Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad slutligen angår den sisla arten af lägre elementar-läroverk, bestående endast af de tvänne nedersta klasserna och försedda med 1 Rektor och L Kollega, hvaribland Kongl. Majit uti sitt förslag upptagit de under N:o 5 uppräknade dels nuvarande dels nya elementar läroverk jemte pa3dagogierna, har Utskottet, som angående psedagogierna skall här nedan meddela yttrande, ansett de af Kongl. Majit föreslagne läroverk böra till ifrågavarande klass hänföras, dock med undantag af Eskilstuna och de alternativt föreslagna Jacobs eller Clara, Catharina eller Maria skolor i hufvudstaden, om hvilka läroverk Utskottet förut yttrat sig, men med tillägg i enlighet med hvad Utskottet jemväl redan anfört, al Nicolai församlings skola i Slockholm samt af skolorne i Wimmerby och Filipstad, äfvensom af de skolor, som, i följd af nedannämnda till Utskottet remitterade motioner, kunna pröfvas tillhöra denna klass. Dessa motioner äro af Herr Palander, hvilken, i anseende dertill att Ronneby köping hittills saknat eli läroverk, der ungdomen kunde erhålla någon vidsträcktare undervisning, än den som i folkskolan bestås, begärt att ett elementar-läroverk med 2 lärare derstädes måtte inrättas. Herr Fristedt, söm, af anledning att Marstrands elementar-skola icke blifvit i Kongl. Maj:ts nådiga förslag upptagen, anhållit, att der anställde 2 lärare, nemligen I Rektor och I Kollega, måtte hugnas med enahanda löne-förmåner, som kunde blifva andra dylika skolors lärare tillagda. Herr Bäckström, hvilken begärt, alt den i Norrtelge stad befintliga, med 2 lärare försedda pedagogi, af Kongl. Maj:t föreslagen afl blifva eli elementar-läroverk med enahanda antal lärare, måtte erhålla ytterligare en lärare och således uppföras bland läroverk med L Rektor och 2 Kolleger.
Tiondeoch Hammar skalis-jernet, hvaraf det förra eller lionde-taclcjernel, beräknadt vid 1854 års statsreglering till 38,438 centner med ett värde af 71,400 R:dr och vid 1858 års till 37,500 centner, med ett värde, efter 2 R:dr, af 75,000 R:dr, ansetts icke böra, i anseende till intradens nedgående, beräknas högre än till 34.000 centner å 2 R:dr och således utföras med samt det sednare eller Hammar skalls-jernet, som, upptaget år 1854 till 20,160 centner med ett värde af 141,750 R:dr, samt år 1858 lill 10,000 centner med ett värde, efter 7 R:dr 50 öre, af 75,000 R:dr och hvaraf medium för åren 1855—1857 uppgått till 23,713 centner, nu, då hammarskatten från och med år 1858 utgår med hälften af dess dittills varande belopp, blifvit beräknadt till endast 12.000 centner och efter 7 R:dr 50 öre utfördt med 8:o. Svafvelbruks-lionde, som antogs vid 1854 års riksdag komma att uppgå lill 1,425 R:dr och vid den sistförflutna till 1,300 R:dr årligen, samt nu beräknats lill 9:o.
» Du k a n inte föreställa dig h u r vactalade om det omöjliga i vår förening. kert öfversten talade om sin e n s a m h e t och sin ö n s k a n att äga ett kvinnligt väsen, till hvilKusin Magnus h a d e ju i fråga om pekuniär hjälp varit alldeles omedgörlig. om d u. » Vid detta mitt svar erfor d r a ' sig tillbaka. » Hvarför, » tillade j a g a Anagram. * t® 1. En sak, som underkastad är kritik Och äges så af fattig som af rik Fast ej den ena är den andra lik. Redigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Hvad han i förra fallet oftast är. Men i det senare en stor konstnär Hans fader för det mesta varaplär. De tallrikar man äter steken på — De vare hvita, violetta, blå — Hur säger man dem vara, där de stå. Charad. Nu mitt första bildar Med mitt andra ord, Som är välbekant för En och hvar i nord. Re ' n för dörren står det, Väldet ock det tar, Sedan nu mitt tredje Sig tillbaka drar. Hvad äfven i vårt kära fosterland Man fordom köpte utaf munkens hand Mot ångerns och mot samvetskvalens brand. F. M. o p.£&gt; o »? OBS - C » Si CO £ «J m 0&gt; * ' Bfo 3 10. 17 10 Om än segerherren Visar uppsyn sträng Och ifrån mitt tredje Röfvat stor terräng, Skall dock detta — därtill Står värt glada bopp — • Med förstärkta kralter Och med makt stå opp. F. M. __ \ 7. Med anledning af att i vårt senaste nummer i artikeln » Damernas älsklingsdryck » felaktigt uppgafs, att Kathreiner ' s Kneipp-Maltkaffe innehåller » koffein » har » A.tB. ' Svenska Maltkaffefabriken Kathreiner ' 8 Patent; - meddelat, att till i m - pregneringen af dess fabrikat mycket riktigt e t t ur kaffefrukten utdraget extrakt användes, men aflägsnas likväl vid denna procedur det skadliga » koffeinet ». Preparatet erhåller d e t oaktadt kaffets a och o (Med porträtt). — » Byta flickor; » af Ej. Cassel.
Län till Kongs, holms, Ladugårdslands, Maria, Norr Telje och Skeppsholm* M*g»ziner Södermanlands dito till Nyköping» dito Uptala dito till Upfsla dito Veflernorrlands d;o till Hernöfand» dito Vermanlands dito till Veftris dito Östergöthland» dito till Lin köpings och Norrköpings Magaziner . Summa B i 1 a ga n Litt A. Sammandrag af upphandlad Spannmål och Proviant inom Riket År I8I2* Råg. Mått. Värde. Bredkorn. Ärter. Medel, pris per Tunna. Värde. Vigt. Bilagan Litt. !)♦ Sammandrag af Räkningarne med famtelige Länen uti Riket öfver de af Allmänna Magazins-Inrättningen gjorde förfträckningär till Landets underftöd År 18l2- W £ ST rr to 4 5 6 7 8 9 10 11 I 2 13 1 4 15 16 17 18 19 20 2 r o r» 23 24 25 Stockholms Stad Stockholms Lia Blekinge dito Calmare Chriftianftads Elfsborgs Gefleborgs Gottlands Götheborgs Hallands j Jemtlands I Jönköpings Kopparbergs Kronobergs Malmöhus Nerikes ^Norrbottens Skaraborgs Södermanlands Upfala Vermlands VeflerbottenB Vefternorrlands Vefimanlands ÖRergöthlands Debet Uteftående vid iS.i årsCintante medel till Spannmåls uppköp. Credit. Hafra. Ärter. Hörer till Bih. I. B. sid. ir Från Pommern Från Ryssland Tillkommer Toll., Tolag ochBeursafgiftér, forn vit erfatte år 1813 Genom Hahdlandea L enligt dess afgifne räk Tillkommer Tull., T< och Benrsafgifter, forn vit erfatte år 1813 Hvete. Råg. Korn; Hafra. Komma It. Rågmjöl. Mått. Medelpris per Tunna. Värde; Mått. Medel, pris per Tunna. Värde; Mått; Medelpris per Tunna. Värde.1 Matt; Medel, pris per Tunna. Värde. Mått. Medelpris per Tunna. M. Lagerwall, Bilagan Litt C.
Likt en lättjefull husmoder har det svenvar af långt större vikt än lifvet i Gud, så föll det då af sig själft, att skolan skulle medska hemmet nu och dä under den tid, som dela kunskap om kristendomens läror, samtidigt förflutit 3edan barnskolan blifvit så att säga därmed att hemmen uppfostrade barnen i enlagstadd, fått anfall af en feberaktig verksamhetslust — på skolans vägnar; barnen måste lighet med kristendomens ande. Det är nog sannt, att skolan redan då misslära att bruka sina händer till annat än odygd, brukade sin förtroendepost genom att bokstafskolan skall lära dem slöjd och allehanda arligen slå in stendöda lexor i barnen; men beten, skolan skall lära flickorna att koka mat, detta kunde ju omöjligt fått ske, om det ej tvätta och städa, och den skall skapa kommuredan varit sed i hemmen att egga barnens nalmän, kemister, geologer och andra lärda af minnesförmåga eller fåfänga och utmärkelselust tolfä trettonåriga pojkar. Hon skall med ett ord göra underverk i ett folklif, som är i medels björkris, rotting eller mutor. Skolan är alltid och allestädes blott en » rundsjunkande, emedan hemmen sålt sin förstfödslomålning » af lifvet och tankegången i tusentals rätt till denna sin tjänarinna samt svikit sin plikt. hem. Så slö har föräldrablicken därigenom blifvit, Ju mera man nu känner trycket af den till herrskarinna vordna tjänarinnan, dess lifligare att den tror sig se framsteg, där tillbakagånvisar sig begäret att öfverhopa henne med nya gen är tydlig. Ty nog är det en tillbakasysslor för att få sak med henne och så möjgång, när barnen, just vid den ålder då de ligen kunna åt hemmen förvärfva skenet af under föräldravårdens tuktan skulle med kropp och själ danas till lifskraftiga personligheter, maktegande gent emot henne. Hemmen kunna alltid få sak med barnskoinfösas dag efter dag i skolsalar och trälbindas lan, då fråga är om denna senares sätt att vid arbeten, för hvilka deras sinnen, själ och söka gifva barnen en kristlig uppfostran, ty håg äro främmande, och hvilka man dock plugdelta förmår icke skolan.
Fördomen mot förslags-anslag finnes icke allenast hos Borgareoch BondeStm, utan äfven till en del hos PresteSt. Utsk. ville hafva ett bestämdt anslag, men för att det skulle räcka till, förhöjdes den af K. M. begärda summan. Att denna högre summa likväl icke var för högt tilltagen, visar sig deraf, att det i år kommer att behöfvas öfver 200,000 Edr för detta ändamål. Under nuv:de förhållanden, och med den opinion, som i denna fråga gjort sig gällande, är jag likväl icke fullt förvissad, om det är klokt af E. o. Ad. att bifalla K. M:s Propos. och gifva 150,000 Edr under form afförslags-anslag; om E. o. Ad. skulle vara af den tanken, att det bör blifva förslags-anslag, så bör summan höjas till 175,000 Rdr. Hr Bildt har upgjort en kalkyl med afseende på de olika Ståndens möjliga beslut, jag vill upgöra en annan. Om E. o. Ad. gifver 150,000 Edr under form af förslags-anslag, PresteSt. bifaller Utsk:s förslag, de båda andra Stånden gifva 150,000 Edr, men såsom fast anslag, då bortfaller frågan om förslags-anslag och om summans höjande till 175,000 Edr, och 150,000 Edr står qvar såsom ett bestämdt anslag. Jag får derföre fästa upmärksamheten på att om E. o. Ad. bestämmer, att det skall blifva förslags-anslag, så bör summan bestämmas till 175,000 Rdr. Hr Bildt, Didrik Gillis: För alt bevisa Hr Hjärne, att Förstärkta Utsk. kan komma att votera mellan 150,000 och 175,000 Edr såsom bestämdt anslag, behöfver jag endast nämna, att alla Stånden kunna fatta olika beslut, och då skall hvarje beslut pröfvas i Förstärkt Utsk. Man har yttrat, att man utan afseende på den s. k. Eiksdagstaktiken bör uttala sin öfvertygelse.
Lifvet på Island under sagotiden SAGOTIDEN*** LIFVET PÅ ISLAND UNDER SAGOTIDEN. AF HANS OLOF HILDEBRAND HILDEBRAND. STOCKHOLM, JOSEPH SELIGMANNS BOKHANDEL. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1867. FÖRORD. Följande framställning af det forntida lifvet på Island har tillkommit i form af föreläsningar, hvilka jag, på anmodan af herrar Kommitterade för vetenskapliga föredrags anordnande i hufvudstaden, hållit å Stora Börssalen den 11 Februari och de fyra följande måndagarna innevarande år. Min afsigt, när jag valde detta ämne och då jag nu, till en del i följd af uppmaningar från olika håll, utgifver föreläsningarna, har endast varit att sprida kännedomen om den på historiska källor rikaste afdelningen af Nordens forntid, icke att komma med splitternya frukter af egen forskning. De flesta af de hithörande frågorna äro ännu ofullständigt lösta. Att på ett uttömmande sätt behandla dem skulle kräfva en menniskoålder eller mer. Det är mig en kär önskan att, såvidt tid och krafter medgifva, uppträda som medarbetare för ernåendet af detta för oss högvigtiga mål. Den förberedande öfversigten af det redan undangjorda arbetet, har jag här velat i utkast meddela. De arbeten, jag förnämligast, jemte sjelfva den Isländska litteraturen, rådfrågat, äro Vigfússons afhandling om Genom att här nämna dessa författare och härmed uttala min tacksamhetsskuld till dem, har jag ansett mig kunna fritaga mig från upprepade citater. Har jag någon gång hemtat en uppgift eller åsigt af en annan författare, må han icke anse sig, genom min tystnad, beröfvad äran af företräde i upptäckt. Genom att undvika noter har jag deremot beröfvat mig sjelf tillfälle att rättfärdiga särskilda punkter, i hvilka jag varit af olika mening med mina föregångare. Dasents förträffliga upplaga af Njal Stockholm den 31 Maj 1867. INNEHÅLL. Sid. FÖRSTA KAPITLET. Inledning. Island upptäckes. Ingolf och Leif, de förste landnamsmännen. Högsätessuler. Reykjavik. Qväll-ulf och hans söner.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. hufvudsakligen utgjordes af inflytande seglations-afgifter, icke lemnade något öfverskott att använda till ifrågavarande företag, helst inkomsten af berörde afgiftcr otvifvclaktigt komme att minskas till följd af den lastångfartyg i nåder medgifna befrielse från dylika afgifters erläggande, Kongl. Maj:t måtto täckas till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om beviljande för ifrågavarande ändamål af ett mot den beräknade kostnaden svarande anslag af 45,000 R:dr Riksmynt; i anledning af hvilken framställning Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader uti infordradt underdånigt utlåtande af den 23 nästlid ne September yttrat, det Styrelsen ansåge detta företag, genom hvars verkställande den stora trafiken å elfven skulle vinna betydlig lättnad oell säkerhet, vara af särdeles vigt, hvadan Styrelsen funnit sig böra i sitt General-förslag uppföra Röda bergets bortsprängande till ett särskildt anslag af 40,000 Rxlr Riksmynt, under antagande att, i händelse till arbetets utförande verkligen skulle komma att erfordras liela den beräknade summan, 45,000 R:dr, det icke torde blifva omöjligt för Direktionen att anskaffa hvad som utöfver statsbidraget kunde åtgå. e) Carlstads nya Ilamnbyggnads-direktions utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län med skrifvelse den 23 nästlidne Augusti insända och förordade, samt den 16 i sistlidne månad inför Kongl.
Mig synes det Herrar Revisorer bort framlägga åtminstone en probabilitet» beräkning öfver da ofelbara förlusterna vid ännu förestående indrifning af undsättningsskulderne, då en sådan beräkning syne*, kunnat verkställas i grund af redan derom inhämtad erfarenhet: då härtill korumer, att förlusten af Italienska Expeditionen sannolikt blifver Större än den af Revisorene är beräknad: att en del egendomar m. m. troligen äro upptagne till vida högre värden, än hvartill de möjligen skulle kunna realiseras: att vinsten af biännerirörelsen redan visat sig vara ingen, och lör framtiden synes icke mera lofvande, att det nu förhanden varande spannemåls lagret, ej kan utan en högst betydlig förlust iealiserasi och att det är förskämning och afskrifningar undsrkastadt. Om detta sålunda blifvit tagit i betraktande så skulle ett betydligt deficit i stället för behållning visat sig; och då ännu härtill kommer, att inrättningen på sådant sätt saknar all möjlig utväg till inkomst; så finner man att Verket redan saknar all utväg till räntebetalning af 00,000 R:dr till Barn, ken, äfvensom till bestridande af Verkets ad* Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. 1 Band, 28 Den 17 Februari i. imnistrationskostRad af omkring 60,000 R:dr Banco. Om nu dessa slutsatser med någorlunda visshet kunna hämtas ifrån Herrar Re. visorers berättelse, så synes mig följden he!t enkelt vara, att Allmänna Magazinslnrättningen är banqueroutte Om nu detta utslag är rigtigt, så synes mig, att Herrar Revisorec bordt helt oförställdt sorn sådant för sine principaler, Rikets Ständer, framställa det: ochanser jag nu förhållandet af StatsUtskottet hörr upp. lysås och Riksens Ständer ofördröjeligen tilikännagifvas.
— Hvad besittningsrätten angår, så medgifver jag förstnämnde uppgift som ganska rigtig; men månne derigenom att en Ronde är innehafvarare af Frelsejord, den öfriga Skattejordsegaren derigenom fått en lättnad i de bördor, som åtfölja possession af Skattejorden? — Man svarar derpå, Nej! — Olikheterna i jordens natur och olika beskattning äro desamma, i hvilken hand som heldst; följaktligen måste egaren med rättigheter och skyldigheter göras beroende af jordens natur, men icke denna af egaren.” ”Såsom Ledamot i detta Höglofl. Utskott, vid innevarande Riksmöte, har jag, då fråga förevar, om åtskilliga Grundlagsförändringar, ofta hört åperopas och tilllämpas 81 §• RegeringsFormen, nemligen att Grundlagsförändringar icke utan i högst nödvändiga fall böra tillstyrkas. — Jag Constitutions-ZJtskottets betänkanden. 187 har äfven hört, att, under öfverläggning angående förbättring i nu varande Representations-rätt, det Riksstånd, som närmast varit beroende af förändringen, inom sig sjelft, uppgjort framställningen, om, med antagandet af förslaget, det kunnat anses af förutnämnde egenskap ; och på grund af allt detta, har jag, som önskat likhet i princip och handlingssätt, ansett Frelseegarens rätt obehörigt utsträckt, genom en ny tillstyrkt representationsrätt på Skatte* mannens lagligt besfästade område; hvarföre jag äfven ansett mig pligtig att, såsom Representant af BondeStåndet, protestera emot Utskottets förslag, och får derjemte ödmjukeligen anhålla, att denna min reservation må få åtfölja Utskottets betänkande till Rikets Höglofl. Ständer.” Och skulle denna särskildta mening, hvari jemväl Riksdagsmännen Olof Olofsson och Nils Håkansson samt Bancofullmägtigen Johan Olsson Longberg instämde, Memorialet, genom ProtocollsUtdrag, åtfölja. Ex Frotocollo J. D. Valerius. J88 Constitutions-Vtskott.ets betänkanden. AnUom d. 16 Julii 1823.
För kronolägenheten Klintorp {- mantal i Törnevalla socken af Åkerbo härad af Östergöthlands län finnes antecknadt, att lägenheten är på 30 år ifrån 1853 bortarrenderad för 12 tunnor 12 kapp. spannmål årligen, intagna i hela den årliga spannmåls-arrendesumman här ofvan för samma län, samt för jordeboksränta af 4 R:dr 9 sk. 9 rst. och hemmantalsränta 1 R:dr 30 sk. 6f rst. årligen efter kronovärdi jemte kronotionde 1 tunna 8 kapp. spannmål, af hvilka räntor 8 sk. boskapspenningar äro kronan behållna, och 5 R:dr 32 sk. 4 rst., nu på indragnings-stat utgående till Fjerdingsman inom Linköpings fögderi, komma, i mån af dessas afgång, att till kronan indragas. Den vid tiiltriidet för en gång erlagda städjan, 560 R:dr, är inberäknad i de ofvan tecknade 661 It:dr. Härförutan är anmärkt, att, för 2:ne särskilda lotter af ladugårdsgärdena vid Linköp ing, för Herrebro eller Husängen i Borg och Löths socken, samt för Johannisborgs slottsvallar vid Norrköpings stad, de sammanlagda årliga arrendena 183 tunnor 12 kapp. spannmål, inberäknade i ofvan upptagna hela årliga tiva spannmålsarrendet för länet, 314 tunnor 24 kapp., ingå till Landshöfdinge-löneregleringsfonden. SlatK-UtikotteH Ultåtandi, A':o 163. 3 b) inom de på Kongl. Kammar-kollegii 2:dra Provins-kontor indelade län. Kalmare län*) * Malmöhus län . Christianstads län Hallands län Kronobergs län, utom städja för en gång 406 R:dr Summa Penningar. R:dr sk. Spannmål. Kammar-kollegii 3:dje Provins-kontor indelade län. Elfsborgs län Penningar. Spannmål.
Jag reste verlden omkring, än som en elegant, en ursinnig slösare, en verldsman, än som en otillgänglig misantrop, en mystisk menniskovän, en barmhertig samarit i frack och glacéhandskar, som uppsökte nödens barn i vindsrum och källarvåningar, och ofta deribland till belöning fann mer tjusande föremål än någonsin i salonger och boudoirer; jag gjorde mig skyldig till alla upptänkliga dårskaper och bizarrerier, jag sökte nöjet öfverallt, ända till dess lägsta orgier, och – afsmak, vedervilja och den aldrig hvilande saknaden, blef allt hvad jag fann då gaf jag denna saknad namn af hemsjuka, och nöjd att ega ett ljud att benämna den med, öfvertalte jag mig sjelf att jag ändtligen funnit botemedlet för min sjukdom. Jag reste hit; jag återkom till min mors hus i Stockholm och mottogs af dess enda invånare, min gamla amma; jag gret tårar af ljuf och innerlig rörelse ty hvar finns det hjerta, som ej veknar vid återseendet af den plats der hans vagga stått, det rum der hans mors sånger lullat honom i sömn, det hem der hon varit hans goda engel, som väcker minnet af den tid då vår verld begränsades af barnkammarens väggar, våra lidanden voro barn af sekunden, och flydde innan ännu tårarne på våra kinder torkat, och den moderliga famnen var en hamn, der ingen smärta, ingen fruktan kunde hinna oss? Men fåfängt gaf jag namn af hemsjuka åt den djupa mjeltsjuka, den dimma i min själ, som hemmets luft icke ens förmådde skingra; den återkom tung och kall öfver mitt hjerta, jag måste åter ut jag tog farväl af min gamla trogna Gertrud och reste. Du vet att jag eger en onkel; mycket yngre än min far, är han ännu knappt sextio år.
Ordinarie räntan, hvaraf den indella, som utgår till vissa embetsoch tjenstemän, stater och inrättningar, och hvilken vid 1854 års statsreglering beräknades till 2,514,735 Riksdaler samt af Rikets sednast församlade Ständer upptogs till 2,685,000 Riksdaler, ansetts böra, sedan derifrån med 16,000 Riksdaler afräknats värdet af de Förste Landtmätares f. d. indelningar, hvilka numera äro Kronan behållna, utföras med endast R:dr R:mt 2,669,000: hvaremot den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna delen af nämnda ränta, hvilken beräknats år 1854 till 1,452,000 R:dr och 1858 till 1,912,000 R:dr, blifvit, med tillägg af restantierna å densamma, jemte nyssnämnda indelningar, beräknad till 1,990,000: 2:o. Tionde-spanmålen, hvaraf den indella, som beräknats år 1854 till 657,808 kubikfot 2 kannor, värde 1,044,140 R:dr R:mt, och år 1858 till 631,025 kubikfot, värde 1,262,050 R:dr R:mt, nu, med qvantitetens bibehållande, oförändradt utförts med 1,262,050: och den Kronan behållna delen af tionden, sorn upptogs år 1854- till 114,660 kubikfot, värde 182,000, och 1858 till 125.000 kubikfot, värde 250,000, ansetts kunna beräknas till 140,000 kubikfot å 2 R:dr eller till 280,000: 3:o. Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda pris, beräknad, såsom vid de båda sednaste statsregleringarne, till 6,600: 4:o.
IkIhuga af arbetsklassens kviiinor föl-eclraga f ör närvara: ide f örbiizclel se iitaii laglig bekraf telse af friilctaiz för det olidliga tyianizi en siipig och lastbar inan iiiider lagens skydd 1rsi.n iitöfva i iikteiiskapet. Frn Montelius ahförde exempel p i de svhigheter och den tidsiitclriikt, soin ofta bli följden af den iiii giillande procediiren ' för erIiå~llaiicle af Aktensky~ssl; ilnad. För iiiotionen iittd.de sig vidare ri ksclagsin änneii Wazwimky, Biilozo och Zotte~nzaqz, .livillra bl. a., till svar på lir 3Iaiikells påståeiic e, att motionen visade för stor partiskhet .mot liiistriiii, framhöllo, att det jnst vore lrviiinan, den äfllare delen af miinskliglieteii, soiii Beliöfde * slqrclcl mot den briitale och starke niaiilieii. Ofverste1ö; j tiiant von &amp; ch, aiisig iikteiislcapets o~ipplösligliet f ör idealet och tyckte, att slzilsnlässorna slmlle försv~ii: as, icke iiiiderlättas. Hade 1iiisti.iin ' en g h g lofvat att i nöd: och lust iilska inaiiizen vore, det 1ieii1ie.s plikt att iiiider alla onistäiicliglieter Iiilla detta l (, fte, en: plikt, hvnrs iippfyllaiide ei@ast h a d e förädla och liöjahenne.
Voteringen har utfallit med 66 ja och 53 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionen. Den, som vill, alt väckt förslag om beviljande af en årlig pension för Direktören i Första Salpeter-sjuderi-distriktet, Assessoren m. m. C. F. Plageman icke må af Rikets Ständer bifallas, röstar ja; den det ej vill, röstar * »ej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att bemälde Plageman, när han från Direktörs-befattningen undfår afsked, skall å Allmänna lndragnings-staten upp föras med en årlig pension af 2,000 R:dr R:mt. Som voteringen gifvit ett resultat af 51 ja och 67 nej, sedan en voteringssedel blifvit kasserad, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med nej-propositionen. 64:de voteringen. Den, som vill, ali Ordningsmannen vid Institutet för döfstumma och blinda J. 0. Ljunggren vid afskedstagandet må uppföras å Allmänna lndragnings-staten till åtnjutande för återstående lifstid af en årlig pension utaf 600 R:dr Runi, röstar ja; Stals-Ulskollels Memorial M 216. 23 den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer beviljat Ljunggren dylik pension till belopp af 400 R:dr sagde mynt årligen. Omröstningen bar utfallit med 106 ja och 13 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionen. 65:te voteringen. Den, som vill, att den till Professoren m. m. C Palmstedt från Allmänna Indragnings-staten nu utgående årliga pension af 1,500 R:dr Runt skall förhöjas till 3,000 R:dr samma mynt, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, kommer nämnde pension att uppföras med ett förhöjdt belopp af 2,000 R:dr Runt årligen. Voteringen bar visat 27 ja och 92 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med nej-propositionen. Deri, som vill, att väckt förslag om beviljande af pension för Med.