Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I hafwen ansett Bränwinsbränning för Kronans räkning under nyss anförda willkor icke kunna utan förlust drifwas, och hafwen i Detta ämne med store serskilda underdåniga stritwelser inkommit, i anledning hwaraf Stats, Beredningen afgifwit sitt underdåniga Utlåtande af den 6 September 18 ro, hwilkct Wi, med dertill hörande Handlingar och Calculer, igenom en Nådig Proposition wid Riksdagen i Orebro til! Riksens Ständers ytterligare pröfning öfwerlemnade. — Och uti deras underdåniga skrifweisc af den 17 Ottober samma ar, hafwa Riksens Ständer, i afseende pa Bränwinsbränningen för Kronans räkning, andragit, att Riksens Ständer ej kunnat samtycka till den af StatsBeredningen hos Oss i underdånighet föreslagna befrielse för Magazins-Inrättningen ifrån Bränwinsbrännings-afgiftcnS erläggande för Stockholm och Götheborg, men att de dock, för art icke betaga Eder tillfälle att i möjligaste matto minsta inrättningens tilläfwenriys blifwande förluster medgifwit att i fall af hwarje ar uppgjorde och af Oss i Nader pröfwade Calculer skulle finnas, att Bränwinsbränning 06) Distillering för Magasins-Inrättningens rakning icke utan förlust kan uröfwas, der stal! wara Eder tiltätit att för det äret inställa dess lillwerkningar, da emedlertid, till »vinnande af någon ersättning för osta nämnde Städers Bränwins-afgift, som icke destomindre bör Stars-Werket godt - i?Z8 Den 17 Julik. göras, Brönner^ husen kunna, med iakttagande af redstapens behöriga ward, pa lämpelia kort lid ut, hyras till Magazin, hwarigcnom, serdeles i Göthe, dorg, en icke obetydlig inkomst förmodas uppkomma. I anledning af hwad salunda sörelupit, bäfwe Wi funnit följande frågor i detta amne lill Wart Nådiga afgörande återstå, nemligen: i:s.
Verk vissa väglotter att underhålla, JJa sadant ej eller, 1 motionärens tanka, vore tjenligt, men egare af ifrågavarande Verk likväl på annat sätt kunde bidraga till kostnaden för vägarnes underhåll, har motionären föreslagit, -att egare af Bruk och Bergverk, som 1 och forVerken inom församlingarne njuta rösträtt och andre förmoner, hädanefter ma vara skyldige att, så vidt Verken drifvas, deltaga i kostnaden för vagars ech broars underhåll, samt att grunden för bestämmandet af deras andel 1 kostnaden må blifva den, hvarefter de vid Prestval inom forsa ml mgarne för Bruken ega rösträtt i förhållande till öfrige väghållning skylld ige hemraansinnehafvare/’ 0 ® ^ Bih. till R. St. Prot. 184S. 7 Sami. 2 Afd. 8 Häft. 1 , Lassamt Mm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o a5. J, D Uti denna framställning hafva Anders Göransson, Erik Andersson■, Lars Olsson och Joh. Eriksson från Störa Kopparbergs Län instämt. Andreas Bengtsson från Jönköpings Län, med h vilken Anders Andersson från Örebro Län sig förenat, har på hufvudsakligen enahanda grundei, som af Lars Johan Gezelius blifvit framställde, yrkat, att ej mindie Bruk och Bergverk, än äfven Q varnar och Fabriks-inrättnmgar a landet, ma förhållande till den årliga inkomst, hvarför de äro taxerade, med någon vrss afeift bidraga till allmänna vägars och broars undeiiiail. ö Dessa motioner, hvarom Allmänna Besvärsoch ansett sihöra gemensamt med Lag-Utskottet öfverlägga, hafva Utskotten Lit under öfvervägande; dervid och ehuruväl Utskotten inhemta , att förslag af enahanda syftning, som de nu väckte, redan vid ^egående Ri *^ agai? utgjort föremål för Rikets Ständers öfver läggningar utan alt da kunna tillvinna sig bifall, Utskotten likväl ansett sig böra åt forslaget egna all den uppmärksamhet, frågans vigt förtjena.-.
Hvad sålunda förekommit hafva Utskotten tagit uti öfvervägande; Men då, utom det att upplysning saknas, i hvad ordning beslutet om förenämnde vågs anläggande tillkommit, inga officiela uppgifter blifvit lemnade, hvaraf skulle kunna inhemtas, om en sådan våg kan för det allmänna medföra någon båtnad, eller densamma endast år beräknad på beredandet af förmån lör Ofveroch NederCalixl Socknars Invånare, i hvilket sistnämnde fall den, såsom ett enskildt fö - Stats-Ut skol tels Betänkandcn. ggf retag, synes böra tillhöra Invånariies egen omsorg och bekostnad, samt dessutom icke år vordet utredt till hvad belopp utgifterne i och för våg-anläggningen kunna sig belöpa, och om den nytta, sorn deraf iorvåntas, motsvara desse; så finna Utskotten, vid en sålunda bristande vägledning för dess omdöme och yttrande, som Utskotten böra afgifva, sig icke kunna för det närvarande i pröfning af frågan till bifall eller afslag ingå, samt således böra desto heldre tillstyrka, det något afseende å Motionen icke må lemnäs, som, enär särskilde medel för befordrandet af Strömrensningar och lättade Communicationers öppnande, blifvit af Riksens Ständer anviste, och till Kgl. Maj:ts Nådiga disposition öfverlemnade, alla frågor af den beskaffenhet, som den ifrågavarande, böra af vederbörande hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas. Detta hemstålles dock vördsamt till Riksens Höglofl. Ständers Eget närmare bcpröfvandc. Stockholm den 20 Maji 1823. f)Q3, Stats-Utskottets B et änkan den. Utlåtande, i anledning af vackt fråga om Numer-Lotteriets och General-Assi stan ce-Contoirets indragning. Sedan Herr Gustaf Montgommery, understödd af Herr Friherre Ludvig Boije, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln yrkat indragning af ej mindre Numer-LotteriInråttningen, ån General-Assistance-Contoiret, och samma fråga äfven blifvit vackt af Herr Jac.
Jag anser det således vara bäst, att låta stå vid hvad som är, i synnerhet som den, hvilken har porterbryggeriet, väl icke lär underlåta att begära minskning, i fall näringens fortgång skulle eo sådan fordra. Friherre Cederftrom: Visserligen tillverkas j Sverige på åtskilliga orter lika god humla , som annorstädes, men qvaniiteten är icke i proportion af hvad som behöfves. Derföre tror jag att tullen snarare borde nedsättas än höjas, siren jag hemställer, om icke, sedan taxan är genomgången , man såsom grund för nedsättning kunde hemställa , att man mätte taga i beräkning näring&rnes successiva fortgång, så att näringsidkarne kunna beräkna alla omständigheter' Herr von Qjmnien: Jag vill blott namna, att jag bestämdt känner, det Herr Laurent sj lf anlagt en stor humlepUnterning. Derföre tror jag, att 20 procent kunna bibehållas. Man har köpt humla af flere landtman, och funnit den god. Detta uppmuntrar humleplanteringen, och leder till mera godt än ondt. Jag tillstyrker gåledes, att den föreslagna tullen måtte bibehållas. Hsrr Ribe»'. Jsg tror, att det vors så 7J 6 Den 18 Augusti e. m. mycket farligare att i detta ögonblick besluta en förhöjning sf tullen å humla, som efter hvad jsg tror mig veta, en missväxt derpå uti Södermanland är tillräcklig , att förorsaka brist på denna nödvändighetsvara uti hela den medlerst» delen af Riket. Grefve von Rosen, Axel: Utan att helt och hållet instämma med den siste talaren, tror jag att om det blifver missväxt på humla i Wadsbo Härad af Skaraborgs Län, influerar det betydligt på humleprisen i hela Riket. Hvad Herr Laurents plantage angar, så går den trögt, och han har af sin Engelska föreståndare fått den underrättelse , att om Svenska humlan vid skörden deltes uti 3 delar , skulle den medlersta delen vara bäst , och ganska duglig till porterbryggande men annars ej. Tills detta sker, tror jag således att tullen bör modifieras , och 20 procent är för högt.
Den , siste värde talaren har äfven på ett klart och åskådligt sätt bevisat, att genom det nu gällande valsättet förrättningen sker på ett så tillförlitligt sätt, all något misstag icke kan ega rum, och det af del enkla skäl, att de RiksStånds ledamöter, som kunna ega personlig kännedom om dem, hvilka äro till ifrågavar:de befattDingar lämplige, äro från alla landsorter och äro således i tillfälle att lemna underrättelser, hvilka måhända hos Banko-Fulltmge kunna saknas. Att Gr:n för sin del vill underkasta sig ansvaret för ett val betviflar jag icke, ty Gr:ns risk är dervid högst ringa. Han nedlägger endast uti prot. sin reservation, i händelse majoriteten valt en annan än den han utsett. Ur hvilken synpunkt man än betraktar saken, står det dock fast att det nuvande valsättet är för Banko-Fullm:ge icke allenast mest tjenligt, emedan det befriar dem från allt ansvar, utan äfven för Banken, såsom medförande större säkerhet. När nu, under den tid låne-kont:n hafva existerat, erfarenheten visat, att de på ett noggrann!, tillförlitligt och författningsenligt sätt fullgjort sina skyldigheter, hvarigenom Banken icke lidit någon förlust, samt då härtill lägges, att Fullm:ge befrias från all omsorg derom huru dessa val skulle försiggå, synes mig dessa omständigheter hafva bordt utgöra ett tillräckligt skäl för att förmå Gr. Gyldenstolpe alt icke understödja det af Utsk. framställda förslag. Hr Bildt: De som vilja genomdrifva den ifrågavande reformen, som synes mig onödig, hafva såsom det egentligaste skäl der - 04 Den 28 Oktober e. ni. till anfört den omständighet, sorn eger rum i afseende på Fullmtge i Malmö; men, på sätt jag redan haft äran - anföra, hafva de Direktörer i nyssnämnde stad, sorn bo på längre afstånd derifrån, sina Suppleanter dels boende i sjelfva staden, dels icke mer än £ mil derifrån.
Från Högl. Ridderskcipet och Adeln. , S. D. Remitterades till S tat s-U tsk0 tt et: Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, denna dag väckte Motion, att Stats-Utskottet måtte Protocolls-Utclrag. 1311* matte anmodas , så fort sig göra låter , anvisa nödige tillgångar hvaraf 3oo,ooo R:dr nu kunna förskottsvis utbetalas , till bestridande af de sorn för Haus Kongl. Höghet Kronprinsens förestående Förmälning erforderlige kostnader; uti hvilken remiss de öfrige Respcctive Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. Remitterades till Statsoch Banco-Utskotten: Friherre Wirsehis, Gustaf Fredric, den 7 dennes f. m., på hordet lagde Memorial, innefattande svar å Friherre Björnstjernas samma dag till Statsoch Banco-Utskotten remitterade anförande, angående erinran till bemälde Utskott, att till Riks-Standen afgifva Förslag till grunderne för den blifvande Fi1 nance-planen; jemte de af åtskillige Ledamö | ter denna dag med detta förenade yttranden. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till La g-Utskottet: Kongl. Majrts Kådiga Skrifvelse, angående förändringen af den 1 Junii 1819, om Sattet huru förfaras skall med sådane Perso ners anhållande och tilltalande, hvilka begå l3 12 Riks-Ständens förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika lill det andra. Frän Fällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet; Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse af den i Junii 1819, om förfarandet med Personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken, Sverige eller Norrige, samt derefter afvika tili det andra.
Emellertid saknades denne minister, då han 1837 tvangs att lemna sin plats åt von Abel. Anledningen var, att han, man vet ej af hvilka skäl, i ständernas församling motarbetade konungens plan att öfverlemna en statskassans besparing af 1½ million åt grekiska regeringen. Om denna «furste» berättas det besynnerliga, att han fått korgen af en rik «Tandlers» (så kallas tapetserare eller möbelhandlare) dotter och sedan gifte sig med en trädgårdsmästares – ehuru Tandlers-dotterns afslag i våra tider är något ej mindre underbart. – Efterträdaren, en son till den berömde juristen v. Abel i Wetzlar, skall ej sakna skicklighet, men är ytterst bigott. Dock tros det, att han har rosenkransen hängande öfver sitt arbetsbord lika mycket af politik, som af andelig ifver. Följden är i båda händelser densamma: att nemligen katolicismen och munkväsendet dag från dag göra större framsteg i landet. Uti Bayern såsom i de flesta öfriga tyska stater fordras enligt lag kungligt placet för alla apostoliska förordningar, innan de få publiceras i landet. Men detta iakttages numera icke i Bayern, så att vägen står fullkomligt öppen för ultramontanska inflytanden. Också skall det protestantiska Öfverkonsistorium på allt vis befrämja katolicismens öfvertag. Dess chef, Roth, f. d. entreprenör för armeen, skall helt och hållet stå till ministerns disposition. Till bedröfliga tecken hörer, att Niethhammer, fordom den modige Fichtes vän och medarbetare, såsom ledamot af samma konsistorium härtill äfven lånar sin röst. Ett dylikt tidens tecken är äfven bigotteriet i staden Augsburg. Fordom, såsom fri riksstad, ett bland protestantismens starkaste stöd, skall denna stad numera i katolsk ifver öfverträffa sjelfva München. Dess invånare äro af sjelfva Bayrarne ansedda för ett otålsamt, högmodigt och tråkigt slägte. Staden är ganska vacker. Isynnerhet ger den breda Maximiliangatan med sina fem springbrunnar en präktig anblick. Rådhuset är en skön byggnad, som äfven till sitt inre vittnar om stadens fordna makt och rikedom. Dômen och St.
M:s sanction förändra så beskaffade privilegier, enär jordegarnes målsmän i detta fall beslutat på annat sätt; ty det Sr förut lagligen bestämdt att det hinder som af äganderätten i denna väg kan läggas, det kan på det och det sättet i laglig ordning undanrödias. Denna anmärkn. måste således helt och hållet förfalla. Här är äfven af Hr von Hartmansdorff yttradt, att vid sista riksdag så iakttog man likväl denna omständighet med mera samvelsgranhet (eller något annat dylikt ord) i afseende på optionsrälen, att antingen leverera in natura, eller underkasta sig för frantiden att betala sina i persedlar sattaskatter, contant. Deremo sattes då alldeles icke i fråga, huruvida skatten skulle till en aman skatt förändras eller icke, utan denna framställning skeddi naturligtvis för att hvarje ort skulle få tillfälle att yttra sin meiing i detta afseende, och denna mening blifva gällande uti den mån, sora det med statsverkets fördelar vore förenligt. Nu är dldeles icke fråga, såsom jag tyckte mig Önna att Hr von Hartman,dorff yttrade, att persedelräntan skulle pä något sätt utbytas emit andra persedlar, som icke kunna utgöras, utan det är i milt förlag endast sagt, att hufvudräntorna skulle utgå på samma sätt son förut, men de persedlar som icke kunna utgöras in natura, sås«m ^ höns, oxe o. s. v. skulle betalas i penningar, äfvensom bjrgnadshjelpen, m. m. som redan utgå i penningar. Det var såleles ett ogrundadt misstroende, som gaf anledn. till denna anmäi n., och när detta misstroende är upplöst, så torde äfven anmärkfn förfalla. Vidare är sagt, att man icke skall gå för hastigt tillväga i denna fråga elir deruti besluta förr än vederbör:de blifvit hörda, och alt det är i. M. som skall taga initiativet, men icke R. St. Huru mycket förastadt man går till väga i denna fråga, det öfverlemnar jag tit R. o. Ad. att bedöma, då det är en fråga, som redan på 1741-talet varit föremål för R.
Är det så, som Kongl. Maj:t i den nådiga Propositionen uttalar — och ho vill sådant förneka? — att »Svenska Folket har, med Försynens bistånd, så bevarat sin frihet och främjat sin utveckling, att det med öra intager en plats bland de folk, som gå framåt på civilisationens bana»; är det ock så, att »detta skulle det icke förmått utan en representation, som uppvuxit ur nationel grund och utbildats efter hvarje tids fordringar»; då ligger deruti en så stor berömmelse för vår nuvarande nationela representation, att hvarje medborgare, som vill blifva sitt lands forntid trogen och hafva sitt öga öppet för fäderneslandets framtid, måste känna sig kraftigt uppfordrad att noga ransaka »hvarje tids fordringar» och deruti särskilja den sannskyldiga utvecklingens Konstitutions-Vtskottets Memorial JM 7. 23 elementer från dem, hvilka i lyckligaste fall utgöra framtidshägringar, de der kommit »förtidigt» och derföre icke passa för folkets närvarande politiska ståndpunkt. Och hvad Regeringen från sin höga ståndpunkt ansett sig befogad uttala, det har ock i det tredje Ståndets namn inför thronen vid ett högtidligt tillfälle med följande ord blifvit bekräftadt: »inom landet allmänt lugn, utbredd förkofran, stigande upplysning, inbördes förtroende mellan Statsmagterna, mellan regering och folk, samt lagarnes hägn, betryggadt genom Konungens valspråk »Land skall med lag byggas»; utom landet vänskapligt förhållande till alla magter och det stigande anseende, som Sverige är lyckligt nog att åtnjuta under E. K. En mera lysande skildring af ett folks tillstånd kan intet annat land erbjuda; och hvem vill förneka, att den på vårt land i den närvarande tidpunkten eger sin fulla tillämpning! Hvilka »väsendtliga brister» således än må vidlåda formen för den nuvarande nationalrepresentationen, den har dock, enligt både Konungs och folkombuds ord, icke förhindrat, utan fastheldre på det mest lyckliga sätt främjat landets sanna utveckling. Grunden torde alltså icke ännu vara så »vittrad» att den »sönderfaller».
N:o 38. öfwerläggningarne, och lika hastigt kan en åter kallelse af det beflutna äga runi. Sädane fölsdcr haflva öfwerilningen, brädskan och oberoendet nied sig hos en enda Corps. Det bewisar äfwen wädan af en salunda conccntrerad magt. Om den fördes till öswcrdrift, hwad bewarade wäl dä Regeringssättet; och om den förstvagades, hwad säkerhet äterstode mäl för Friheten? Jemnwigten emellarl en enda Lagstiftande Corps och den werkställande Magten skall dessutom alltid blistva flvar att bibehålla. Med en Beherrskare i den förra, eller en Inkräktare i den sednare, skulle en total upplösning wara att befara. Det bewisar, att ett enda Stand skulle kunna blifwa antingen för mycket oinskränkt och enwäldigt, eller ock sörslappadt och kraftlöst. Der Lagstiftningen allisa är förenad, utan att igenom »agot aterhallas, haswa werkningarne ingen gräns; och af atla tiders exempel har man sett, att beslut, utgångna omedelbart israil ett enda ställe, warit fattade utan princip, förhastade och ofta rakt stridande emot gällande Samhälls-Lagar. Det är ock derföre med största skäl, som en upplyst Ledamot af Ridderskapet och Adeln föreslagit twännc Stand eller Kamrar i likhet med Engelska Öfweroch Under-Husen, och mig torde tillätas att, med in stämlnaud-' deruti, fa tillägga nagra fa reflexioner, för att än ytterligare bestyrka förmanen af en sadan Representation. Den första fördelen'deraf skulle bliswa Riksdags-Arendernes skyndsammare gang, med bibehållande ändock af den nvgastc granskning och beredning, som alltid är nödwandig och bör förutgå, om besluten skola blifwa goda och rättwisa. Detta förhållande är sä naturligt, dä öfwcrläggningar och upplvsningar utan nppehäll kunna bäde meddelas, pröfwas och bewaras. 528 Expeditioner till Riks-Ständen.
Den 10 November f. m. 3?I §, i5- Sedan må ingen anteckning tillåtas, förr än Riddarhus-Utskottet är förordnadt, hvilket genast ske hör, så snart Electorerne valde äro. Detta Utskott hör ock sedermera för anteckningar sammanträda en half timma före hvarje Plenum. Ej må någon af Riddarhusets Tjenstemän, utan RiddarhusUtskottets samtycke, lill någon, eho det vara må, pollet utgifva, vid ansvar efter Ståndets hepröfvande; hörandes i öfrigt noga tillses, alt den, som pollet ordentligen erhåller, äfven genast och ofelhart varder å upprops-listan antecknad. Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Riksdagen icke personligen infunnit, eller pollet för honom utgifvas. §• i? - Den, hvilken första gången såsom Riksdagsman sig anmäler, åligge, att om sin ålder, i fall sådant äskas, uppte hevis genom Utdrag af Kyrkohokén ifrån den församling-, der han född är. Finnes ej Kyrkobok, gälle då hevis af någon Konungens Embetsman i Orten. Företer sig' anledning, att inlemnadt betyg är origtigt, hl ifve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och crhålle ej inträdes-pollet, innan han sig inför Domstol rättfärdigat, och skall lian, i händelse betyget befinnes falskt, hafva förlorat för den da påstående Riksdagen all Den 10 November f. m. rätt till Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln. Innehålla de å Riddarhuset befintelige Genealogier fullständig underrättelse om den Sökandes ålder med dag och datum, är ej annat bevis af noden; men påstår den Sökande, att Genealogiens uppgifter äro origtige, hvile frågan om pollets erhållande, till dess han anskaffar bevis.
Det kan fäll vara; men nog vore det det bästa, halltid! 'Eller hockså te' ge sej håf te' Hamerika? Det hä' hokristligt te tala på det sättet. HANNA (utan att se på honom). Fins det hinte plats för Boman 'är 'emma, då? hinte. BOMAN. Hinte der som jag 'elst ville 'a' den, hä' väl nå'nstans hi stan, det, ... der det går rigtigt muntert hå hogudaktigt till? HANNA (vänder sig småningom alt häftigare till honom). Åh, det spörs nog 'ur ni skeppare lefver. I körka' ser hen her haldrig, hå på läsningsmötena hinte 'eller, men på krogarne hä' ni halt 'emtamda, hå dans hå syndig'eter hä' ni med hom så hofta som 'elst! BOMAN. HANNA (som förut, menande). Det Hvarför just det då? jag säga 'Anna! BOMAN. Det var hosanning för min del, ska' det det hi förra veckan med, der hoppe på Kaftensgatan? BOMAN (efter en paus). HANNA. BOMAN (trotsigt). Ja, HANNA (häftigt). Var hvarför skulle jag hinte gå dit, som di handra? Hom jag hockså lefver hallri så propert, så hä' jag hi halla fall bara hen skepparknöl, jag och tockna exmerar hen hinte för två styfver, när hen 'ar pengar på kistbotten hå hett godt 'emman, som man sitter skuldfri på; då koxar hen nog på bättre hopp, då hom det hockså bara hä' rocken som hä' bättre. holspråket. HANNA. Hå Jaså, det var sant, då? 'Ur vet 'Anna det? rocken hefter kroppen säger, 43 BOMAN. 'Ögfärd HANNA. Det abcboken. går för fall med, står det hi hä' hinte 'ögfärd ... det hä' för hatt Boman hä' så hogudaktig. BOMAN. Ska'
J a g vill nu blott nämna en enkel vecka: drickande vid måltiderna är en skadlig vana, som blott gifva anledning till åtskilliga anmärkningar och kommentarier — men j a g tillråder ISTÄLLBT hvarje ung oerfaren fru att härom muntligt rådföra sig med några äldre, sparsamma och erfarna husmödrar. N å g o t som glömdes i min förra uppsats var, att af mina hushållspenningar icke behöfver köpas potatis, som v i om höstarna taga från landet för vårt vinterbehof. Äfven blef af misstag sagdt, att vår dagliga ranson af mjölk var två liter, hvilket bör rättas så, att vårt vanligaste dagliga behof däraf är 2 liter, men ofta mera. Söndag: Oxstek med potatis, eller stufvad maccaroni. Ö l eller mjölk. E n liten kaka (2 ägg, 1 kvarter (3 ' / s dl.) mjölk, hvaraf grädde för 1 3 öre, 1 dryg sked rifven citron) gräddad i form i ugnen. till stek för 3 personer bör för ett pris af 1,50 kr. räcka till 3 måltider, ett ordinärt höns, eller tupp, till 2 middagar, och till köttbullar för en middag räcker oxkött för 5 0 öre jämte ett litet stycke talg, som man vanligen får » på köpet » eller köper för 5 öre. Kalfoch fårkött ställer sig något dyrare. F ö r hotchpotchsoppa till en] middag fracker ett stycke fårbringa för 7 5 å 8 0 öre, då största delen af det kokta köttet sparas till en annan middag. Onsdag: Kabiljo m n d äggsås, potatis. Mannagrynsgröt med mjölk. Torsdag: Ärter med fläsk (fläsk för 2 5 öre). T u n n a pannkakor med sylt. F r e d a g: Ärtsoppa (af förra dagens ärter) med stekta brödtärningar. Något kött, öfverblifvet sedan föregående dagar, potatismos. E t t glas mjölk. förorsakar pussighet och dåliga vätskor samt väcker, synnerligast hos den uppväxande ungdomen, ett stegrad!