hvaröfver Rikets fyra Stånd stannat i enstämmiga beslut; icke dess mindre är förhållandet nu helt olika; Ridderskapet och Adeln, Välloflig» Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden hafva antagit förslaget till ändring i 2S:de $. Rege - Dun % Juli •i ringsFormen; PrestStåndet deremot liar endast antagit sednare momentet, rörande Språkoch Exercitiemästare och afslagit det förra om utländska Lärda, och då det sednare förslaget, afskildt från det förra, icke var Svenska, ansåg Utskottet sig böra utesluta ordet likaledes, hvarmed sednare momentet i förslaget tili ändring börjades , hvilket ord likaledes refererade sig på ordet utländska i föregående moment, och införde i dess ställe orden utländska män till efter ordet antaga i sednare momentet, hvilket af Utskottet ansågs vara bifallet, efter tre Stånd antagit bägge momenten och det fjerde ensamt detta; men då 56 §. RegeringsFormen, sådan den vid denna* Riksdag af Konung och Ständer blifvit antagen, uttryckeligen förbjuder all förändring af ett slutberedt förslag till ändring i Grundlag, och då uteslutande af ett ord och införande af andra oemotsägeligen innebär förändring, så måste ett sådant förfarande vara olagligt. Jag protesterar derföre nu å nyo emot bifall dertill, och får*, i fall pluraliteten icke skulle finna saken förtjena afseende, begära votering. Friherre Cederström, Rudolph, utbad sig få erinra, att Utskottets redaction af den i fråga varande delen af 28:de §.
Län väckt Motion om rättighet till skattelösen af Presterskapet i Skåne tillhörige hemman, som icke anses vara af Boställs-natur, hade bemälde Riksdagsfullmäktig, den 16 sistlidne Mars, afgifvit åtskilliga anmärkningar, hvilka, i form af ny Besv. oeh Oecon. Utsk. Bel.ile. N.o 110. 21 Motion, lill allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet remitterade, hufvudsakligen innehålla: Alt Motionairen väl hade sig bekant, att hans Motion vore i strid mot Presterskapets privilegier och Kongl. Maj:ls, efter förra Riksdagen, i ämnet utfärdade Nådiga Resolution; men då, enligt dess förmenande, hvarje sådant förhållande kunde genom Konungs och Ständers öfverensstämmande Beslut ändras, jemkas och rättas, så yrkar Motionairen att Utskottet, utan afseende på privilegier, som för närvarande kunde anses ligga i vägen för förslagets verkställande, hör upptaga hufvudfrågan, samt yttra sig öfver gagnet och nyttan af hans Motion, på det att tillfälle dymedelst mätte beredas för Presterskapet att, med erkännande deraf, samt medgifvande, att det för sjelfva detta Stånd vore fördelaktigt, göra det möjligt att, i grundlagsenlig väg, få det hinder upphäft, som motte då Kongl. Maj:t öfver målet sig förra gången i Nåder yttrade. I detta utlåtande hafva instämt: Riksdagsfullmäktige Anders Nilsson från Isie och Nils Pehrsson, håda från Malmöhus Län, vice Talmannen Jon Jonsson samt Pehr Jönsson och Pal Jönsson från Christianstads Län, med tillägg, att aboer å 22 Besv. och Oecon.
Då emedlertid så icke skett och den föreskrifna beräkningen, enligt Utskottets förslag, är ändamålslös, får jag föreslå, att föreskriftén derom försvinner, och hemställer jag alltså vördsamt, att 7 §. 2 mom. må förändras till denna lydelse: »7 sammanhang dermed skall Magistralen, sedan Stadens Äldste deröfver hörde blifvit, till Konungens Befallningshafvande afgifva utlåtande, huruvida der/em te rättighet till minuthandel med, eller utskänkning af, bränvin må andra personer tilldelas etc.» < l §. 10. Sedan Utskottet i 7 §. 2 mom. stadgat, att vederbörande myndigheter skola bestämma antalet af de personer, som ega rätt alt i stad utminutera och utskänka bränvin, föreslår Utskottet här i 10 §., att utropen af rättigheterna skola kunna ske samfäldt, eller, med andra ord, att alla rättigheterna skola kunna åt en person upplåtas. Detta är en uppenbar motsägelse, och föreskriften härom bör således utgå; deremot i denna §. bör inrymmas ett stadgande derom, att hela lörsäljnings-rätten må kunna upplåtas åt ett sådant bolag, som för befrämjande af allmänt väl vill densamma öfvertaga, såsom redan i flera städer skett; och vågar jag således föreslå att 10 §. må lyda sålunda: »De i mom. 2 af 7 §. omförmäldaförsäljnings-rättigheter varde derefter, jemte dem, som Magistraten, efter Stadens Äldstes hörande, funer skäligt, låta i uppsagda eller förverkade rättigheters ställe under det nästföljande försälj nings-året utöfvas, innan Juli månads utgång af Magistraten utbudna på offentlig auktion åt den eller dem, som åtaga sig afgift för högsta kannetal. Äuktions-anbuden pröfvas af Magistraten, som ege dem, med vederbörligt afseende å de bjudandes behörighet och tjenlighet, antaga eller förkasta. Bil. N:o 2 lill Särsk. Utsk. Bet.
Ständers sammanträdande vid nästa riksdag kunde afvaktas; hvadan E. K. Maj:t i nåder äskat Rikets Ständers medgifvande, att, efter inhemtande af nödiga ytterligare upplysningar, E. K. Maj:t måtte ega med ifrågavarande egendom vidtaga de förfoganden, som kunde befinnas bäst ledande till att, utan särskild kostnad för Staten, bereda beskickningen i Konstantinopel en passande och riket värdig bostad; Expeditions-Utskottets Förslog till underd. Skrifvelse, N:o 180. 13 Så hafva Rikets Ständer, enär, enligt hvad sålunda upplyst blifvit, den åt nämnde beskickning nu upplåtna, Staten tillhöriga byggnaden icke vidare kan anses beboelig, samt en ny för ändamålet tillräcklig och med rikets värdighet öfverensstämmande dylik byggnad, sorn under nuvarande förhållanden icke lärer kunna uti nyssnämnda hufvudstad umbäras, synts kunna erhållas utan särskild kostnad för Statsverket, för sin del velat medgifva E. K. Majit att vidtaga de förfoganden, som i sådant hänseende kunna af E. K. Majit finnas lämpliga. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 November 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Nov. 1863. Preste-Ståndet den 2 o Borgare-Ståndet den 2 4 — -— Bonde-Ståndet den 2 4 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 203.) S. A. K. Sedan E. K.
Då ett Stånd för afslag af en fråga icke för Ståndets gemensamma räkning godkänner några vissa skäl, torde det vara svårt att afgöra, hvilka skäl derför legat till grund; men det skäl, som bestämde mitt afslag, då frågan förra gången förevar, är alldeles oförändradt. Det var, att jag icke ansåg det vara önskligt, att R. St:r, vid pröfning af frågor, som röra elementarläroverken, ingå uti detaljer; — att, elter mitt förmenande, tillsättningen af ett särskildt Utsk. föranleder till ett sådant detaljerande, hvaremot, bland annat, förekommer, att derom i Stånden ingen enighet kan vinnas, utan att alltsammans stannar vid en mängd sinsemellan stridiga meningar. Vissa grunder för förändringen kunna deremot af Ekon.-Utsk:t, likaväl som af ett särskildt Utsk., föreslås, och om en större enighet visar sig för dessa grunder, vinna de deraf en icke ringa betydelse. Af dessa skäl anser jag för en lycklig lösning af den vigtiga läroverksfrågan bäst att särskildt Utsk. derför ej tillsättes, och yrkar således afslag å inbjudningen. Frih. Stjernstedt, Joh. Wilh.: Denna fråga synes mig, sedan den förra gången förevar, hafva undergått en, uti icke oväsendtlig mån, fördelaktig förändring. Stats-Utsk:t skall nemi., jemlikt detta förslag, fullgöra sina funktioner i ämnet. En hvar torde medgifva, att, likasom elementar-läroverken hafva åtskilliga brister, så äro ock folkskolorna i någon mån dermed behäftade. Bonde-St. och R. o. Ad., isynnerhet den s. k. Landtadeln, som har egendomar å landet, måste sistnämnde skolors ändamålsenliga ordnande mest ligga om hjertat. Således är detta en fråga, hvilken nära berör detta Sånds intressen 484 Den 13 December.'
M. blifvit ifrågasatte, dels äfven derföre, att jag till en del kommer alt tala i egen sak; men dä så många kamrater finnas, som ej äro, ej kunna vara närvar., tror jag mig pligtig att icke åsidosätta deras rätt. Jag anser mig således skyldig alt vädja till H. Ståndets rättskänsla, huruvida det är öfverensstämmande med rättvisans och billighetens fordringar, att i synnerhet de kamrater, som äro anställde vid Stockholms station, skola i afseende på deras inqvarteringsförmåner stå efter deras kamrater af armeen. Jag tror ej alt detta är billigt, och jag hemställer till H. Ståndet, huruvida det ej skulle finna rätt och tillbörligt, att, om H. Ståndet ej vill anslå de begärda 10,000 r:dr, det åtminstone i ansökningsväg inginge till K. M. med anhållan, att K. M. täcktes taga denna sak i nådigt öfvervägande samt låta densamma blifva föremål för pröfning vid en kommande riksdag. 3 II. 41 322 Den 25 0 c löher. Hr Råfelt, Anton: Jag förenar mig fullkomligt med Hr Virgin, och kan icke finna någon orsak, hvarföre man har anspråk derpå, att K. flottans officerare skola bo sämre, än de öfrige officerarne, som bo inom garnisonen, af hvilket skäl jag äf ven tillstyrker, att de med dem måtte få lika inqvartering. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. an snge de emot Ulsk:s nu förevar, hemställan gjorde anmärkmr för anleda ålerremiss. Ropades starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. Hr Gr. och Landtm, förklarade, del han trott sig finna, att R. o. Ad. med ja besvarat denna propos. Utsk:s hemställan om öfver flyttning af i,3oo r:dr frun flottans aflöningsstat till lotsoch fyringsstaten samt yttrande om afdrag af 5 g 8 r:dr, som blifvit öfverflyttade till j.-dra hufvudliteln.
Pastor i Forsmark, anslag af 6 centner 40 skålpund hammarskattsjeru; „ ersättning åt innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen „ Lappmarks ecklesiastik-verk; StatsUtskottets Memorial N:o 211. 15 till upprätthållande till visst belopp af löner vid Upsala universitet, uti hvilka spanrnål ingår; „ farsoters och smittosamma sjukdomars hotande; „ fattigvården i allmänhet; „ reseoch traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser, m. m.; under Nionde Hufvudtiteln: till Invalidhus-fonden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; samt hela det å allmänna imlraguings-staten upptagna belopp. § 192. Bom, enligt de under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar fattade beslut i fråga om beskattnings-väsendets förenkling, innehafvare af indelta anslag utaf hemrnansräntor och kronotionde skola, för upphörande af så väl deras dittills åtnjutna optionsrätt, att dessa anslag in natura utfordra, som rättigheten att, då lösen för räntorna och tionden med penningar eger rum, af räntogifvarne uppbära forsellön, hållas skadeslöse på det sätt, att do af Statsverket årligen erhålla ersättning med samma belopp, hvarmed forsellönen förut författningsenligt tillgodonjutits; så bör Riksgälds-kontoret, vid de årliga liqviderna med Kongl. Stats-kontoret, godtgöra sistnämnde Verk det belopp, som, enligt afslutad Rikshufvudbok, är af detsamma til) sådan ersättning förskottsvis utgifvet. § 193.
Fyrahundrade Sextio Sju Tusende Ättahundrade Tjuge Tre, 27 si. n rst. Under andra hufwud,titeln, innefattande Civile och Landt - Materne. Riksdaler: Fyrahundrade Fyratio Ätta Tusende, Fy, raklindrade Ättio Nio, 7 si. 8 rst. Under tredje hufwud-titeln, angäende lNilitaire Materne och Förswars-werten till Lands och Sjös. Riksdaler: En Million Fyrahundrade Nittio Tre Tu, sende Åttahundrade Sexton, 2 si. 8 rst. Under fjerde hufwud-titteln eller för Llericie-Maten och Läro-werten. Riksdaler-. Sex Tusende Niohundrade Femtio Tre, 29 si. 6 rst. Un - 266 Den 10 April. Under femte hufwud-titeln för de fria Rsnsterncr. Riksdaler: Tio Tusende Fyrahundrade Femtio Tre. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den S7 April c. m. följd, än dessa vid discussionens början och under dess fortgång i nära fyra timmar ens vågade yrka. Emedlertid torde, såsom en värd talare i förmiddags yttrade, rideauen nu vara uppdragen till sista acten af det skådespel, hvarpå Svenska Representationen, och isynnerhet dess Ridderskap och Adel, bjuder Svenska folket hvart femte år. Från denna synpunkt torde t. o. m. den värde ledamot, sorn sjelf blifvit ett offer för den begångna orättvisan, undergifvet fördraga sitt öde, och de, som egentligen aro att beklaga, vore R, o, Ad:s majoritet och den ministe're, som, för att skydda sig emot klandret,? nödgats taga sin tillflykt till en sådan majoritet. Hr Stuart, Carl Gust.: Jag får anmäla min reser-, vation emot R. o. Ad:s på f. m. fattade beslut.
Hvad åter beträffar antalet af de särskilda arfvoden och traktamenten, hvilka för de bos hvarje Riks-Stånd och Utskott nu tjenstgörande personer erfordras, så har Utskottet härå erhållit vederbörligen styrkta uppgifter, hvilka, med hänsigt till Utskottens kansli-biträden, blifvit jeni förda och funnits öfverensstämmande med de af Utskotten gjorda samt af Rikets Sländer bifallna framställningarne angående den betjening, som, utöfver det i Riksdags-Ordningen bestämda antal, ansetts höra antagas för ärendenas behöriga handläggning och expedierande. Med ledning af dessa uppgifter och med iakttagande af det vid sednaste riksdag fastställda samt 1111 jemväl föreslagna arfvodeseller traktaments-belopp för hvarje ijensteman, har Utskottet uppgjort nedanstående, Rikets Ständers pröfning och fastställelse härmedelst underställda, förslag till bestämmandet af den aflöning, hvilken under denna riksdag tillkommer Riks-Ståndens och Utskottens Sekreterare, äfvensom den öfriga hos Stånden och Utskotten anställda Ranslibetjetling ; varande uli detta förslag de dagar jemväl utsatta, från och med hvilka hvar och en af bemälte tjenstemän är berättigad att sitt arfvode eller traktamente uppbära. Hos Ridderskapel och /ideln: Riddarhus-Sekreteraron, i egenskap af detta Stånds Sekreterare, arfvode i månaden R:dr 300. Sju Notarier, hvardera, dagtraktamente « 4: 24. Sex Kanslister, d:o d:o « 3: — kommande, i likhet med hvad förut varit medgifvet, aflöningen för ej mindre Riddarhus-Sekreteraren, än Ridderskapet och Adelns öfrige Känslibetjening, hvilken före riksdagens början blifvit af Riddarhus-Direktionen antagen och i tjenstgöring inträdt, att beräknas från och med 4:de dagen före den, till hvilken Rikets Ständer voro sammankallade, eller från och med den 11 November nästlidet år. S tutsUis k oile tx Memorial, N:o 109.
af hvad kvifinar, har iistadkowna ' t. Deremot synes man fast mindre vigt vid diskuterandet af hennes rättigheter, ehuruväl detta ej torde vara uteslutet, att döma af den 4 afdelningen, hvilken likvisst ej innefattar mer an civila lagstiftningsfrhgor Bland personer, som undertecknat inbjudningen och äro komité ledamöter märkes J~iles Simon, M: e Bovet (redaktris af la Novelle Revue), Ernst Legoiive, M: e Benoit, medicine doktor M: e Eoechlin Schwartz, ordförande i nL, ' Union des femmes de Francen, ordförandena i flere större i. @ örenhetsinrättningar m. fl. Vigt har i programmet särskilde lagts vid, att ingen. politisk eller religiös tro bör afh %lla, fran deltagande i densamma. Styrelsen för den första kongressen har med stor tillfredsställelse hälsat underrättelsen om denna andra, synbarligen. senare, p&amp;tankta kongress. För hvar och en, som ar intresserad af att kvinnans rättigheter utvidgas, .ar det af största. vigt, att k-hiinna visa hvad kvinnan under nuvarande i många. afseenden tryckta förhhllanden kunnat uträtta. Är detta värdt. någonting, d&amp; har man ett bevis i sina händer, som är l h g t mera värdefiillt an alla abstrakta demonstrationer, ett bevis till förmån för kvinnans beghfning och krafter. Till representant för Fredrika-Bremer-Förbundet vid dessa. - bada kongresser har dess styrelse litsett filosofie doktorn fröken Ellen Fries. Från riksdagex. Sedan nu innevarande års riksmöte afslutats, aterstår icke m y ~ k e t att saga om utgdngen af de frhgor som mer eller mindre direkt beröra kvinnans intressen. - Det mycket .omtalade .och omskrifna margarinforbudet kan ju i viss måi: raknas som en hiish&amp;llsangelägenhet, hvilken oaktadt blda kamrarne enats om densamma, ännn icke kan anses for afgjord. Regeringen har. nämligen remitterat äxendet till flera myndigheter såsom tullst yrelsen, landtbrnksakademin; m fl. och dessa hafva ännu icke aflåtit nilgrs yttranden.
I;og toeberböranbe tjenftemän, prefterffap od; folfffolelärare famt genom uppfinningar, råb od) toarningar, mcbbelabe åt jorbegante, lodda uppmärffaml;et på form lemningarneg »arbe, liftoa omforgen om berag toårb, od; fåtunba på öftocrtpgelfeng loäg motarbeta bet förftöringgbegär, font enfantt genom lagbub ide fan l;ämmag. — fRifetö ©tanberg fortfatta anflag till be» foftanbe af runftenarö uppfofanbe cd) aftecfnirtg Ijar, fåfont förut, lern* nät g åt ben nitiffe forffaren Sitcbarb Spbed, font berigenom fommit i tillfälle att, förcträbegtoig i lanbffapen omfrtng SMlaren, uppföfa od; beffrifioa fornlemningar, I;ioaribIanb åtffidiga af I;onom bliftoit iftåttb» fatta, mot fdrffilbt betoiljab foftnabserfdttning af S8itterl;etg»afabemieng mebel. Sräntft I;ar I;an egnat fin uppmärffamljet åt be beföfta orter» nag run*monumenter, blanb f;toilfa många förut oanmärfta blifioit af fjottom uppföfta od; aftednabe, aitbra af dlbre forffare beffrtfna od; afri» tabe bliftoit unberfaftabe nt;, behöflig granffning. Spbed tjär, enligt af Jbongl.?
— Jag anhåller om återremiss af nu förevar, betänk., ehuruväl densamma möjligen, i anseende till riksdagens snart förestående slut, icke torde dessförinnan hinna besvaras; men det synes mig i alla fall vara af vigt, att åtminstone R. o. Ad., genom detta betänkts ogillande, ti11— kännagifver, att Rikets första Stånd, hvarken nu eller för framtiden, kan godkänna sådana förklaringar af Regeringen, deruti densamma synes tillerkänna sig rättigheten att göra inkräktningar på området af den R. St., enligt grundlagarna, förbehållna lagstiftningsrätt. Gr. Horn: En talare har ansett olämpligt att återremittera betänk, derföre, att LagUtsk. då förmentes komma att blifva domare i frågan, om utrikes vexelrörelsen tillhörde den civila eller oeconomiska lagstiftningen. Jag, som endast vill hafva en opinionsyttring i ämnet, quarstår vid min begäran om återremiss och anser nu, vid närmare eftersinnande, en sådan åtgärd vara bättre än ett afslag, enär frågan då blefve hvilande vid yrkandet, att LagUtsk. måtte upptaga och behandla den. Något domslut kan bär icke kom - Den 18 M a j. aoi lomma i fråga, då motionen endast åsyftar en önskan; men då denna gäller en civillagsfråga, bör den beredas af LagUtsk. Frih. Cederström har derföre, enligt min tanka, haft orätt i sin argumentation, och synes hafva förgätit, att LagUtsk. förut behandlat samina fråga, endast med den skiljaktighet i form, att hvad Utsk. då beredt till föremål för R. St:s beslut, nu i stället bör beredas till föremål för deras önskan. Hade Utsk. icke ansett sig behörigt alt handlägga frågan, innan den i K. M:s nåd. contrapropos. framställda distinction blifvit bragt å bane, så är jag öfvertyg gad, att Utsk. icke underlåtit att vid vexellagförslagets uppgörande fästa R.