Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 11 Oktober 1847. Carl Lilljeborg, Arkivarie i Jiistitie-slatsexpeditionen. Bi/i. litt R. St. Prof. 1847. 2 Sami. 10 Bil. till R. St. Justitie-ombitdsrnans Embetsberättelse ehn 15 Nov. 1847. Förteckning a Rikets Ständers vid 1844 oell 1845 Arens riksdag till Kongl. Maj:t, genom Dess Landlförsvars-departemenls Kansli-expedition, aflåtna underdåniga skrifvelse!1, jemte Kongl. Maj:ls i anledning af dem fattade beslut eller vidtagna åtgärder. 59:o *) Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 9 Oktober 1844, angående behofvet af mililär-poster lill bevakning vid Lånekontoren i Malmö och Göteborg (7). 1844 den IG Oktober föredragen; och ville Kongl. Maj:t, med bifall till Rikets Ständers underdåniga anhållan, i kommandoväg förordna om ifrågavatande militär-posters utsättande.
Banco-Utskottet: 1:0 Kongl. Maj:ts, den 19 sistlidne November afgifne, och den 28 i samma må - Den 4 December f. m. nåd e. m. pä bordet lagde, Nådiga Proposition, om rättighet för SparBankerne i Riket, att, emot ränta, i Banko-Disconten insätta en del af deras fond, för att, i mån af behofvet, kunna åter derifrån uttagas och disponeras m. m.. 2:0 Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sistlidne November e. m. på bordet lagde motion, innefattande förslag till ny Banco-Ordning. , 3:o Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sistlidne November e. m. på bordet lagde motion, med förslag till ny Banco-Ordning, i händelse Rikets Ständer Bank skulle fortfara att vara LåneBank; jemte de afåtskillige Ledamöter, i anledning af Herr Hjertås nyssnämnde tvenne motioner, denna dag afgifne yttranden. Constitutionsoch Lag-Utskotten : Kongl. Maj:ts, den 26 sistlidne November afgifne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition, med öfverlemnande af förslag till ny Prestvals-förordning; jemte de af åtskillige Ledamöter rörande samma ämne afgifne yttranden: Bancooch Lag-Utskotten: Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sistlidne November e. tn. på bordet lagde motion, i68 Den 4 December f. m. innefattande förslag till ny Lag för Privata Banker. Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande BnncoUtskottets den 26 och 27 sistlidne November under N:o 1 och 2 afgifne, samt den 28 derpåföljde November e. m. på bordet lagde, Memorial: 1:0 I fråga om formulaire för den Ed, som Rikets Ständers Ledamöter af samma Utskott och de vid dess Canzli anställde Tjenstemän vid nuvarande Riksmöte böra aflägga; 2:0
R;‘lr lätt försäljbara Riksgälds-Conlorels Obligationer, saint med 3,600,000 inflytande ränte - 16 Banco-Utskottels Ltlåtande, N',o 150. och capital-afbetalningar. Under della quinquennium, som nu redan är börjadt blir deremot förhållandet som följer; upplåningarne böra gifva samma resultat, nu som de under föregående år kunnat gifva; men Riksgälds-Contorets Obligationer hafva blifvit förminskade lill 4 millioner, och hvad sorn af inflytande ränteoch capital-afbetalningar icke genast ovilkorligen åter skall i rörelsen utgå, utgör nu ej mer än något öfver En million ; och af denna million disponerar man ändå genom detla Betänkande hälften lill ett ändamål, hvarigenom dessa 5oo,ooo R:dr för omkring ett fjerdedels sekel blifva för Banken, i afseende på dess förmåga att dess förnämsta åliggande uppfylla, helt och hållet onyttiga. Den, som lika med mig fäster en den hufvudsakligaste vigt vid denna Banco-Fullirägtige gifna förmåga lill sedelindragning ulan lånerörelsens hämmande, en förmåga, som jag anser innebära den både genaste och säkraste och derföre naturligaste utvägen att ersätta de större förluster, Bankens melalliska Cassa lider, den skall finna en väsendtlig dubbning i Bankens ställning vid denna Riksdag åtminstone vara förberedd; och, för att göra förändringen så liten som möjligt, har jag tillstyrkt bildandet af en Reserv-fond af En million, i den förutsättning likvist, alt de denna Reserv-fond tillhörige medel skulle blifva icke för längre lid i någon lånegren fästade utan rörlige och för Bankens eget behof lätt tillgänglige. Man torde väl anmärka, att Banken nu i egen fond har i Handelsoch Närings-Disconten omkring 3 millioner mera än vid förra Riksdag; och att de i denna Disconl-rörelse instuckna medel äro för Banken sjelf alltid ganska lätt disponibla.
Jag sökte visa, att delta olika förfarande hade sin grund i olika åsigter om verkan af stämning, samt antydde, alt jag, på uppgifna skäl, höll före, att med vår lag och rättegångsordning bäst öfver ensstämde den åsigt, som i 41 punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 uttalas, nemligen att den. som en gång fått njuta till godo laga stämning, eller eljest blifvit lagligen hörd, borde, uti allt hvad sedan förelöper i saken iakttaga hvad lag 84 i allmänhet stadgar, samt han eljest kunde till bevakande af sin rätt finna vara för sig nödigt; oell alt följaktligen någon dylik föreskrift för käranden, att meddela lagligen stämd men uteblifven vederpart innehållet af Rättens uppskofsbeslut, icke erfordrades; men jag hemstälde icke destomindre, huruvida Rikets Ständer ej skulle finna nödigt att, till brytande af en nog allmänt inrotad praxis i berörda afseende, antingen införa i någon § af 18 kap Rättegångsbalken ett tillägg i ofvanantydda syftning, eiler ock hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att en erinran om lagens rätta mening i denna punkt blefve vederbörande domare genom nådigt Cirkulär meddelad. Jag uttryckte nemligen farhåga, att en förändring i vissa domstolars eller domares under längre tid iakttagna förfarande, att föreskrifva kommunikation af uppskofsbeslut, skulle, om den plötsligen och omärkligt infördes, kunna hafva lill påföljd, att en uteblifven part, i förväntan på en dylik, förut vanlig kommunikation, kunde utsätta sig för äfventyret af talans förlust eller försittande af upprepade förelägganden, åtföljda af ständigt ökade vitén. Denna framställning lyckades icke tillvinna sig hos Lag-utskottet sådan uppmärksamhet. att hon gjordes till föremål för Rikets Ständers pröfning. Sedan dess har jag under mina embetsresor genom efterfrågan ytterligare erfarit, hvilken osäkerhet, hvilket vacklande än hit än dit, i åsigterna rörande delta ämne, är rådande ibland domare.
Ämnade att vara centralorter för den samhällsverksamhet, som yttrar sig uti industriens och handelns olika yrken, äro städerna förbundna att bestrida kostnaderna för anläggningar och inrättningar, åsyftande underlättandet af rörelsen inom dessa yrken, och dessutom att i flera riktningar upprätthålla den dervid nödiga säkerhet och rättsordning. Uti detta grundförhållande, som betecknar karakteren af städernas, eller köpstädernas ställning och bestämmelse i staten, ligga froen till en mängd utbildningar af förpiigtelser och rättigheter. Många af dessa utbildningar, som ur en synpunkt antaga naturen af förpiigtelser mot staten, antaga emellertid, ur en annan, naturen af rättigheter för kommunen. Det låg uti beskaffenheten af de tidehvarf och de förhållanden, i och under hvilka städerna på kontinenten, mer eller mindre troget efter mönstren af de romerska municipalförfattningarne, under medeltiden organiserades, att de friheter, i jemnförelse med landsbygden, som dem tillerkändes och genom privilegiibref bekräftades, af stadskommunerna med regeringarnes bifall betraktades såsom välfångna rättigheter, oförkränkt likväl Statens öfverhöghet. Samma uppfattning gjorde sig likaledes gällande i Sverige, och dessa rättsåsigter bestå ännu i dag. De vigtigaste af dessa rättigheter, oberäknadt de lucrativa, voro: egen jurisdiktion, egen ekonomioch politi-förvaltning, med rättighet att i afseende derå utfärda påbud och stadgar, kommunen till efterrättelse, rättighet att tillsätta sina embetsmän och förvaltare, uteslutande disposition af sina kommunala inkomster och medel, och befrielse från skyldigheten att underkasta sitt drätselverk statens revision. Dessa rättigheter egde fordom mångenstädes en ganska exclusiv karakter. I Sverige har, såsom kändt är, stadskommunernas jurisdiction uti rättegångsordningen endast utgjort en första instans, och den omständigheten, att inom dessa kommuner jurisdictionens och förvaltningens handhafvare varit samma personer, har sedan länge ledt derhän, att regeringsmagten tager del i stadsstyrelsens tillsättande. Men underhållet af sina styrelser med allt hvad dertill hörer åligger emellertid stadskommunerna, och inkomsten af stadsjorden är ett af medlen dertill.
StatsUtsk. har visat, att genom de för Forsshaga och Degeforss slussanläggningar reserverade medlen, utgörande 21.000 r;dr, tillika med hvad uti Storamirals-embetets 3:dje afdelning linnes i behåll, uppkommer en för strömrensningarna i allmänhet detta år disponibel summa af 23,000 r;dr. Vid sådant förhållande tillstyrker jag, med afseende å det vigtiga och nyttiga ändamålet, återremiss af betänk., på det StatsUtsk. må komma i tillfälle att taga i öfvervägande, huruvida Ulsk. skulle finna lämpligt, att åtminstone tillstyrka fyllnad af hvad som brister uti det begärda beloppet af 50.000 r:dr, med skilnaden emellan denna summa och de såsom disponibla befintlige 28,000 r:dr, hvarigenom 5o,ooo r:dr för innevar. års arbeten blefve att påräkna, utan ringaste sammanblandning, hvarken med den föregående eller blif 2 II. Ci Den »9 Februari tra. vande statsregleringen, I händelse af återremiss, anhåller jag a 11 delta mitt yttrande måtte få åtfölja densamma. Hr von Troil: I anledn. af en värd talares yttrade förmodan, att Storarnirals-embetets 3:dje afdelning ei skulle kunna -gå i författning oin uppgörande af arbetsplan för året, innan Sländerne fattat sitt beslut, om anslagets belopp, får jag meddela den upplysning, att detta embete redan projectvis uppgjort årets arbetsplan, under förutsättning, alt Ständcrne skulle bevilja anslag till lika belopp, som ägde rum sedan sist), riksdag. Enligt denna arbetsplan, som blifvit meddelad StatsUts k., skulle blott några tusen r:dr erfordras til! undersökningar för året rörande nya arbetsföretag, hvilka medel, enligt hvad StaisUlsk. har visat, finnas för behofvet oafkortade disponibla, äfvensom Utsk. visat att medel finnas för redan påbörjade arbeten. De ifrågavar.
», Amontillado, torrt, very fine old superior Fino secco Sherry, ett mycket torrt, gammalt och utsökt vin med charmant arom ... East India Sherry, ljust golden, fylligt, mycket gammalt och oöfverträffligt till sitt pris. Old Brown Sherry, mörk golden, mycket gammalt och fylligt 2.40 2.50 2.90 3.20 3.50 Pr flaska. ett godt bordsPortvin. vin Kr. 1.00 0.55 Cood special Port » » » » pr| Rich full-flavoured Port Golden Sherry, ett fylligt, 1.25 » Superior smakligt vin Fruity London Port 1.40 Very Superior Old London Port Fine London Sherry, halftorrt 1.50 » &gt; » torrt. Manzanilla, ett torrt vin med 1.80 Fine Sherry Muscatel behaglig arom och smak Fine Old Sherry Muscatel — Olorozo, ljust golden, fylligt Very Old Superior Sherry med utmärkt arom och Muscatel sm: " 2.25); Dinner Sherry, 1.00 1.50 2.00 2.50 Bordeaux-Vin, ett helsosamt och behagligt lätt vin, alldeles fritt från l, de ofta förekommande tillsatserna af starka spanska eller andra viner. Pr f-but. 0.60, - J-but. 0.35 Vöslauer (Schlumberger) _ Kr. 1.75 Vöslauer, Goldeck » » 2.75 V i äro enda försäljare i östra och norra Sverige för den renommerade \ i firman B. Schlumberger i Wien. | Detta rödvin kan stå uppslaget några dagar, utan att förlora sin arom. Chåteau d ' Estournel 1886, importerad i buteljer Kr. 2.90 Figeac S:t Emilion 1877 » 3.75 m. fl. sorter. Vin från S: jikos. Detta vin är ren drufva, behagligt med en svag muscatsmak.
Sedan härefter propos. till bifall å Utsk:s hemställan blifvit framstäld, men besvarad men Nej, blef, i öfverensstämmelse med Hr von Troils yrkande, K. Mits i ämnet aflätna propos. af R. o. Ad. bifallen. 43:dje och alla de öfriga punkterne. Utsk:s yttranden lades till handlingarne. Föredrogs ett från Vällofl. BorgareSt. ankommet Prot.Utdr., JXs 347, innehållande inbjudning till instämmande i BorgareSt:s vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.-Ulsk:s Betänk. JM 110 fattade beslut, att, med afslag å nämnde Betänk., besluta en underd. skrifvelse frän R. St:r i enlighet med Frih. Ahlströmers Betänk:t vidfogade reservation. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, enligt ankomne Prot.Utdr., Allm. Besv.- o. Ekon.-Ulsk:s Betänk, af Presteoch BondeSt. likasom af R. o. Ad. blifvit bifallet, samt att, då således ett R. St:s beslut i ämnet redan vore fattadt, R. o. Ad. torde finna, att BorgareSt:s förevande Prot.Utdr. icke föranledde annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Härvid ropades Ja, hvarjemte dock Hr Ribbing, Arvid, anmälde sig och yttrade: Ehuru Hr Gr. o. Landtm:s framställning torde vara den rätta, skulle jag likväl önska, att denna fråga kunde få hvila, intilldess underrättelse ankommit om utgången inom de öfriga Stånden af den gjorda inbjudningen. Här afgjordes frågan tror jag genom en enda rösts pluralitet. De, som talade emot Betänk., fästade sig hufvudsakligen dervid, att BondeSt., hvilket frågan 446 Den 26 Juli. egentligen angår, afslagit densamma. Skulle BondeSt. hafva antagitj inbjudningen, så önskar jag att få betänka mig på saken.
Palmstjerna och hade yrkat återremis, blott för att komma ifrån denna punkt, helst jag tror att Statslltsk. tager reda på våra anmärkmr, ehvad de göras förr eller sednare. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde i anledn. häraf om R. o. Ad. behagade uppskjuta med beslut öfver den af Hr Virgin väckta fråga tills 12 punkten förekom me till afgörande. Ropades ja. 7:o Anslaget af rotefrihetsafgiften till flottans materiella behof och 8:o båtsmannens förseende med kojer och täcken. Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. 9:o Exercis af flottans bemanning. Förra delen, ang:de den uti härtill förut anvisade, anslaget äskade förhöjning, af Ii. 31. till 90,000, och af Hr Rufelt till tSS,ooo r:dr. 336 Den 25 October. Hr Råfelt, anförde skriftligen: I afseende på 9 punkten eller exercis för flottans bemanning, måste med tacksamhet erkännas, att Utsk. till någon del afhjelpt denna för flottans personal så vigtiga angelägenhet, derigenom att Utsk. tillstyrkt hvad K. M. fordrat, eller en förhöjning af 45,000 r:dr b:co. Att Utsk. icke fästat någon uppmärksamhet på det af mig föreslagna högre anslag, enär K. M., som häst bör vara i tillfälle bedömma statens behof, icke fordrat mer, kun visserligen hafva skäl för sig; men jag hade då också väntat, att denna princip conseqvent blifvit tillämpad för hvarje annan enskild motion af statsanslag, hvilket dock ej skett, enär Utsk., i anledn. af Hr E. D. Grapes motion, utan att K. M. fodrat delta anslag, tillstyrkt, att underhållsoch lysningskostnaderne för Eggegrunds fyr utanför Gefle må af allmänna medel bestridas.
Län åter trott, att priset å Entrée-Billetterne kunde förhöjas. Såsom Stats-Ulskottet i dess förra Utlåtande förklarade, har Utskottet nogsamt funnit Theatrens bibehållande, utur flere skäl, böra befrämjas; Men, då Utskottet likväl fortfarande anser det ej instämma med egenskapen af denne Inrättning, att den samma hänföres till dem,' sorn Staten bör underhålla, har Utskottet, enligt den princip, sorn i detta hänseende äfven 1838 Stats-Utskottets Betänkanden. följdes vid sista Riksdagen, då någre Statsmedel icke bestämdes för Theätrens behof, utan det helt och hållit Öfverlemnades till Kongl. Majlis Nådiga godtfinnande att af de serskildte medlen fran St. Barthelemy, hvaröfver ingeri dispositions-rätt Riksens Ständer tillhörer, tilldela Theatren nödigt anslag, nu trott sig icke eller kunna till antagande föreslå den projecterade Bevillnings afgiften å Rikets Invånare i allmänhet för bruk och nyttjande af öfverflödsartiklar: Deremot Utskottet, i anledning af de hos Riks-Stånden gjorde förslag, finnér, det en serskild afgift inom Hufvudstaden och utaf dem, som egenteligen begagna Specfacletne, biliigen torde äga rum och troligen må kunna uppfylla behofvet. Riksens Ständer äga väl icke, efter StatsUtskottets tanka, att påbjuda eller fastställa någon sådan afgift, utan ankommer frågan derom på Kongl. Majus Nådiga pröfning : Men, om Riksens Ständer, såsom StatsUtskottet sig föreställer, icke finna något hinder för afgiftens bestämmande, utan fast häldre, i brist af andre tillgångar, anse detta vara en tjenlig utväg att inbringa det belopp, som Theätrens underhållande kräfver, torde Riksens Höglofl. Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla förslaget att komma under Nådigt öfvervägande, samt, om bifall dertill lemnäs, genom Kongl. Majus Nådiga åtgärd i verkställighet sättas.
För att kunna antagas till tjensteman vid Riksgälds-Contoret, fordras, såvida sökanden icke förut eger befordringsrätt vid detta Verk, att hafva vid ettdera af Rikets Universiteter undergått sådan examen, som berättigar till inträde i Konungens Canzli eller i allmänna Rättegångseller Räkenskapsverken; dock böra de tjenstemän, som anställas vid Fuilmägtiges eller » Commissariatets Canzli-Expeditioner, hafva aflagt den Akademiska examen, som fordras för att få fjenstgöra antingen i Konungens Canzli eller i Rättegångsverken; äfvensom den, hvilken befordras till Ombudsmans-sysslan. ovilkorligen bör hafva fullgjort, hvad förfaltningnrne föreskrifva, i afseende på dem, sorn i domarevärf må begagnas. 5 44; (Lika lydande med 183 § i 1§41 års Reglemente.) Till Commissarier, Secreterare och öfriga tjenstebefattningar vid Fullmägliges och Commissariatets Expeditioner, Kamererare, Ombudsman samt Cassa-Bokhållare, utnämnes bland competente sökande den, som^Fullmägtige, med afseende å Verkets fördel samt vigten och ansvarigheten af de serskilda befattningarne, hnna till den lediga tjensten mest skicklig och passande. Vid tillsättandet af öfriga tjenster, bör jemväl fullt erforderlig skicklighet, i förening med ett redligt och ordentligt uppförande, utgöra deri egentliga befordringsgrunden; men under uppfyllandet af detta oeftergifliga vilkor för hvarje befordran, böra de inom Verket förut anställde tjenstemän njuta till godo den i hittills gällande Författningar dem tillerkända befordringsrätt. ’ § 45. f / i • * •; - •- • •• . ; ;• ' s • , .; , * — ... r. * (Lika lydande med 184 § i 1841 års Reglemente.) Den, sorn till Commissarie befordras, måste, innan han får uppbära den Hör till Stais-Utskottets Memorial, N:o 313.
Ständer då, vid underdånig anmälan derom hos Kongl. Majit, skulle finna anledning göra den underdåniga hemställan tillika, att inga andra Pensioner för framtiden på Allmänna MagazinsFonden beviljas måtte, än åt sådana Inrättningens och Öfver-Styrelsens Embetsoch Tjenstemän samt Betjente, eller deras i fattigdom efterlemnade Enkor, hvilka icke på Allmänna Pensions-Staten äro till slikt understöd enligt Författningarna berättigade. Stats-Pkskottets Afdelning hnr äfven Val under Revisionen inhämtat ,N att en MagazinsInrättningen tillhörig, i Uiebro Stad belägen Egen* Den 37 Juli. Egendom med Tomt, hvilken till Krono-Rrän». neri Inrättningen derstädes 1 förra tider variE nyttjad, men i sednare tider emot ärlig afgift äf 150 R:dr Banco blifvit uthyrd, har, uppå underdånig ansökning af Biskoppen och Corn» mendeuren Herr Doctor Tingstadius, till underdånigste följe af Kongl. Brefvet den 1$' October 1810, blifvit till Stadens Scholas behof upplåten, hvarvid, uppå Kongl. Allmänna Magazins Directionens underdåniga hemställan, Kongl. Maj:t täckts i Nåder lofva atS om ersättningen till Magazins-Fonden för den* na Egendom vilja framdeles i Nåder sig yttra. Stats Utskottets Afde'ning anser ock för sin del billigt, att Magazins-Fonden hålles skadeslös för förlusten af denna egendom, hvilken vid afträdet år lgio uppskattades till ett värde af 1,541 R:dr 3 a sk. Banco, och hemsta!, ler fördenskull vördsammeligen, att Riksens Höglofl, Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder så föranstnllta, att den utlofvadeersättningen måtte Magazins-Fonden till godo komma, Ibland öfriga med Magazins-Inrättningens Förvaltning gemenskap ägande ärender, har Ståts-Utskottets Afdelning tagit speciel kännedom om de från Kongl.
Muzio sysselsatte sig med musik, Fabio med målning! Hela Ferrara var stolt öfver dem såsom hofvets, sällskapslifvets o c h stadens förnämsta prydnader. Endast till det yttre voro de olika, ehuru båda täflade med hvarandra i ungdomlig kraft o c h manlig skönket. Fabio var af resligare växt, hade en något blek ansiktsfärg, blondt hår och blåa ögon; Muzio däremot hade mörklagdt ansikte, svart hår, och i hans dunkelbruna ögon fanns ej den strå- lande glans, pä hans läppar ej det vinnande leende som hos Fabio. Hans tjocka ögonbryn hängde ned öfver de smala ögonlocken; hos Fabio tecknade sig på den rena, släta pannan de guldfärgade ögonbrynen i en liten fin båge. Muzio var i samtal mindre liflig, men med allt detta behagade de båda vännerna i lika hög grad damerna genom ridderlig artighet och fin belefvenhet. Samtidigt med dem bodde i Ferrara en ung dam vid namn Valeria. Hon ansågs som en bland stadens största skönheter, men hon visade sig sällan o c h lämnade endast sitt hem för att gå i kyrkan eller, vid någon större högtidlighet, på promenaden. Hon b o d d e. tillsammans med sin mor, en adlig, men icke rik enka, som ej ägde (DUN 216 några andra barn. Hvar och en, som endast sett Valeria, ingaf hon en känsla, ej blott af beundran, utan äfven af djup aktning; så imponerande och dock blygsamt var hennes uppträdande, och så föga syntes hon själf känna makten af sina behag. Somliga funno henne visserligen vara något blek; blicken ur hennes ögon, hvilka nästan alltid höllos sänkta, uttryckte en viss skygghet, ja, till och med fruktan. Hennes läppar krusades blott sällan af ett lätt leende, och hennes röst kunde knappt någon säga sig hafva hört. Men ryktet påstod, att den var förtjusande, och att Valeria, efter att hafva inneslutit sig i sin kammare, älskade att tidigt om morgnarne, då hela staden ännu låg i djup sömn, sjunga gamla sånger, ackompagnerande sig på sin luta.
Storamiralsembelets tredje afdelning har, den 29 Maj 1835, öfver denna ansökning afgifvit infordradt utlåt., och, med vidhållande af hvad afdelningen förut yttrat, föreslagit att, då 'från vallencominunicationsfonden, i anseende till dess inskränkta belopp, för tillfallet icke kunde meddelas bidrag, sådant inålle ske från ytde linfvndtiteln till utförande af en peeivbyggnad, hvilken afdelningen ansåg bättre komma att motsvara ändamålet, nemi. hamnens framlida vidmakthållande, än ett muddringsrnachineri. Då emedlertid tillgångarne på ytde hufvudtileln icke eller medgifvit att lill Landskrona hamns underhåll något bidrag kunnat anordnas, så har K. M. den 24 April 18 3ij anbefallt afdelningen att upptaga förenämnde arbete i det und. betänk, rörtde vatlencommunications-anläggningar, som före riksdagen borde till K. M. aflemnas, och har afdelningen, i anledn. deraf, än ytterligare föreslagit, att de calculerade 2Ö,ooo r:dr, till uppförande af en peei-hyggnad, finge utgå til Landskrona hamn, under villkor att staden, enligt dess förutnämnda erbjudande, genom årlig återbetalning ersätter J af koslnadssumman. Så stodo sakerna då representanten inom BorgareSt. för Landskrona vid denna riksdag — med fört-speglande af de 4<? Den ag M a r s f. m. stora vådor, sorn voro förenade med underlåtenheten att underhålla denna den enda på kusten från Warberg till Carlshamn befintliga krigsliamn,- samt med ådagaläggande att det vöre mindre af vigt för det enskildta samhället, att hamnen underhålles, emedan den alltid blir tillräcklig för den handel, som i Landskrona bedrifves, än för det allmänna, som på hamnens anläggande bekostat millioner och i en framtid icke utan högst betydliga kostnader kunde iståndsätta hamnen, om dess fullkomliga igenfyllande icke i tid förekommes, — föreslog, att åtminstone 25,ooo r:dr måtte, till uppförande af den utaf 3:dje afdelningen föreslagna peer-byggnad, för att hindra hamnens vidare uppgrundning, varda af R.