Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prinsens enträgna hyllning låtsade hon anse för en vanlig gärd af uppmärksamhet åt hennes kön, hennes stånd, hennes slägt; och med otvunget behag, men outtömlig fintlighet och omisskännelig afsigt ledde hon samtalet på andra ämnen, så snart hertigen försökte gifva det en öm riktning. Efter en angenämt tillbragt qväll och en läcker aftonmåltid gick man till sängs. Hertig Fredrik var den ende, som sömnen skydde. Ingen själsspänning störde konungens, ingen dåraktig fåfängas öfvermod riksrådet Fersens och hans grefvinnas, ingen förstulen trängtan den sköna frökens. Stackars prins! Denna lugna sömn bebådade din första, din enda rena kärleks graf. Efter frukosten följande dagen tog konungen Fersen afsides och förklarade, att det var med hans samtycke, som hertigen friade. Fersen betygade sin vördnadsfulla erkänsla för den ära, som vederfores hans hus, och skulle med glädje antaga ett så smickrande anbud, om det instämde med hans dotters böjelse. Föräldrarne hade långt för detta gifvit henne ett heligt löfte, att aldrig tvinga henne till någon förbindelse, sedan hon utfäst sig att icke, mot deras önskan, någonsin knyta något föreningsband. Grefven hänsköt således alltsammans till sin dotters fria skön, bad att hertigen måtte vända sig till henne och hoppades, att Hans Maj:t täcktes gilla detta grefvens förfarande och Hans Kongl. Höghet inse billigheten deraf. Konungen både gillade och berömde det. Fersen lät tillsäga sin dotter att infinna sig i förmaket näst bredvid moderns sängkammare, ledsagade sjelf hertigen till förmaksdörren och återvände till konungen. Prinsens och frökens samtal mellan fyra ögon räckte ganska länge. Konungen började bli otålig; men riksrådet Fersen bibehöll hela sitt lugn, inlät sig ömsom i statssaker, ömsom i frågor om landthushållning, och förde slutligen talet på Beylon, hvars nit för konungens tjenst, hvars osvikliga trohet och redlighet, hvars sällsynta rådighet Fersen på det högsta lofordade. Ändtligen öppnades våldsamt en dörr och hertig Fredrik inträdde.
Armeens PensionsCassa, för Statsanslagen till Militaire Enkors och Barns pensionerande. Kongl. Comiteen för Salpeter Ärendena. Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket. f, Directionen öfver Allmänna Garnisonssjukhuset i Stockholm. C 2 3 från StorAmiralsEmbetets Tredje Afdelning, för förvaltningen af Anslaget lill Strömrensningar och lättade Vattencommunica t i on er, samt Kongl. ConvoyCommissarialel~ Alla dessa Verks oell Inrättningars afslutnde Räkenskaper med t i 11— hörande Kongl. Bref, Prolocoller oell Registratur för åren 1833 och 1833 hafva, med undantag af hvad i StatsUtskotiet vid sednaste Riksdag undergått pröfning, af Revisorerne blifvit granskade, äfvensom Räkenskaperne för: Matesoch Tross-Pass&volaneesamt Allmänna HingstmedelsC as som a. Kongl. Krigs-Academien. Carl Gustafs Stads Ge-vårs Factor i ; samt för SlatsAnslagen till: Kongl. ÖfverlntendentsEmbeteU , Slottets underhåll.. Stockholms Stora BarnhusStuteriÖfver Styrelsen. EjcercitieEsijnadronernes underhåll. Artiller i Hästars underhåll, samt Extra Stats Anslaget lill FörsvarsVerkets iståndsättande. Vid undersökningen af Stats Veidets tillstånd och förvaltning för åren 1832- och 1833, hafva Revisorerne granskat icke allenast de för dessa år afslutade Rikshufvudböcker, hvilka för nämnde år visa förhållandet imellan den af Rikets Ständer vid 1S28—i83o årens Riksdag uppgjorda StatsKeglerrng och det verkliga utslaget med Inkomster och Utgifter, utan också, väl Kongl. StatsContorets som andra för allmänna medel redovisande Verks och Inrättningars Räkenskaper, af hvilka Rikshufvudböckerna utgöra; en sammanfattad Redogörelse.
Qvantitet för Tullber. Inf.-Tull. Utf.-Tull. R:dr S. r. R:dr S. r. R:dr s. r. Inventarier i Skepps.-för hvarje-, 100 Rd. afl / Auctions> brukade å förolyckade eller sjö- 10 skadade utländska fartyg . I inrops1 v summan. J 9 Ister t Svineller Gås Jern: Gjutet: F ri tl 9 Tackoch Ballast-, af Bergmalm (förbudet till inoch utförsel) i Sk#St.v. 4 24 4 24 8 af Sjö- och Myrmalm (förbudet till införsel) ! Sk#St.v. 2 16 jlnm. Tackoch Ballast-jern af Sjö- och myrmalm, må, ehuru till export mot ofvan bestämda afgift tillåtet, likväl icke utföras annorledes, än uppå ansökan af hvarje producent, och under de af Kongl. Maj:t bestämmande controller, tillräckliga att förhindra export af Bergmalmstackjern. Bomber och Kulor, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare samt finare och gröfre La32 vetter Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och obort Sk&St.v. 8 ****““ 32 9 rade (förbudet till utförsel) Hällar öfver 1-| tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 Skepp:ds vigt stycket (förbudet 1 SkffSt.v. 4 4 24 9 till utförsel) . Kasserade Kanoner och Bomber, 1 SktiSt.v. 4 24 4 24 — 8 samt Mörsare och Kulor 1 Sk#St.v. 2 — -! 2 Jalappa-rot, se Apotheksvaror. | Jern-Malm, se Malm. Jean, se Väfnader, Bomulls| Jern: gjutgods till Machinerier och delar deraf, Jern, pläteradt, se Metall-arbeten, ej specificerade, se Redskap och Machinerier. upptagne under Metaller, sammansatta. j Jerntråd, se Tråd. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Discont, som försträckt penningar lill de mästas tjenste accorder, lärer hwar och " en latt sinna deras förtwistade belägenhet; men jag will ej widare förlänga denna ohyggeliga målning, hwilken ej annat kan än öma och oroa Eders Majus milda och faderliga hjerta, öswertygad att Eders Majct och Swenlka Nationen, för hwars ära och förswar, Finska Armeen upoffrat alt, icke lärer lämna Befälet blorrstäldt för det claude som eljest hocar detsamma; Deras lidande kan rvitzt icke fullkomligt afhjelpaö, men under de allmänna olyckor, som drabbat Fäderneslandet, kunna de icke begära att blifwa aldeles lorrlöse; skola således med uiiderdänig tacksamhet emot - Den 7 December. 499 emottaga» hwad för dem kan asiadkommas och fastställas. Hälercreukr. General Lieutenanc och Konungens tjenstgörande General-Adjutant för Armeen. Lika lydande med Originalet betygar IHoösIins. HögloftStaks-UtssottetS Secreterare. §02 Den 7 December. Litt. B. SlrMttlaris? Lsrtekiniitg öfwer alt Under och öfwer Befäl af Flinka Aeniä-n, sou, för det nar» warande är i Swerige och ni! större delen önfkac i Swenffa Krigstjensten qwärstanna. Z Ofwerstar med indeldie löner, fom belöper ungefärligen hwnrdcra Z 002 R:d. 9,222 z D:o med wärsda löner ungefärligen 1,220 R:d hwardera Z.622 i öfwerste > Lieutenant med indeldt lön circa.
Hr Bildt, Didrik Gillis: En af mina enskilda vänner har här upträdt med en upmaning till mig, att återtaga ett yttrande, som förekommer i den af mig vid pleni början afgifna reservation. Han har, jag vågar säga det, missförstått och vanställt detta yttrande, och jag var beredd på, att, när jag i denna fråga skulle upträda, man också skulle misstyda mina ord. Jag har blifvit van dervid under dessa debatter. Hvad jag emellertid hade haft rätt att hoppas var, att dessa misstydningar icke skulle tagas allt för mycket ur luften, och jag anhåller derför, att, för att freda mig, få upläsa slutet af min reservation, hvilken jag, för säkerhetens skull, skriftligen upsatt: »En talare af gårdagens majoritet upmanade E. o. Ad. till öppen votering i jernvägsfrågan och jag foijer hans upmaning, då jag nu mot Ståndets beslut rörande vestra stambanan nedlägger min reservation. Den 10 Jani f. m. 115 »De, som i går utgjorde majoriteten, hafva under vinterns lopp af de större allmänna tidningarna blifvit framställda såsom de der ville iakttaga nödig sparsamhet med Statens medel, såsom de, hvilka ensamma vore i besittning af nog mycken fosterlandskärlek för att låta det enskilda intresset vika för det allmänna. De hafva under Ståndens gemensamma öfverläggningar bestridt StatsUtsk:s förslag, hufvudsakligen af trenne skäl, nemi. den stora skuldsättningen, farhåga att jordbruket och näringarne skulle lida alltför mycket af arbetskraftens dragande till jernvägs-arbetena samt brist på undersökningar. Deras tillämpning häraf har varit, att de flyttat ett anslag från en väg, som var dem likgiltig, till en annan, utan väsendtlig ändring i beloppet, så att skuldbehofvet ej minskades; att de sammanfört behofvet af arbetskraft på en punkt, hvarigenom det onekligen kan blifva tryckande, i st. f. att, genom arbetets fördelande, såsom Utsk. föreslagit, göra det oskadligt; samt slutligen, att de beslutat en bana, om hvars riktning de ej varit säkrare, än att dess närmare bestämmande måste göras af K.
BÖrandes, da Gårdfarihandlande innehaft eller ullemnat förgift, reseräftigheten för honom vara för beständigt förverkad 7:0 Att, så framt Gårdfarihandlande!! betra.; des med att innehafva otillåtet gods, af hvad beskaffenhet som helst, eller å resan medföra någon' obehörig person, eller ock begå någon annan af de uti Kongl. Commerce - Collegii ofta åberopade Kungörelses 3:dje Moment uppräknade förbrytelser, borde alltid rättigheten tilL vidare Gårdfariresors anställande för honom vara förlorad; och på det Konungens Befallningshafvande uti Elfsborgs Eän skulle kunna vinna snar och tillförlitlig underrättelse, när en Gårdfarihandlande klefve öfvertygad, att hafva öfverträdt Vilkoren för reserättighetens tillgodonjutande, torde den åtgärd böra föreskrifvas, att så snart en Gårdfarihandlande funnes hafva, på sätt denna eller nästföregående punkt innehåller, sig förbrutit, skulle han genast inställas för Konungens Befallningshafvande uti det Eän, der förbrytelsen sketf, som har att med målet efter omständigheterna förfara, samt derjemte till Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs Eän genast skriftligen inberätta hvad emot Gårdfarihandlanden sålunda förekommit; och i händelse ransakning vid Domstol funnes nödig, borde, så snart ransakningen vore afslutad samt domen Eaga kraft vwnnen och verkställd, Konungens Befallningshafvande i det Eän, hvarest verkställigheten af straffet skett, derom lem - 1 31* JDen 8 Juni, lemna Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs
161 AngåenBland de af hemman utgående onera förefinnas i flere provinser skyid^gh^ierne. dagsverksskyldigheter, bestående dels deruti, att sådane dagsverken, som äro uti hemmanens ränta upptagne, varit anvisade att in natura till åtskillige Statens egendomar utgöras, dels uti annorlunda bestämda arbetsbiträden till dylika egendomar. I fråga om nödiga åtgärder för upphörandet af dessa tjenstbarhelers fullgörande in natura åberopa Comiterade i underdånighet det serskilda utlåtande, som under denna dag i ämnet afgifves. — Hvad åter beträffar sättet för framtida godtgörande af denna prestation, eller hvad i dess ställe, enligt redan gifna eller hädanefter meddelande stadganden, kommer att utgå; så följer af de i det föregående framstälde förslag, alt de dagsverken, som äro i hemmansräntorna inbegripne, böra ingå uti den förvandling af dessa räntor, som kan varda beslutad; och anse Comiterade, alt, så länge dylika dagsverken in natura utgöras, så stort belopp af hemmansräntan, som, enligt uträkning, uppgjord efter de i afseende å förvandlingen följde grunder, skolat erläggas, derest förvandling af dagsverkena icke egt rum, af de skattskvldige utfordras och återstoden, som således motsvarar dagsverks - 65 skyldigheten, i räkenskaperne afföras såsom anordning till den stat, för hvilken samma dagsverken disponeras. Vidkommande åter den till hcmmansräntan icke hörande dagsverksskyldighet, så synes det vara mindre lämpligt att utbyta densamma emot varupersedlar, om än sådan grund för hemmansräntornas förvandling antages och deruti inbegripne dagsverken i enlighet dermed måste behandlas; hvadan, efter Comiterades tanka, de dagsverken, hvartill den uppskattas, i hvad fall som helst, böra förvandlas till contant ränta, beräknad efter samma medelmarkegång, som för hemmansräntornas förvandling tages till grund. Och lärer, om detta antages, samma grund böra tillämpas äfven i afseende å sådant vederlag för redan indragen dagsverksskyldighet, som förut kan vara i spanmål eller andra persedlar bestämdt.
— Hon drog nålen tillbaka strax du kom. En stund förflöt under tystnad. — Nu kryper hon fram igen! — ropade en liten gosse och smög sig förskräckt bakom bänken. — Ja, ja der är hon! — ropade flere af barnen. Lisa, eller som hon vanligen kallades Fingerlisa, för sina vackra händers skull, skyndade att på nytt göra bruk af yxan, och ändtligen började barnen att skrika högt af glädje. — Der fick hon! Der ligger hon och låter! — ropade de om hvarandra. Och verkligen låg det någonting svart under bänken, som rörde sig oroligt åter och fram. Klockaren läste sina böner och fick ändtligen mod att närmare undersöka föremålet för deras förskräckelse. Men det var endast en knippa dref, sådan som öfverallt stack fram mellan stockarne. Det var sannolikt, att trollpackan förvandlat sig på detta sätt, när hon fann dem påpasslige och gudfruktige. Barnen hade nämligen tydligen sett, att Fingerlisa råkat hufvudet på henne, och på yxan upptäcktes äfvenledes verkliga menniskohår. Medan de grufvade sig häröfver, öppnades dörren och Elsa steg in. — God afton! — helsade hon glad — är någon här som vill följa med på gästabud? De närvarande sågo förskräckta på hvarandra utan att svara. — Hvad I se'n högtidliga ut! — fortfor hon. — Henrik Sporrmakare har gille i qväll, och der kommer att gå muntert till, med öl och spelmän. Kom du Lisa, träffar du Petter Linväfvare — tillade hon skrattande och tog henne under armen — samt många andra raske gossar för resten. — Nej tack, Elsa. Det är icke rätt att dansa nu; magister Bengt säger, att det är vår lättfärdighet, som är största orsaken till den elakes raseri. — Lättfärdig kan han vara sjelf. Men inte tänkte du på synd, när du ville narra till dig gröna sidenkoftan af mig härom dagen. Fingerlisa rodnade öfver denna beskyllning. — Hvem har sagt, att jag ville narra dig? — frågade hon och fäste en ursinnig blick på Elsa.
Om Bevilln.Utsk. i detta afseende ville gå till äldre tiders Bevilln:s-Förordn:r och der efterse hurudane kontroller, som då voro stiftade, för att förekomma oriktiga taxerings-npgiftcr, sä torde måhända Bevilln.Utsk. i dessa äldre författningar finna någon ledning att föreslå sådane åtgärder, som åtminstone i någon mån kunde upfylla ändamålet. Jag anhåller således lika med Hr Flach, att denna punkt måtte återremitteras och är fullt öfvertygad, att om Utsk. tager alla de bevis Hr Flach här anfört för olämpligheten af det nuvar:de förhållandet i öfvervägande, så skall Bevilln.Utsk. derutinnan finna grundad anledn. att upbjuda sina bemödanden att komma till det resultat, som af Hr Flach blifvit åsyftadt. Hr Hjärne, Harald: Afven jag kan icke annat än erkänna riktigheten af den anmärkn., som af den förste värde talaren här blifvit gjord, men man har, såsom jag tror, inom Utsk. i allmänhet följt den grundsatsen, att der icke några bestämda förslag äro afgifne, utan blott allmänna resonnementer insända till Utsk., så har Utsk. åtminstone ganska sällan ansett sig böra anstränga sin egen upfinningsförmåga för att upfinna de medel att förekomma ett oriktigt förhållande, hvartill motionen icke gifvit någon bestämd ledning. Förhållandet är i detta afseende just sådant. Hr Flach har afgifvit en motion, som talar om behofvet af kontroller, ungefärligen i samma syfte som han nu yttrat sig, men han har icke upgifvit mer än ett enda medel att förekomma dessa underslef. Det är således på tvenne framställningar, som Utsk. ansett sig böra svara, den första om kontroller i allmänhet kunna finnas, utöfver dem, sorn redan finnas, och den andra, den speciella kontroll, som motionären upgifvit. Jag får bekänna, att jag icke är höjd att taga Utsk:s parti i denna fråga.
RegeringsFormen, så tillkommer det RiksRätten att göra rättvisan gällande, och om en Konungens Rådgifvare eller Föredragande obilligt och i oträngdt mål ställes under 107 §. nämnde Grundlag; så har samma mängd, hvars naturliga känsla för rätt Herr Friherren icke betviflar, öppet att, med ogillande af Utskottets hemställan, taga under armarne den Ministére, som förtjenar det* — Man har således i detta fall icke något att befara, och Herr Friherrens varning är mera betydande i ord än i sak. Hvad åter sjelfva målet angår, ar det icke min afsigt, att till vederläggning upptaga de anmärkningar, som i vissa speciela fall blifvit gjorde mot Konungens Rådgifvare, ty jag bar icke glömt, att tillämpning af 107 §. RegeringsFormen icke, emot §:s tydliga ordalydelse, kan komma i fråga, om icke Rikets Ständer finna att Rikets väl det kräfver. Jag anser det der - Den 21 JnIi i f. m. gs före vara hvarje Representants ovillkorliga skyldighet, att ifrån allmännaj icke småaktiga j än mindre ensidiga, synpunkter betrakta Konungens Rådgifvares handlingssätt, innan man bedömer den vigliga, och för oss, såsom Domare, samvetsgranna frågan, om Rikets väl verkeligen kräfver, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om en eller flere af Dess Rådgifvares skiljande ifrån Embetet, det vill med andra mera moderna, men med våra grundlagars föreskrifter föga öfverensstämmande ord, säga, om en Mini ster förändring är af behofvet påkallad, eller ens möjlig.
Jordgräfningsoch åtskilliga andra af en starkare frost beroende arbeten hade nemligen derstädes, med få undantag, kunnat fortsättas hela vintern, i följd hvaraf arbetena på landets sydligaste jernbana nästan oafbrutet fortgått. — 129 — Denna jernvägs-anläggning, till hvars utförande en million Riksdaler blifvit af Rikets Ständer anvisad, var från dess början år 1855 sålunda ordnad, att banan mellan Malmö och Lund skulle under nästföljande år kunna fullbordas och till trafik öppnas. Yid slutet af November samma år var äfven banan terrasserad samt belagd med sliper och räler och i öfrigt så fullbordad, att densamma kunde redan den 1 December öppnas för allmänt begagnande. På denna 1| mil långa bansträcka mellan Malmö och Lund voro under revisionsåret hufvudsakligen följande arbeten utförda: Bangården vid Malmö, till största delen bildad genom en tio fot öfver hafvets lägsta yta uppförd fyllning, utfylldes och planerades under året till hela bredden, 250 fot, och nära fulla längden, 700 fot. Från bangården hade banvallen på flera tusen fots längd blifvit anlagd utmed och utanför hafsstranden, och dess yttre sida, till skydd mot de nordvestliga stormar, som här med våldsamhet någon gång inträffa, blifvit beklädd med en dubbel, af större sten formerad, stensättning. Den öfriga delen af banans terrassering ända till Lund var i allmänhet och med undantag af en enda djupare skärning och en större dalgång gynnad af en serdeles fördelaktig lokal. Bangården i Lund har, för att erhålla ett horisontelt läge och en tillräcklig vidd, måst nedsänkas från 3 till 8 fot under jordytan, hvilket arbete under året fullbordats. Af de till sjelfva rörelsens bedrifvande hörande stations-byggnader uppfördes i Malmö en så kallad banliall eller ett stort skjul för rangering af ankommande och afgående bantåg. Stations-husen så väl i Lund som Malmö voro under utförande, äfvensom provisionella mindre byggnader för rörelsens första betjenande. Erforderliga vändskifvor och spårvexlingar nedlades.
Den som, i öfverenstämmelse med hvad Stats-Utskottet hemställt samt Borgareoch Bonde-Stånden bifallit, anser Rikets Ständers beslut, angående det till bestridande af undersöknings-kostnaderna för Statens jernvägs-arbeten under denria riksdag beviljade anslag, böra lyda sålunda: att Rikets Ständer, med afseende å angelägenheten deraf, att, innan några andra jernvägs-arbeten varda för Statens räkning företagna än de, för hvilka anslag under denna riksdag beviljas, noggranna och fullständiga icke blott tekniska och topografiska, utan äfven statistiska, landets industri och rörelse isynnerhet omfattande, undersökningar blifva anställda, anvisa till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition ett särskildt anslag af Etthundra Femtio Tusen R:dr R:mt för bestridande af de kostnader, sorn iiro förenade med sädana undersökningars anställande i alla nu uppgifna hänseenden, dervid upplysningar böra inherntas af ej mindre vederbörande embetsmyndigheler än hushållnings-sällskaperna inom de län, genom hvilka Statens jernvägar komma att anläggas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstan Nej; Vinner Nej, kommer samma beslut att erhålla den lydelse: att Rikets Ständer, med afseende å angelägenheten deraf, att, innan några andra jernvägs-arbeten varda för statens räkning företagna än de, för hvilka anslag under denna riksdag beviljas, noggranna och fullständiga icke blott tekniska och topografiska, utan äfven statistiska, landels kommunikations-väsende, industri och rörelse isynnerhet omfattande undersökningar blifva anställda, dervid de från Götheborg och Malmö utgående, redan påbörjade banornas jemte deras bibanors lämpligaste sträckning torde förtjena särskild uppmärksamhet, anvisa till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition ett särskildt anslag af Etthundra Femtio Tusen R:dr R:mt för bestridande af de kostnader etc. se ofvanstående ja-proposition.
Konungen öfverlemna nytt förslag till den eller de Konungen förklarat hindra det helas gillande. öfverlemnar icke Ridderskapet och Adeln sådant nytt förslag, blifve den förra RiddarhusOrdningen oförändrad gällande. Herr von Hartmansdorff: För min del skulle jag tro det nästan vara bättre, om Kongl. Maj:t täcktes göra en ContraProposition, på sätt Herr Bruncrona, om jag ej orätt minnes, föreslagit. I annat fall elier I IO Den 9 April e. ra. om Herr Lefrens förslag antages, kunde det hända, att om Kongl. Maj:t icke närmare förklarar orsakeme, hvarföre han ej kunnat bifalla de föreslagne ändringarne, så skulle Ridderskapet och Adeln, i tvekan om skälen till afslaget, kanske förfela den framställning, som skolat förskaffa bifall. Om Kongl. Majrt deremot gör en ContraProposition, så får Ridderskapet och Adeln derigenom veta, i hvilka omständigheter Konungen åstundar jemkning i förslaget, för alt kunna detsamma gilla. Herr Printzensköld: I anledning af hvad Herr Cederschjöld och Herr von Hartmansdorff yttrat till understödjande af HerrBruncronas förslag om ett stadgande i RiddarhusOrdningen, att Kongl. Majrt måtle, i händelse Han ansåg sig ej kunna gilla de föreslagne ändringar i RiddarhusOrdningen, som Hans sanction underställas, aflåta en ContraProposition derom lill Ståndet, får jag äran tillkännagifva, alt detta förslag af Herr Bruncrona redan varit under öfverläggning hos RiddarhusUtskottet, men att f>l ura 1 i teten af Utskottet ansåg det icke vara ämpligt,_ att i RiddarhusOrdningen stadga, att Kongl. Majrt borde framställa en sådan ContraProposition, och uppgifva skälen, hvarföre Han ej ville sanctionera förslaget.