Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag frågar Herrarne, hvilken är väl den industri, som i vårt land mest kommer att begagna jernvägarne och draga den största fördelen af dem, om icke jordbruket, hvars produkter komma alt på dessa vägar transporteras i följd af de fluktuerande priser, som jordbrukets alster åro underkastade. Vi se nu, alt dessa produkter föras -med ångbåiar från ena stället till det andra inom vårt land, och äfven öfver Östersjön, men det finnes äfven andra tyngre produkter, hvilka svårligen på längre distaneer kunna begagna ångbåtstrafiken. Om man derföre vill uteslutande gynna vissa näringar i vårt land, hvilkas värde jag för öfrigt högt upskaltar, befarar jag, att man begår ett misstag. Deremot är det otvifvelaktig!, all, om jernvägar genomskära våra jordbrukande distrikter, stora fördelar deraf upkomma. Derigenom framkallas nya värden, som nu icke finnas, och just derigenom, att dessa värden framkallas, ökas äfven Sveriges handelsrörelse, hvarigenom det blir oss lättare alt betala räntan på de för jernvägarnes anläggning nptagna lån. Vare detta å min sida icke sagdt, som skulle jag önska någon, ensidig behandling af frågan, lill fördel för Svenska jordbruket, ty jag önskar, alt, såvidt sådant kan ske, man må göra alla intressen i landet lika rätt. Jag önskar, alt denna fråga må afgöras lill landets belåtenhet, så alt vi icke blifva uleslutna från de fördelar, som utgöra en lifsfråga för oss alla. Ett är att börja ett företag och erkänna en princip för jernvägs-anläggningar, och ett annat är att nu afgöra rigtningar på papperet, som kanske aldrig blifva utförde. Jag har intet att tillägga, utan önskar blott att R. o. Ad. ville erkänna dessa förmedlande åsigter, Den 1 November e. m. 217 förvissad som jag är, alt det rätta icke bör sökas på ytterlighetens gränsor, utan i försonlighet och ömsesidig välvilja. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Afven jag förenar mig med dem, som hembära Utsk. tacksägelser för den behandling detsamma egnat delta vigliga ämne, äfven om jag icke i allt kan instämma i det slut, hvartill Utsk. kommit.
Och de syra Regementemas conkante penningar » - » 216: 46. Dst förra uträkninqssättet öfwer Zvar kändt och Fjerde Bandet 47. 3«' 722 Den i2December. genom Kongl. Kammar-Rättens stillatigande wid alla under Venna tidlängd aflgmnave hufwudböckcr, med rätta bsrvl anses hafwa wunnik dctz eget erkännande, blef liLwäl är igor satt i fräga; och fastän Kongl. Maj:t redan 1797 med HusesynS-ContoirekS Löntagare gjort den förändring, akt de däwarande skulle fa blif» wa bibehällne wid sine innehaswande löningswiikor, men i mohn as deras asgäng, de efterkommande åtnöja sig med den för Contoiret utfärdade Lönings-Stak, sä förklarade Kongl Maj:r. ändock är 1805 den 27 Junii i anledning af Utfärdade anmärkningar frän Kongl. Kammar-Rätte», att uii beräkningssättet för de qwarwarande Embttsoch Tjenstemän skulle jordeboks» och penninge-ränlorne till deras fulla belopp deruti ester z D«l S:mt Riksdaler» ingä, hmarigenom uträkningS'Methoden bliswit, säsom dkt sednare anförda exemplet ulwisar, med den förändring som ansägs billig, att sedan Krono-wardier as Jorde boks-räntorna, tillika med conrama penningarna, derunder de 4 Regementcrne inbegripne i följd af 1776 ärö Kongl. Förordning, till dubbelt belopp i Räkenskaperne upföraS, halswa penninge-lönen deremot fick beräknas till dubbelt och således halswa Kammar,Skrifware Lönen till ;o R:d.
Maj:t aflatit. underdånig skrifvelse i öfverensstämmelse med Revisorernes ofvanberörda hemställan § 16. Angående tillverkningen af gevär vid Kronans faktori i Carl Gustafs stad hafva Revisorerne från Kongl. Krigs-kollegium erhållit följande utdrag af årsberättelserna : Utdrag af årsberättelserna för 1854 och 1855 till Kongl. Majit underdånigst, rörande Carl ”Gustafs stads gevärs-faktoris verksamhet. År. 1854. Tillverkade gevär af 1845 ars rnodeH. Utgifts-summan, delad med antalet stockade gevär, utgjorde per Summan af tillverkade gevär af 1845 års modell; arbete förvandladt i gevär sistnämde modell. allt Efter tillägg af kostnaden för faktoriets underhåll och förvaltning, fördelad på all slags tillverkning, utgjorde gevärspriset. 1855. 794. 16:44. 4. Tillverkade gevär 794. Öfverskott m. m 1,254 g. Flottans vanliga 240 |. Dito kammarladdnings754. Öfverskott m. m 22 4. Flottans vanliga ) Dito kammarladdnings-! 875 4. Pistoler ) Summa 3,870. Afgår värdet af för årets gevär använda öfverskottsdelar, motsvarande 530. således rest 3,340. Stockholm den 27 Augusti 1857. På grund af serskilda nådiga bref hafva för hvartdera af revisions-åren kontrakter varit afslutade med innehafvarne af Husqvarna gevärs-faktori angående tillverkning för Kronans räkning af 2,000 infanteri-gevär efter 1845 års modell; och har priset för dessa gevär för hegge åren utgjort 20 R:dr 40 sk.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Utlåtm: N:o 60, ang. regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel; N:o 61, i äril. af K. Propos. angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Luleå eif; N:o 62, i ard. af väckt motion ang. ersättning för utgörande af augmentsränta för en utjord, kallad Altuna äng; N:o 63, i ani. af K. M:ts Nåd. skrifvelse till R. St:r, ang. väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition; N:o 64, i ani. af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter afl. Klockaran C. P. Rergstedts jemväl afl. hustru Anna Maria Reis; samt N:o 65, i ani. af väckt motion ang. nedsättning i skattetalet för vissa krononybyggen inom de Norrländska länen. Föredrogos, rnen begärdes af (lere ledamöter ånyo på bordet, Konst.-Utsk:ls d. 7 dennes bordlagda Mem:r: N:o 10, med förslag till den ändring i 28 § R. F., att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska; N;o 11, ang. en redaktionsförändring i 60 § R. F.; och Den 11 April e. m, 191 N:o 12, ang. ändring i 2 §, 4 mom. Tryckf.-Förordn., i fråga om rältighet att af trycket utgifva vissa handlingar. FÖredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Betänka och Mern.:
Man har äfven påstått, alt frågor om indelningsverket icke kunde komma under omröstning i förstärkt StatsUtsk. Detta strider likaledes mot den praxis, som vid många föregtde tillfällen varit iakttagen. Frih. Cederström har sagt, alt Konungens propos. angtde beskattningsoch uppbördsväsendet borde behandlas såsom en lagfråga. Om denna åsigt är riktig nu, skulle den väl äfven bordt framställas och yrkas vid riksdagens början och föranleda den Kongl, propostns remitterande till LagUtsk.; men hvarken Frihtn eller någon annan riksdagsman ifrågasatte vid denna propostns mottagande, att densamme skulle till sistnämnde Ulsk. remitteras. Hr von Hartmansdorff har åberopat ett prejudikat från 1815 års riksdag, då frågan om uppsägningsrätten och markegångssältningarna m. m. behandlades af EkonomiUtsk. Jag får härvid erinra den värde talaren, att de hufvudsakligasle frågor, som nu äro under - 392 Den 23 September f. m. ställda R. Sl:s afgörande, icke ens voro föremål för någon behandling under den åberopade riksdagen. Att bestämma de dagar då markegångssältningarna skola försiggå samt afgöra några på debiteringarnas oell uppbördens förrättande inverkande frågor, måste vara något belt annat än att besluta verkställigheten af en bela riket omfattande ränteförvandling eller skatteförenkling. De utaf den värde talaren uppgifna frågor kunde derföre visserligen remitteras lill Ekon.Disk., utan att sådant borde anses såsom en ledning för nu förevarande ärendes behandlingssätt, helst alla andra mer eller mindre genomgripande förslag rörande beskatlningsförhållandena, varit af StatsUisk. handlagde. Vid 1828 och 1830 arens riksdag afgaf StatsUisk., utan föregånget sammanträde med något annat Ulsk., sitt betänk. ang:de ränteförvandlingen, och vid 1835 års riksdag blef K. Al:s propos. ang:de samma ämne remitterad endast lill StatsUisk.; varande enahanda ärende vid de 2 derpåföljde riksdagarne likaledes behandladt af samma Utsk.
Om Rikets Ständer äfven för deras del antaga hvad nu blifvit föreslaget, vill Kongl. Majit, jemte den förnyade författning, som i ämnet bör utfärdas, meddela de för verkställigheten vidare erforderliga reglementariska stadganden, äfvensom föreskrifter i afseende på sjöbeväringsmanskapets förmåner och deribland hufvudsakligen rättigheten till pension för dem, som under krig skadas, samt till nådegåfvor och gratialer för enkor och barn efter dem, som under krig stupa eller i följd af olyckshändelser aflida, likasom om sjökapteners och styrmäns rättighet att användas, de förre såsom officerare och de sednare såsom under-officerare, samt sjöbeväringsmanskapets i allmänhet rätt till befordran och högre aflöning i mån af ådagalagd förtjenst och skicklighet. Det, i fråga om ändring af stadgandena rörande sjöbeväringens utgörande, af Chefen för sjiiförsvars-departementet i underdånighet algifna yttrande och förslag, intaget i det inför Kongl. Majit i Statsrådet den 9 i denna månad förda protokoll, varder Rikets Ständer härjemte meddeladt, och för öfrige delar af de ämnen, som i denna Kongl. Majits nådiga proposition omförmälas, hänvisar Kongl. Bil. till R. St. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 20. Maj:t Rikets ständer till innehållet af de protokoll och förslag rörande landtoch sjöförsvarets ordnande, sorn särskildt blifva Rikets Ständer meddelade. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR Gust. Peyron. Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 9 November 1847. Närvara n dei Hans Excellens Justitie-Statsministern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Ihre; Stats-Råden:
Jag för min del tycker, att man, såsom Grefve Spens anmärkt, kan anse StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande blott för en avis och cj nöd vändigt såsom det i 69. §. Regeringsformen omtalta tillstyrkande rörande Bevillningens be» lopp; emedan på detta ställe i GtuudLagen står, att detta tillstyrkande skall vara lårnpadt efter Statens reglerande , hvilken sistnämnde åtgärd ännu ej blifvit verkställd. Jag anser derföre billigt att begagna hvarje utväg, Den 19 Maji. 9 som Grundlagen kan medgifva, för att i närvarande ögonblick, söka förskona Svenska Folket från ytterligare förökning i Skatt-bör dorna} och [örenar mig således med Grefven Spens i den anhållan, att de Respective MedStänden måtte genom protocolis-Utdrag inbjudas, att på de skäl, sorn nu blifvit uppgifne , utan afseende på det bifall de föiut lemnat till Utskottets provisoriska Betänkande, medgifva, att Bevillningens belopp ina förblifva oförhöjdt, så framt* med FinanceRegieringen, andra utvägar skulle kunna utfinnas, till fyllande af StatsVerkets behof. Hans Excellence, Herr Grefven och Landt' Marskalken förklarade, att den af StatsUtskottet å den förra Bevilinings summan föieslagne tillökning tillkommit genom å tredje Hufvndt i teln uppförde, och af samtlige RiksStänden redan fastställde nya Stats-anslag, samt tilläde, att sedan de öfrige RiksStänden redan bifallit StatsUtskottets Utlåtande hvilket en gång från Ridderskapet och Adeln återremitteradt, nu vore för andra gången härstädes under pröfning, syntes någon annan åtgärd numera icke återstå, än att, derest Ridderskapet och Adeln ej ville hvarken gilla Betänkandet, eller låta dervid bero, anmoda StatsUtskottet, att, enligt 09 §.
Cederström i sin framställning begagnat, och tror att det varit otillbörligt af Ilr Frilen att ingå i granskning af sådana tilldragelser inom Ulsktn, sorn icke baft någon påföljd. Skulle man få förfara på delta sätt och upptaga lill pröfning inom Stånden allt hvad som tilldrager sig utom desamma, så skulle våra debatter kunna utdragas i oändlighet. Jag hoppas alltså, att R. o. Ad-, utan att yttra något omdöme öfver Frih. Cederströms framställ - Den 26 M a j. 4o3 ning oell härda angifvelse, blott beslutar densammas läggande till handlingarna, alt någon propos. till påföljd derå icke heller framställe», samt att StatsUtskts prol:r ej må varda infordrade. I anledn. of hvad Hr von Hartmansdorff ordat 0111 lättheten att få del af SlatsUtskts förhandlingar, hvilket skulle synas deraf, att de docurnenter, Frih. Cederström producerat, erhållits utan lösen, får jag tillkännagifva, det jag kommer att föi bjuda ett sådant exlraderande, om det vidal e påfordras, emedan SialsUtskis cancelli har annat att göra, än lemna dylika meddelanden. Hr Hjerta: Sedan ingen enda ledamot af Ståndet underställt sjelfva resultatet af Frih. Cederströms motion, men diseussionen likväl fortgått, så alt det synes som vore bär mera fråga 0111 påfvens skägg än om hans consistorium, så liar jag visserligen ingenting att tillägga i hufvudsaken. Då vissa ledamöter likväl funnit tjenligt att språka om ett och annat, så utber jag mig att få göra detsamma, och förklarar då, att det gör mig ondt, att hos en viss ledamot hafva uppväckt en paroxysm af den lerreur panique i politiskt afseende, som är denna ledamot sä egen.
Se Bonde-Ståndet, L^nstus, Ed, InUrtrKioin k u »I! e i re t, Söderhamn. 'Lsnque, RissenStänders! -1794 och 1797 är>^ R-vrllorcrz Berättelse, upläscn. zs. os»eo Utstottcts BeraktelseIsl6. Herr Li»kerK8 dlrknorlsl om LengoeiiA styrelse. 429. Hemliga Utskottets Betänkande oni gaen, styrelse och förwalkuing. t 177. ventils! Leck friis, Grefme Ooistr». lm-lvig. '»77. Särstillda yttranden i Oeconotnie - Utstottet. Begrafningshjelp: angående r i;7. Se v s p ursn 0 n e k, llxcrsÄL l'ro to colli chH L Ue rx.e z I x. Hörr-Jachsn. ;6. r26l, Bv"L>NLn» Herr -emdrolinr.^lazarta. yl. AewkininKch Herr (1ol4sna6I ks.. tltftmori»! om BemUsniilgtnö fördel»>ngi 4?o.> töll. BeMiKningö- Utstotlets ti! Vt-nrilarifln. 1244. sölf. >Lyst. föll. Herr LlrjLläedxrmds. vidsman om tkdW för Bemillnin.qens ulgäendc. ^icr. Vemilsrion. I2f»r föll. Hemliga, Utskottets Betänkan».- de, huru Bewil-uittgei! bör ulga. 1216. Veyrikeraa» rzor. följ. Se Id c p>ur Lt i on er, LxrrsKg pryto.cvdii ost), kxp s d i ts <> n er.
Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. §. 95. Örn emot förmodan Stats-Rådet underläte alt i de fall, föregående 01, 93 och 94 §§. omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Capitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen} att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda. Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. §• 96. Riksens Ständer skola vid hvarje Riksdag förordna en för lagkunskap och lidne Konungens testamente angående Riks-Styrelsen, att förordna en eller flera Förmyndare, som, intill dess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. §. 86. Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konungaätt, hvilken arfsrälten till Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Stats-Rådet, inom den i föregående §. stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. Riksens Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. §. 87. Om, emot förmodan, Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 83, 85 och 86 §§. omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Capitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val ega rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, alt deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
v a s a g a t a n 10, * meddelar fö~delaktiga liffllrsakringar och billiga lifiantor, (G; 13 ' 7 ' 70) Wiiiborgs Attiksprit Wiiiborgs Seiiap, pb lisskor för utspiidning. - blandsdl som fransk o. engelsk. T; lriiiborgs Biflsteks&amp;s. Tlriirborgs Sojn. Wiiiborgs Jlistpiilver. Wiiiborgs Bordsalt. TViiiborgs iiin.1di-t Kryddor p5 bleckdosor och paket. Specialitet: Winborgs Laofoserin-Caoao, valsmakande, kraftigt, narande, hälsosam! Förordad af professorerna Olof Hanimarsten, C. E. Bergstrand, med. d: r Ch. Em. Hagdahl in. fl. ' Hiilsovaiineli, tidskrift för a l l m h och enskild hlilso14rd, yttrar i sitt nummer för den 1 febriiari följande: ~SdrdeZes m %rancZe ' och värcleNh3 .sd.sorn ett 7concentveracZt O C m ~ a l c &amp; i g t näringsmedeZ: ar äfuen cZen i 7mndeZn 7~0.9 OSS ' i ' Yfihmda Zactose~ ' Z ~ i w a c a D o. De flere ghger psisbdö~$a tillverkuingmna finnas att ' tillgh hos hrr specesihnndlare samt i parti hos Th. WinBovg &amp; C: o, Stockhohr. Kongl. Hofleverantör. Bok-, Musikoch Pappershandel, 48 Droftninggatan, laörnet af Xlu~abergsgt. Partilager for aterförsäljare I tr, upp i samma .husl. Filialer: Elin S~ross ' Trikåhandel, 36 % Vesterlilnggntan 36 l / 2. Lager af alla sorters Trikivaror för Herrar, Damer och Barn. Betfina Lewysohn, Bokbindare ' 26 Matmikilnadsgatan 26. Magnusson.
Jag har nu talat emot utländsk skuldsättning. FinansMinistern beskref häromdagen vår ställning så blomstrande, att vi genast kunde anse oss stå på spetsen af vår lycka, och för att göra denna tafla riktigt målande, förklarade han, att vi icke behöfde mera än 1 10,000,000 Rdr statsskuld. Då jag icke har tycke för en sådan ställning af landets finanser, och icke heller tror, att vår inre ställning är så blomstrande, får jag anhålla om återremiss af denna punkt, för att dymedelst förekomma den utländska skuldsättningen. Hr af Forselles, Adam Magnus Fhilip: I denna fråga, för att icke uptaga R. o. Ad:s tid, vill jag vara så kort som möjligt. Jag har under de gemensamma öfverläggningarne tillkännagifvit, att min mening är att söka hejda ifvern för utländskt statsskulds-system. Sjelf, vän af jernvägar, har jag önskat dem lika lifligt, som någon annan, men med vilkor att vårt lands finanser måtte blifva orubbade. Statsskuld har jag i de länder, jag besökt, aldrig sett medföra några förmånliga följder. Då England grundläde sin lycka och rikedom, skedde detta väl icke genom statsskuld. För det närv:de har England besittningar snart sagdt öfver Wela verl - 262 Dell 13 J uni f. m. den. Jag vill icke ingå i undersökning om sättet, hvarpå de kommit till denna rikedom, utan att göra utländsk skuld. Säkert är, att de haft andra källor. Helt annat är det med mitt fädernesland. Jag har lefvat nära 60 år, men ännu har jag icke sett något land lyckligare än vårt. Öfverallt i utlandet hör man vårt land prisas just derföre att det icke har någon statsskuld; ty vi måste hafva inom oss stora rikedomar, och icke vara så fattiga, sorn vi låta påskina. Detta bevisar vårt lefnadssätt. Jag känner intet land, der arbetsklassen har en sådan välmåga, som i Sverige. Gå vi till England, så linna vi der en ryslig fattigdom. Jag vill icke omnämna all den uselhet, som råder i Liverpool, Manchester och London. Sådant känna vi Gudi lof icke.
Klockan slog 11 och gästerna började aflägsna sig. Slutligen hade de alla farit, och Signe och hennes föräldrar stodo ensamma i salongen. Hur blek hon nu såg ut! Den starka rodnaden och den öfverspända glädtighet, som hon hela aftonen bibehållit, hade nu öfvergifvit henne. Hon kastade armarna om modrens hals, dolde ansigtet vid hennes bröst och bekände, bittert gråtande, sitt fel. Modren blef djupt bedröfvad; hon höll af Arthur som sin egen son och hade så mycket gladt sig åt sin enda dotters förening med honom. Men hon tänkte ej nu på sin egen sorg; hon smekte dottrens kind, strök håret från hennes fuktiga panna och talade milda och lugnande ord till henne. Kapten Stjerne hade, då han emottog Signes förklaring öfver det anonyma brefvet, genast satt sig ned att skrifva till henne, och hans bref fick sin stämpel af den häftigt upprörda sinnesstämning, hvari han då befann sig. Men då brefvet väl var afskickadt, det afgörande ord uttaladt, som för alltid skulle skilja honom från den täcka förbryterskan, som han älskade oaktadt sin häftiga förtrytelse öfver hennes lättsinne, då började hans tankar få en allt mildare färgton och Signes bild framträdde i en allt renare, älskligare dager. Hennes fel syntes mindre i samma mån, som tanken på, hvad han i henne förlorat, blef allt bittrare. Han tog sin hatt och gick ut. Med armarna på ryggen, hufvudet tankfullt framåtböjdt, vandrade han med snabba steg framåt på de upplysta gatorna utan mål, utan plan, utan att märka den menniskomassa, som hvimlade omkring honom. Stridiga känslor kämpade i hans själ, olika stämmor talade i hans inre. “Hon är så ung ännu“, sade den ena, “du får ej begära att finna ett gammalt hufvud på en 17 årings skuldror. Hon är tanklös och lättsinnig, men hon är god, vek och lättledd. Hennes fel äro ungdomens och skola nog rättas med åren“. “Men hon saknar all djupare känsla, eljest skulle hon ej kunnat på ett så kränkande sätt leka med din kärlek“, invände den andra. “En verkligt älskande qvinna skulle ej kunnat handla så“.
1)e88a lukter lrakva utgjort: 38 är 1835 „ 1836 „ 1837 Il:dr 148,452:10. i. „ 207,586:46. 6. „ 192,881: 4. - ^ionlle Hufvud-Ute!». Vid sisi:» kliksdag yttrade Ilikets 8tänder, uti underdånig 8kiikvelse »k den 23 Oetober 1834, att dä, vid anställd jemkörelse emellan det dä varande oontanta anslaget L donna Ilnkvud-Vitel, oeb do dera anvisade utgikter, Ilikets 8tänder kunnit bebokvet rik tillökning i detta Vnslag vara oundgängligt, bolst donna Vitels alla utgikter r>k8o understödjandet ak köretag, soiai i industrielt oell ekonomiskt liänseende äro allmän!: nyttiga, liade llikets 8tänder tillölra!^ denna Ilukvud-Vitel med 28,000 Il:dr, under körmodan, a!! tillgäng bärigenom äkven vöre beredd läll läinpligt anslag kör den sä kallade Dbalmerska Veellnologiska 8elmlan i Ootbeborg, derest Dders Kongl. !VIaj:t skulle linna ett säclant understöd kör donna Inrättning vara ak nörlén, oell med de88 pä enskilde körordnaiulen grundade oiganisation kol enligt, eiler clen8amma8 utvidgande vara ak bebokvet päkalladt; äkvon8om Dikets 8tände>', i betraktande al den kördelaktiga verkan en sädan Dndervisnings-austalt kör jordbrukare, 80M den ak enskild man ä Degel ang böljade, Iran kör 8 vonkka jordbruket ästadkomma, ä donna Diiel uppläirdo köi' Dandtbruks-Iilstitutet ä Degeloerg ett ärligt: Vilslag ak 5,000 1l:dr, alt, under körutsättning ak Institutets kortkarande, intill nä8ta lliksdag utgå.