Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rörande detta ämne inhemtas af ett Consistorii underdåniga utlåtande: att ifrågavarande lånecapital, 1,333 R:dr 16 sk., utgörande den såkallade Scherpingska stipendii-fonden, blifvit för längre tid tillbaka till Häradshöfdingen Lundström utlemnadt, emot inteckning uti hemmanet Possagården Källby, vid hvars sedermera verkställda försäljning å executiv auction köpeskillingen något understigit det intecknade capitalet; att för nämnde köpeskillings erläggande måst medgifvas långa betalningsterminer, samt att Consistorium vid sådant förhållande funnit sig böra inställa stipendii-utdelningen, och år från år balancera de inflytande räntorna, intilldess det ursprungliga låne-capitalet hunnit genom inflytande tillgångar betäckas. Då genom lånets beviljande emot inteckningssäkerhet i en fastighet, hvars värde vid försäljning icke motsvarat låne-capitalels belopp, stipendiifondens bästa icke synes hafva varit behörigen iagttaget, samt, i följd af detta förfarande, de medellöse studerande, hvilka till stipendiers åtnjutande af berörde fond varit berättigade, sålunda under en längre tid varit i mistning af det i förevarande hänseende dem tillkommande understöd, hafva Rikets Ständer, i belragtande häraf, funnit sig ega skäl att hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. låta i laga ordning anställa undersökning angående det af Revisorerne ofvan anmärkta förhållande, på det att ersättning såmedelst må stipendii-fonden beredas för den genom Consistorii omförmälda förfarande densamma åbragta förlust. 44:o Beträffande räkenskaperne för Götheborgs Biskopshos-fond, hafva Revisorerne, som funnit, att densamma blifvit af Biskopen ensam redovisad, framställt den mening, att, i följd af stadgandet i Kongl. Brefvet den 3 Februari 1819 och till beredande af den controll, hvarunder allmänna medel böra förvaltas, det synes åligga Consistorium alt tillika taga befatt - Expcdäions-Utshottets Förslag till und. Skrifvelsej N.-o 1^3.
Emot den första delen af betänk. finnes naturligtvis icke någon anmärkn. att göra, då 3 Stånd i den frågan redan hafva beslutit. Uti den sista delen deremot yttrar Utsk.: ”Då R. St. ännu icke fattat beslut i afseende på grunderne för de exlra-ordinarie statsinkomsternas utgörande, så lärer det för närvar, icke tillkomma Utsk. alt någon framställning härom, eller ang:de restantierne, till R. St. afgifva.” Detta kan jag icke för min del gilla. Utsk. måste absolut uppgifva den aproximaliva calcul, hvarefter restanlierna böra och kunna beräknas att ingå, eller också blir det icke möjligt för R. St. att kunna derom besluta med någon slags sakkännedom, enär Utsk. ensamt äger tillgång till de handlingar, som kunna lemna ledning i detta afseende. När någon sådan calcul nu icke blifvit uppgifven, så nödgas jag begära återremiss, eller rättare att ett prot.- Den 7 December f, m. 17!» utdr. måtte lill Utsk. expedieras, deruti Utsk. förständigas, ali inkomma med uppgift på det belopp, hvartill Utsk. anser alt restantierna kunna beräknas att ingå. I anlcdn. af della anförande fästade II. Ex. Hr Gr. o. Landtm. 11. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att StalsUtsk. i dess utlåt. N:o 33 afgifvit förslag till de nu ifrågasatte inkomsternes beräknande, men att R. o. Ad. beslut it alt med pröfningen deraf skulle anstå intilldess det förslag, som Revilin.Utsk. tillhörde alt derom afgifva, lill II. St. inkommit. Uppå härefter framställd propos. blef StatsUtsk:s förevar, utlåt. lagdt till handlingarne. Ånyo föredrogs StatsUlslcs d. 30 sisth Nov. och 5 dennes på bordet lagda utlät. N:o (59, i anledn. af erhållne ålerremisser å betänk. N:o 35, ang:de regleringen af utgifterna under 2:dra hufvudliteln.
Anmärker i anseende till befarad osäkerhet af Summans ukgäende till päräknadk belopp, att han ej kan anse säsom rätteligen säkra andra än följande poster nemligen: r:o Af Rikets ägande 65,282 Mantal, circa - 1)0,690: 2:0 Af Städer, Ut - I04O Den 27 Januarii. sättas och med allmän, ; Bewillningen sammanfläs, förakt pä sätt derom förordnat blifwer antyändas. ! jordar ochO.war! nar, circa 25,000 i z Krogar - 5,000 Hwaraf följer att kill erhållande ».f iden hittills ingående > Summan, af puinerymd och fädane hwilka ei äro innedegripne under dessa z rubriker, och hwllkig afgift är g onsta oläker, i anseende dertill art densamma beror af deras eget behag, fordras f»i>naden med r 99,400 utom hwod Staten haft ak Krono, Bränneri?» ne t Stockholm och Götheborg, ci» ca ? 80,000 hwaraf följer widare att ett dch, cit uppkomer af 279,002: som genom olater, het underkajiaöe till, gä agar mätte fyllas, sä mycket mera af wädelkZ bessaffcnhek, Den 27 Januarii. I04l Grefwe Mörner. Grefwe O^llsn borZ. ^euker lk, ö!6. som ej näson ersätt, ning finnes wara Utsedd för den af Kstvno-Brännerierne uu Stockholm och Götheborg hittills dragne inkomst. Hade derföre önstat bibehällandek af l8vo ars Författning med någon jemnknmg för de mindre Hemmansdelarne, och läm, p nde af .Statens inkomster, alt efter utwidgad tillwerknings och förlag, nings^ätt, >ä att SmtsWerkkt kunnat winna ersättning för inkomsten af KrvnoBräniierierne.
Och som, enligt hwad och Adeln: at alla LasHögwördigePraste-Stan «or, hwilka ej genom särskildt Kongl. Författningar eller Stadgande» aro ifrån Oonttibution undanragne eller til fromma stis det anmärkt, Rikets Allmänna och Stockholms Stads enffildra Brandförsäkrings-c^xxor, samt Stockholms Sjö-^88SLU - relser inrättade, betala afgAnceoch Jern-Loiuyibehallen ärlig inkomst be-rets Lsssor, dels genom willning efter llUtken N:o rydelige Författningar wid i, samrat Läne-L»nco-LL-cheras första inrättning ximl fritages fran Bewill-blifwik ifrän Bewillning niny, enligt Zanco-Författ ningarne, äfwensom Sockne-^!iZ32iner; hwaruti ^cderwärda BondeStandet instämt, nren ^ögwördige prästo Stnndct: at Rikets Allmänna och Stockholms Stads enssildta Brand försäkrings-L.-l8sol-, samt Stockholms Stads Sjö - befriade, dels ock, i samma egcnffap som fromma Stiftelser, ej förr erlagt någon sadan Bewillning, men rätteligen äro at betrakta såsom enffildte personers cleposim afsatte för al dermed afhjelpa eller mildra följderne af påkommande olyckshändelser, och derigenom äfwen wid dy - ^«xecuranceoch Jern-l like tilfällen Statens incontoiren8 Lg88»r börazkomster försäkras, hwarfran Bewillnings erläg-af följer, at dylika LL88or gande frikallaS, och säle och Inrättningar, långt des upräkuas bland un-, ifrån ar böra af Staten dantagen i 4. §. ri ö4om.,!mvtwerkas och förswagas, äfwensom at Riddarhus-chorde i stället understödjas ^ och »456 Den Zo Mars. Lasssn til sistnämnde ^owent hänföras bör; och Wällöf!.
Det enda, som särskildt torde kunna nämnas, är att genom den grufvebrytning, bergshandtering samt kolning, som i en betydlig del af detta län idkas, flera olyckshändelser och skador å lif och lemmar förorsakas, än ibland den befolkning, hvars hufvudsakliga sysselsättning är åkerbruket. Något särskildt inflytande på de särskilda förhållanden, hvilka utgöra föremål för folkmängds-statistiken, synes mig inom detta län icke kunna sökas i någon tätare eller glesare sammanboende befolkning. Som Westmanland är bland Rikets provinser en af dem, hvilka först blifvit befolkade, och inga egentliga inflyttningar hit skett från främmande länder eller från de delar af Sveriges gamla besittningar, der andra språk än det Svenska begagnas, finnas här inga Svenska undersåter, som icke tala eller förstå vårt språk, hvadan inga särskilda administrativa förfoganden kommit i fråga i afseende på innevånare sorn tala främmande språk. Schismatiska rörelser hafva icke förekommit af sådan beskaffenhet, att de medfört bildandet af särskilda församlingar inom detta län; men nästan hvarje år hafva, än i den ena, än i den andra församlingen, oroande religiösa sammankomster ägt rum, i de allra flesta fall föranledda af kringresande okunniga kolportörer och predikanter, hvilka banat väg för derefter kommande proselytmakare i baptistisk och mormonisk anda, som då icke haft svårt att verka på förut uppeldade och fanatiserade sinnen. Detta har ock föranledt, att en och annan öfvergått, ehuru i allmänhet hemligen, till baptismens och mormonismens läror. Dock får man erkänna, att de, som veterligen sålunda öfvergått, nästan utan undantag hört till dräggen af befolkningen, såsom exempel hvarpå kan nämnas, att 3:ne personer, hvilka hos Konungens Befallningshafvande sökte pass för utflyttning till Amerika, under uppgift att de voro mormoner och ville begifva sig till dervarande mormonstat, voro i så utblottad belägenhet, att pass dem icke kunde meddelas, och dessutom mannen känd för högst oordent - Westmanlands län. Byggnader. Klädedrägt. Födoämnen. 11 ligt lefnadssätt, och qvinnorna hvardera försedda med ett a två oäkta barn.
Majus förnyade af den 24 Januari 1771, angående väckt motion om förändring uti. III. B. 149, 187, 197. Å. 199. E. 392. Handel, angående väckta förslag om inskränkning af den genom Kongl. Förordningen den 22 December 1846 beviljade frihet ( 58 ) alt å landet idka sådan. II. R. 288. IX. E. 183. Handel, angående uphäfvandét af förbudet emot handels anläggande på landsbygden närmare än 3 mil från stad. II. 316. III. R. 49. Ilandels-Balken, 9 och 10 kapitlen, angående ändring af föreskrifterne angående sättet för upsägning af solidariskt ingångna förbindelser. II. R. 118. Handelsoch Sjöfarts-Fondens räkenskaper, angående anmärkningar vid. (Se Stals-Utskottets Betänkande N:o 30). IX. B. 197. A. 200. — ersättning af förskott lill siafvarnes friköpande å S:t Barthelemy. I. R. 24. III. B. 414. Handpenningar, H. K. H. Kronprinsessans. Se Stats-Utskottels Belänkanden N:ris 82 och 147. Handtverksoch Fabriks-Ordningen af den 22 December 1846, angående förändring af 26 §. i. II. 316. III. R. 49. Hansdotter, Enkan Helena Maria, angående eftergift af ett kronan tillfallet dana-arf efter. Se Eftergift. Hanngren, Regemenlsskrifvaren P. G., angående restitution till af origtig debiterad och derefter erlagd lönebevillning vid DahlRegementet. Se Restitution. Hartmansdorff, August Edvard von, yttrande. II. 346. Ilseffners dotter, angående pension för. Hedenbergs, C. A., Enka, Pension för. Se Stats-Utskottets Belänkanden N:ris 90 oell 155. Heidenstam, Johan Fredrik von, yttrande. II. 217.
1828 och 1829j 1 Sami., t Band. usta. Häft. (C) 4 5o Bil. tilt K. M. Nådiga Propos. N.o s. Transport 3,31o,5116.—- 18:0 Indragna och Besparade Militice - Löningsoch Bostiills-Räntor m. m. Denna In träd utgör egentligen en Besparing i RiksStatens Tredje Hufvud-Titels Anslag, och beror det på blifvande Reglering, huruvida den, jemte flera andra sådana Intrader, lill samma Titel bör återgå. Då afseende ej kan hafvas å det högre beloppet för år 1826, härflytande af uppdrifna Markegångar, som åter fal - Transport 3,310,517: 16.— Bil. till K, M. Nådiga. Propos. N:o 2. 51 Transport 3,310,517: 16. —. lit, synes här böra bibehållas den vid Statsregleringen år 1823 gjorda beräkning 83,000: 19:0 Cavallen-Rege* mentenas Häst -VacanceSpannemäl är oförändrad till beloppet a4,25o T:rf som utföras, efter förslagspriset 5| R:dr Tunnan, till 129,333: 16.— 20:0 Ständig Rote-Vacance-Afgift vid Skånska Infanteri - Regementena , upptagen vid 1823 års Statsreglering till 2,322 T:r, har, enligt Räkenskaperna, ej utgjort mer än 2,310 T:r, som utföras, å 5-| R:dr T:n, till . , . 12,320: —• 21 :o Tillfälliga RoteVacanceoch MatesAf - gifter hafva utgjort för år 1821 R:dr 2,222: 15. 4* 1822 „ 2,708: 19. 4* 1823 „ 4*962: 5. 8.
I afseende på antagandet af detta förslag förekomma likväl till öfvervägande åtskilliga omständigheter och dervid i första rummet, huruvida detsamma äfven på redan skattlagde Sågqvarnar bör tillämpas; och då, såsom redan är anfördt, någon i behörig ordning antagen och fastställd SkattJäggnings-Method för Sågqvarnar icke finnes, hvaraf synes följa, att, om en sådan method blefve upprättad, densamma äfven borde för de förut varande Sågqvarnar tilllämpas ; då Räntorna för alla sedan 1787 skattiagde Sågqvarnar, i anledning af den då väckta fråga om ny skattläggnings-method för dessa Qvarnar, endast tills vidare och tills en sådan method utkommit, blifvit fastställde och således ovilkorligen kunna förändras; och då den öfverklagade olika beskattningen egentligen eger rum för de redan skattlagde Qvarnarne, så att, med bibehållande af den dem påförda Grundskatt, icke allenast samma 0- ojemnhet i beskattningen, som förut skulle qvarstå, utan ock en mängd frågor om nedsättning i Räntan uppkomma, förorsakande kostnader för Qvarn-egare, och det med förändringen afsedda ändamål således föga vinnas; Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. No lo. 33 vinnas; så anser Kongl, Majit, för Sin del, förslaget, om det skall antagas, böra i allo utföras och således alla å Sågqvarnar förut verkställda skattläggningar förfalla, och Qvarnarne endast till Bevillnings erläggande upptagas.
Men — gångne äro nu månge af hans verkmästare och flinka arbetare. — Måtte vi arbeta ånyo, innan de öfrige hunnit föråldras. — Trollhätte nya canal stiftar visserligen nu ett dylikt gagn; mea scalan är otillräcklig. Hvad beträffar den påstådda frånvaron af all propos. från Regeringen i detta ämne, är det verkliga förhållandet att förb år upptager Svea canal, och t. o. m., om jag ej missminnes, upptager den främst bland de företag Regeringen deri recommenderar till Ständers behjertande. Här slutar jag, och ehvad resultaterne af våra debatter i dessa dagars plena annars blifva må, skall dock hafva alstrats ett, till hvilket jag lyckönskar oss. —Våra för allmänna arbetsföretag gynsamma beslut skola nemi. hafva omisskänneligen ådagalagt att detta såsom väsendtligen tärande ofta signalerade Stånd med fosterländsk värma, upplyst och redbart, nitälskat för det allmänt nyttiga och för medlen till alla landsmäns förkofran. Hr af Uhr Gustaf: Efterverlden skal! förmodligen finna, att det varit önskligt om 1841 års Ständer hade angripit ifrågavar. arbete med större krafter, än nu kan ske. Efterverlden skall likväl finna en förklaringsgrund till vår tvekan deruti, att detta arbete, som sannolikt är ganska vigtigt, likväl blifvit med så mycken likgilltighet ansedt af Re gerin - D c n i\ M a r s e. m. 361 geriogen, att vi icke Lade haft någon undersökning derom, såvida icke den enskilda omtanken gått Regeringens i förväg. Men hvad eftelverlden aldrig skulle förlåta oss, det vore, att, när den skulle skåda tillbaka på våra nuvar. förhållanden, på vårt näringstvång, på våra barbariska strafflagar och de bedröfliga följderna af dessa båda omständigheter, nemi. det förvånande tilltagandet af brottslingnrnes antal, efterverlden skulle finna, att vi använda våra förnämsta krafter på canalarbeten och andra för industrien gagnande företag, men lemnade den arma mensklighetens sak å sido, utan att derföre göra något.
Orsaken till det i Norge antagna sättet vid beskattningen, är troligen den, att der icke, såsom hos oss, fiunes en allmän grund för bevillnm. Då nu en sådan hos oss förefinnes, tror jag det vara obehöfligt att frångå hvad förut varit såsom lämpligt antaget. Jag fortfar uti mitt förut framställda yrkande. Gr. Mörner: Efter min upfattning af Gr. Sparres förslag, omtalas der en åtgärd, som jag icke förstår huru landstinget skall kunna underlåta att verkställa, äfven om den icke i §:n omnämnes. Det är ju klart att då landstinget bestämt den utskyld, som sedermera skall af häradsskrifvare:! uttagas, en fördelning måste ske huru mycket hvarje häradsskrifvare skall uttaga af hvar och en af de inom hans distrikt boende skattskyldige. Gr. Sparres förslag har, bland annat, den fördelen att enl. detsamma fördelas skatten i förhållande till det taxeringsvärde, som de särskilda distrikten innehålla. Dessutom eger det ett annat företräde framför Utsk:ts förslag deruti, att det refererar sig till uttaxering efter samma grunder, som för kommunalskatterna äro bestämda. Man slipper äfven, genom antagande af Gr:ns förslag, det af PresteSt:t beslutade tillägget till Utsk:ts bestämmelser. Gr. Sparre: Då Gr. Mörner så klart och tydligt utveck lat mitt förslag, har jag ingenting annat att tillägga än att ett ytterligare skäl för dess antagande förefinnes deri, att genom detsamma delar af länet kuuna befrias från landstingsafgifterna, så vida de ickeaf ett företag hafva någon fördel, eller åtminstone en lindring i afgifterna åstadkommas. Hr von Koch: Sedan jag nu blifvit i tillfälle att när mare granska Gr. Sparres förslag, måste jag förklara, att jag fin - Den 11 Ok tober. 195 ner detsamma så oklart, att jag icke kan fatta, huru det skall kunna tilliimpas, och får derföre fortfarande anhålla om afslag derå och bifall till Utsk:ts förslag, med det af mig framställda tillägg till §:ns förtydligande. Frih. Tersmeden: Lika villig sorn jag annars är att gå Gr. Sparres önskningar till mötes, lika omöjligt är det mig nu att kunna göra det. Vi kunna väl icke besluta om en grund, som vi ej känna.
Majit i underdånighet anhålla, att inora landet födde mosaiske trosbekännare, äfvensom sådane bekännare, hvilka, utrikes ifrån inkomne, äro eller framdeles blifva till Svenska undersåtare antagne, må erhålla rättighet att bosätta sig och besitta fast egendom hvar helst inom riket. Då Borgare-Ståndets beslut i sig innefattar hvad Utskottet tillstyrkt och Ridderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet bifallit och, vid sådant förhållande, den väckta frågan icke genom två Riks-Stånds afslag å Betänkandet förfallit, men Borgare-Ståndets beslut, i hvad detsamma rörer rättigheten för mosaiske trosbekännare att här i riket besitta fast egendom, icke är lika affattadt med Utskottets af två Stånd godkända förslag, har Utskottet ansett sig böra vördsamt inbjuda Presteoch Borgare-Stånden, att, med frånträdande af bemälde Riks-Stånds beslut om afslag å Utskottets Betänkande, i Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets i ärendet fattade beslut instämma. Stockholm den 17 Augusti 1860. Stockholm, tryckt hos N. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 161. 1 \:o 101. Ank. till Exp.-Utsk. den 31 Augusti 18fi0, kl. 11 f. m. • Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, med det af Kommitterade afgifna underdåniga Betänkande och Förslag, angående Kommunalstyrelser.
Skrifvelse, N:o 83. framställda förslag till ny strafflag, deruti straffbestämmelser i berörda hänseenden finnas intagne, icke varder före, eller samtidigt med den nu föreslagna Riksdagsordningen säsom lag antaget, Statsmakterne torde böra vara betänkte uppå att vid den riksdag, då de nya Grundlagarne blifva gillade och fastställde, en serskild lag jemväl stiftas för de i ofvannämnde två §§ i Riksdagsordningen upptagne fall. Derjemte förekomme, alt åtskilliga stadganden i nu gällande Riksdagsordning blifvit ur den nya alldeles uteslutna på den grund, att de ansetts endast innefatta sadane reglementariska föreskrifter, som böra blifva föremål för den serskilda ordningsstadga, hvilken, enligt 2 g i den föreslagna serskilda artikeln, Rikets Ständer vid nästa riksdag, och så vida de nya grundlagarne då varda antagne, skulle ega att upprätta. Slutligen borde ock nämnas, att, i öfverensstämmelse med den i allmänhet följda grundsatsen, att enahanda stadganden icke må i de serskilda grundlagarne upptagas i vidsträcktare mån, än nödigt är, 44 § i nu gällande Regeringsform blifvit ur den nya Regeringsformen utesluten, såsom innefattande ett ämne, hvilket rätteligen tillhör Successionsordningen, der det ock finnes intaget. Med underdånig anmälan härom, ansåg II. E. Herr Justitie-statsministern sig böra tillstyrka, att Kongl. Majit täcktes godkänna ofvauberörda förslag till ny Riksdagsordning, serskild artikel och ny Regeringsform, hvilka nu upplästes, samt öfverlemna dem till grundlagsenlig behandling af Rikets Ständer uti nådig skrifvelse, i enlighet med dertill nu jemväl uppläst förslag. Uti hvad H. E. Herr Justitie-statsministern sålunda yttrat och tillstyrkt instämde Statsrådets öfrige ledamöter; och täcktes Kongl. Majit, med gillande af hvad hemstäldt blifvit, anbefalla, att till Rikets Ständer skulle allåtas nådig skrifvelse, sådan den, med dertill hörande förslag, finnes detta protocoll bilagd.
Duells-plakatet, så skulle med ansvaret derför förblifva såsom derom vore uti Lag och Författningar, stadgadt; att i5 punkten i KongL Förklaringen den 20 Mars 1807 innehåller, att, som allmänna lagen uti ofvannämnde §§. af 18 Cap. MissgerningsBalken omfattar med skydd alla Konungens embetsman och publike betjente i gemen, enär de äro stadde i embets-ärenden, så kommo ock alla de serskilda stadganden, hvilka, under åberopande af äldie protectorial, blifvit, tid efter annan, meddelade samt utsatte svårare straff och ansvar, än som med lagens allmänna grunder instämmer, att derefter till ali verkan förfalla, så alt hvad, som är uti lagens förenämnde rum i allmänhet förordnad! skulle lämpas lill alla i gemen och en hvar i synnerBifu till B. St. y Sami* 8 Jffd. 38 Häft. 2 IO Lag-Utskottets Betänkande, N:o i5o. liet, sora innehar publik syssla eller tjenst vid publikt Werk, eller andra sådane allmänna Inrättningar, som till Konungens, Rikets och det allmännas gagn och nytta äro vederbörligen gjorde; derifrån dock undantaget hvad, sora blifvit serskildt stadgadt, angående: 1:0 Militär-vakter, poster och patruller, uti Krigslagarne, enligt hvilka jemväl förbrytelser emot städernas Brandvakter, så väl sora Stadsvakten, när den är behörigen inrättad och bevärad, skulle anses; 2:0 Postförare och betjente uti Postordningen; 3:o Tullbetjente i författningarne om Tullverket; 4:o Dykeri-delegare och deras betjente, uti Dykeri-reglementet af den 22 December 1802; äfvensom det 5:o skulle förblifva vid hvad* som är föreskrifvet uti 12 Cap. 3 §.
Ari. oell Correctionsh. m. m. stena Krigsmanshus föreslagne reparationer för dervarande Corrections - Inrättnings behofver, lära, enligt Högloft. Krigs - Collegii förslag, uppgå till nära 20,000 R:dr B:co, oaktadt den större Reparation, som år a818 derå verkställdes. Vidimeras Fab. Edelstam, Tjenstförrättande Cancellist, N:0 44. Utdrag af Trotocollet, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott d. 13 Aug. 1823. Närvarande: Hr Justitiae*Stats-Ministern Grefve Gyllenborg. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna Grefve von Engeström. En af Rikets Herrar, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad. En af Rikets Herrar, Stats-Rådet Herr Grefve Cederström. En af Rikets Herrar, Stats-Rådet Herr Grefve Skjöldebrand. Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expeditions. Secreteraren Skogman. Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet ett af honom, på grund af K:gl. Äng. anslag till uppköp af Spannmål m. m. 141 Maj:ts den 6 innevarande månad i Nåder gifne befallning, uppsatt förslag till Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående utomordentligt anslag till uppköp af spannmål, för att, i händelse af allmännare missväxt, förekomma brist och hungersnöd. Hvilket förslag, sådant det vid Protocollet linnes bilagdt , Kongl. Maj;t, uppå underdånigt tillstyrkande af Stats-Rådets samtlige närvarande Ledamöter, behagade i Näder gilla ; och i enlighet hvarmed alltså den Nådiga Skrifvélsen komme att under denna dag, på vanligt sätt till Riksens Ständer expedieras.