Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fogeln är bländande hvit, snarlik den vanliga svanen, men något mindre samt med betydligt afvikande byggnad af luftstrupen och bröstbenets köl. Köttet lär vara groft och mindre välsmakande. Mindre sångsvanen. (Cygnus Bewickii Yarr. ) Bröstben af Cygnus Bewickii, utvisande luftstrupens egendomliga läge. Efter Yarrell. Landfoglarne äro i de högnordiska trakterna, så väl till arter som individer, mindre talrika än sjöfoglarne. En del förekommer dock äfvenledes i stort antal. Nästan hvar helst man lägger i land ser man på strandfjären några små gråbruna vadare ifrigt springa af och an, stundom parvis, stundom i flockar på tio till tjugu stycken. Det är nordens allmännaste vadare, fångstmännens fjärplyt (Tringa maritima Brünn.). Den lefver af flugor, mygg och andra landinsekter. Den fylda kräfvan visar, huru väl fogeln förstår samla sin föda äfven i trakter, der entomologen endast med svårighet kan få reda på några få till hans forskningsområde hörande djurformer. Sina fyra till fem ägg lägger fjärplyten i ett litet vackert bo af torrt strå på öppna gräseller mosslätter ett stycke från hafvet. Äfven han söker skydda sina ägg genom en likadan komedi som tjufjon. Köttet är läckert. I fjärplytens sällskap ser man ofta en något större vadare eller rättare mellanting mellan vadare och simfogel. Det är den vackra brednäbbade simsnäppan (Phalaropus fulicarius Bonap.). Den är ej sällsynt på Spetsbergen och ytterligt allmän, kanske till och med den allmännaste fogeln vid Asiens nordkust. Jag förmodar derför, att den ej heller saknas på Novaja Semlja, ehuru man hittills derstädes iakttagit endast den närstående smalnäbbade simsnäppan (Phalaropus hyperboreus Lath.). Fogeln kunde väljas som sinnebild för äktenskaplig kärlek, så troget ses hanne och hona ständigt i hvarandras sällskap.
Ett stadgadt mynt är det bästa understöd, som kan lemnäs näringarna, och endast man beflitar sig derom, är jag öfvertygad, att vi intill nästa riksdag skola hafva alldeles tillräckliga förslag för näringarna, samt att vår Bank då står i den ställning, att utan fara kan göras, hvad icke nu utan myntvärdets blottställande kanske. Här har mvcket blifvit taladt om, att icke en gång R. St. ensamma skola hafva rättighet att, utan Konungens tillåtelse, besluta sedelemissioner; och detta yrkades, då fråga var om Reg.formens 72 §, från samma sida, som nu ifrar för utsträckandet af Bankens lånerörelse. Jag hemställer, huruvi - Den a4 Juli f. m. 117 da det då ligger den ringaste conseqvens uti att nu vilja lemna en sådan magt till Bancofullmägtige, bestående af 3 Bönder, 3 Borgare, 3 Prester och 3 Adelsmän. Jag anhåller om den propos., som af Frih. Ehrenborgh blifvit begärd. Hr Cederschjöld: Hvad här blifvit yttradt om nödvändigheten att lemna Bancostyrelsen rättighet att öka rörelscapitalet i förhållande till näringarnas behof o. s. v., vill jag nu lemna åsido, helst fråga derom längre fram förekommer, då Utsk:s förslag om lånerörelsen blifver föredraget. Men jag får i anledning af åtskilliga värda ledamöters förslag om bestämmandet af ett högre minimibelopp, än 3 millioner r:dr silfver, hvilket belopp de flesta bland dem ansett böra blifva 2-J millioner, vördsamt hemställa, om icke meningarna bäst kunde förlikas derigenom, att minimibeloppet blefve 2 millioner och åt Bancostyrelsen uppdroges att, innan cassan kommer till denna punkt, vidtaga sådana åtgärder till fondens förstärkande, att den aldrig må sjunka under detta belopp, hvilket skulle blifva ungefär detsamma, som blefve Fullmägtige berättigade att gå i författning om dylika åtgärder, då fonden sjunkit till 2-£ millioner.
Att en Ryttmästare tjenar för 5oo Riksdaler, och en CavalleriLieutnant för 5oo Riksdaler år ett förhållande, som jag tror böra behjertas, och på grund häraf anhåller jag om återremiss. Grefve Löfvenhjelm, Carl Gujtaf, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 3.) Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets Ut-j låtande, i anledning af de dervid gjorde anmärk, ningar, till Utskottet återförvisa. Föredrogs å nyo StatsU-tskottets den 27 sistledne Junii under N:o 248 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt Motion om löne-tillökning för tretton SubalterneOfTicerare vid Skånska DragonRegementet. Friherre Stjerncrona, David, anförde skriftligen : (Se Bilagan N;o 4.) ä> Dtn y Julii e. m. 3o? Herr von Francken, Augufi, upplåste följande: (Se Bilagan N.o 5.) Herr Munck af Rofenjkjold, Eberhard, anförde skriftligen; (Se Bilagan N:o 6.) Herr Lafrén, Johan Pehr'. På de grunder Friherre Stjerncrona, jemte flere andre värde Ledamöter, redan anfört, får äfven jag vördsamt anhålla om återremiss af StatsUtskottets Utlåtande. Herr von Hartmansdorff, Augujit Stats; Utskottet har vid förslag till löne-förhöjningar i allmänhet följt den grundsatsen, att icke bevilja dem på enskilte motionairers framställa ning, emedan all organisation, och i följe deraf all fråga om löne-tillökning bör komma ifrån Regeringen, som skådar allt i sitt sammanhang, och som bör äga vitsord i afseende på behofvet af Tjenare för Statens räkning, och deras kraf på en lämplig vedergällning.
Författningen egentligen utgjordes af en alldeles ny redaction af det ändrade eller upphäfna stället, så att, vid hvarje ny upplaga af det Ekonomiska Lagverket, de nya §. §. eller momenterne endast insattes i de gamlas rum, hvarigenom äfven åberopandet och jemförandet af flera Stadganden forsvunne, och Utslag eller Expeditioner i Ekonomiska frågor kunde reducera* till den största möjliga korthet och enkelhet. Utarbetandet af en sådan Ekonomisk Lag, befriad från alla onyttiga och förvillande stadganden, och rättad efter tidens behof, som äfven påkallar förenkling af det hittills så invecklade Beskattningsoch Uppbördssättet, är hvad förra Ständer velat bland annat öfverlemna till den så ofta underdånigst begärda Särskilta Comitén, och Utskottet delar i allt afseende den öfvertygelse, att ty förutan hvarje steg till en önskad förbättring i Administrationen endast kan betraktas som palliativ. Då, genom denna hufvudsakliga åtgärds vidtagande, Comitén blifver i stånd, att med visshet om utförandets möjlighet författa fullständiga Stater och arbetsordningar för de efterUtskottets framställda grunder blifvande nya Styrelseverk; för hvilket ändamål Comitén bör erhålla rättighet att tillkalla någon per - 678 Serskildta Utskottets Betänliamlen. *on från hvarje Verk, nrir den om det nuvarande förhållandet behöfver upplysning» måste i sammanhang dermed sådana löner för Rikets Embetsoch TjenstemannaCorpser feresia?, att det allmänna kan af hvar och en särskilt fordra användandet af hela hans tid och verksamhet på ett enda ställe, då titan tvifvel göromälen skola kunna medhinnas af ett, i jemförelse med det nuvarande, ganska inskränkt antal personer. Öm det å ena sidan är säkert, alt Embetsoch Tjensteiiiännen i ett samhälle icke böra få vara flere än ärendernas mängd och angelägenhet fordrar, så måste det äfven å andra sidan snedgifvas, att, om de ei äro så lönade, att de af sitt Embete eller Tjenst kunna hvar i sin stad hafva anständig och tillräcklig utkomst, så mäste
Till Utskottets behandling har Bonde-ståndet remitterat en af Riksdags-fullmäktigen E. M. Falk från Skaraborgs län vackt motion, att, som koncept-intecknings-protokolleu vid 1850 års Höste-ling med Kinne, Kinnefjerdings och Laske Härader inom nämnde län kort efter tingens afsluiande blifvit genom vådeld förstörda, innan renoverade exemplar deraf hunnit att till vederbörande Ilof-rätt insändas, samt Domhafvanden, hvilken det sedermera ej fullkomligt lyckats ait upprätta nya dylika protokoll, hvaruti 3 ä 6 §§. för hvartdera häradet ännu saknades, således vore urståndsatt att utfärda fullständiga gravationsbevis, hvilket hade till följd att de uti berörde härader belägna fastigheter icke kunde såsom pant för lån i Banken antagas, Rikets Ständer, till afbjelpande af detta, för hela orten särdeles menliga förhållande, måtte besluta det tillägg vid gällande Banko-reglemente för nu ifrågavarande härader, att lån mot pant af fastighet derstädes ej må förhindras af den ofullständighet, som, i följd af hvad ofvan är nämndt, kommer att i gravationsbevisen förefinnas, så vida den lånsökande l:o afgifvér skriftlig försäkran på heder och tro att hans fastighet ej är besvärad af annan gravation än gravations-beviset derom upptager; och 2:o ställer en, af tvänne vederhäftige personer, en för bägge och bägge för en, ingången borgen såsom för egen skuld, för den kostnad och skada, som kan tillskyndas Banken derigenom, att, i gravations-beviset ej omnämnes, under någon af de felanBih. till B. St. Prot. 1853 & 1854. 6 Sami. 1 Ad. 13 Haft. 1 Banko-Utskottet» Utlåtande, 1\’:o 35. de §§ i Intecknings-profokollet någon upptagen gravation häftande vid den fastighet, sora för Banko-lån pantförskrifven är.
Förslaget afser, att bottenvåningen skulle användas endast till boställen åt vaktmästare och portvakt Kongl ftlaj:ls Nåd. Proposition N:o 161. 15 samt förvaringsrum för ved m. m., men de öfriga tre våningarne uteslutande för sjelfva Arkivet och dertill hörande arbetsrum, hvilka sistnämnda, med hyllor en dast kring väggarne, skulle förläggas i andra våningen och vara, icke blott genom den stora trapp-uppgången, utan äfven genom en mindre trappa, förenade med samtliga Arkivrummen. Efter en sådan fördelning skulle hyllor med den höjd och bredd, sorn för helarks-band erfordras, kunna i huset uppställas till en längd af 6,000 alnar; och, då de år 1853 i Riks-arkivets hus vid Skeppsbron förvarade handlingar upptogo hyllor till en längd af 2,161 alnar samt den årliga tillökningen under sedermera förflutna sex år, beräknad efter 80 alnar årligen, utgör 480 alnar, skulle, utöfver de sålunda nu befintliga 2,641 sträckalnar helarks-band, ytterligare 3,359 alnar dylika, motsvarande tillökningen för en tidrymd af omkring 42 år, kunna i det ifrågavarande huset inrymmas och förvaras. Kostnaden för husets tillbyggnad och förändring, enligt det uppgjorda förslaget, är beräknad till 60,590 E:dr 94 öre.
Ej heller kommer jag någonsin i håg min egen fars namn, såsom namnet på en Adelsman, men väl såsom namnet på en menniska med en svekfri, oegennyttig, ståndaktig själ och en Embetsman af urgammal redlighet och arbetsftit. Och om jag sjelf af syftning till moralisk och intellectuel vigtighet i mina handlingar, under besynnerliga tider, burit utan ovärdighet någon gång förföljelse och ofta orättvisa misstankar, kan jag väl tro eller ens begripa, att det ej vore detta, utan mitt Adelskap, sorn min son en gång skulle till uppmuntran påminna sig? Ändteligen, för att säga allt med så till sägandes ett ord, skulle 656 Riksdagen 1812. Benzeliernes, Rydelii, Seremi och den under sin lefnad glömda Scheeles namn ej vara namn för ätteläggar att bära blott och bart för de taflor af förtjenster de för dessa ätteläggar till efterföljd skulle framställa? Och böre vi ej i alla fall söka föra Samhälls-distinctionerne derhän, att öka antalet af de personer, på hvilka Samhället bör fästa uppmärksamhet, men deremot återhålla förökningen af dem, som födseln kunde missleda att anse sig värderlige utan värde?
Ridderskapets och Adelns Plenum sisrledne Lördag, då frågan var om det tillägg Friherre Staél von Holstein föreslagit till den underdåniga Tack>ä* gelse-Adusse till Kongl. Maj:t, hvilken år propcnerad af det Vällofl. Borgare-Ståndet* har jag ansett för min skyldighet att genom detta ödmjuka Memorial för Högloft. Ridderskapet och Adeln framlägga några upplysningar, hvilka må hända undgått dess uppmärksamhet, då,den senast fattade sitt beslut öfver i frågavarande. ämne. För att lära känna Landets verkeliga tillstånd, finnes, mig vetterligen, ingen säkrare källa än Konungens respective Befallningshafvan des i Länen EmbetsBerättelser. Trogna sin skyldighet, hafva de regelbundit och noggrannt underrättat Kongl. Maj:t om ställningen uti de dem i Nåder anförtrodde Län, och Konungen, lika som Hans Kongl Höghet Kronprinsen, hafva genast sysselsatt sig med utfinnande af medel att undsätta de behöfvande. Högbemälte Herrar hafva gifvit för mänga och för dyrbara prof af deras Faderliga omvårdnad för Svea Folk , för att någon skulle kunna draga i tvifvelsmål den omsorg De haft ospard vid närvarande tillfälle; Och mindre än någon annan bör den hedervärda Ledamoten, som föreslagit nu i Den 2 December. frågavarande Tillägg, hysa ett dylikt tvifvel, då han blifvit kallad, nyss före Riksdagens början, att öfvervara Öfverläggningar om medel att bota de svåra följder, hvarmed Landet hotades af Malmö Discont - Verks iråkade obestånd. Den hedervärde Ledamoten syntes då ej benägen bispringa den nödlidande. Desse öfverläggningar blefvo utan Resultat, men Hans Kongl. Höghet Kronprinsens ömma omvårdnad förblef likväl ej overksam. Denne Furste, hvars enda föremål är Fäderneslandets välstånd och hvars verksamhet ej hvilar då ännu något godt årerstår att uträtta; denne Furste, sager jag, har lagt under Kongl. Maj:ts ögon de från Pro vinc .rne inkomne Em bets Berättelser och på Hans Kongl. Höghet Kronprinsens hemställan har Hans Kongl.
Den behållning, som genom räntan för utgifna lån utaf statslånefonden tillhöriga medel uppkommit utöfver de ränteutbetalningar, samma fond måst vidkännas, har blifvit från Rikets Ständers Bank till Riksgälds-kontoret aflem nad med R:dr 270,000: — under år 1863; med 65,000: — under sistlidet år; samt med „ 35,000: — under innevarande år: eller med tillsammans R:dr 370,000: — R:dr 250,000: — 55 300,000: — 55 200,000: — n 100,000: — n 100,000: — n 100,000: — StatsUtskottets Memorial N:o 3. 21 och hafva dessa medel, efter derå erhållna reqvisitioner, blifvit i föreskrifven ordning Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader tillställda för att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, användas till de mellan Norska gränsen och Arvika företagna arbetena å nordvestra stambanan. Utom den före sednaste riksdags början aflemnade behållningen utaf trafik inkomsten å statsbanorna ~ har Riksgälds-kontoret iått emottaga i Januari 1863 utaf 1862 års trafikinkomst i November samma år utaf 1863 års dito i December samma år utaf dito dito och i April 1864 likaledes utaf 1863 års dito samt i September 1864 ytterligare Således utgöra dessa till Riksgälds-kontoret aflemnade trafikmedel ett sammanräknadt belopp af R:dr 1,050,000: — Till följd af föreskriften i reglementets 171 §, hafva utaf ofvannämnda till Riksgälds-kontoret aflemnade medel R:dr 300,000: — för tiden före sednaste riksdags slut samt 100,00.>
dagsmenniskor, sådana som landtprester och probifigurer förefallit några vara abstrakta beror på diga, endast visande en sida under yrkesförrättningen, och så länge åskådaren icke erfar behof af att se dem från flera sidor, är min abstrakta skildring temligen riktig. Hvad dialogen slutligen angår, har jag brutit med traditionen något, i det jag icke gjort mina personer till kateketer som sitta och fråga dumt för att framkalla en qvick replik. Jag har undvikit det symmetriska, matematiska i den arbeta oregelbundet, såsom de göra i verklig franska konstruerade dialogen och låtit hjernorna XVII heten, der i ett samtal ju intet ämne tömmes i botten, utan den ena hjernan af den andra får en kugg på måfå att gripa in i. Och derför irrar också dialogen, förser sig i de första scenerna med ett material som sedan bearbetas, temat i en musikkomposition. tages upp, repeteras, utvikes, lägges på, såsom Handlingen är drägtig nog, och som den egentligen endast rörer två personer, har jag hållit mig vid dessa, endast indragande en biperson, köksan, och låtande fadrens olyckliga ande sväfva öfver och bakom det hela. Detta emedan jag trott mig märka, att för nyare tidens menniskor det psykologiska förloppet är det som intresserar mest, och våra vetgiriga att få veta hur det går till! Vi vilja just se själar icke nöjas med att se något försiggå, utan trådarna, se maskineriet, undersöka den dubbelbottnade asken, taga på trollringen för att finna sömmen, titta i korten för att upptäcka huru de äro märkta. Jag har dervid haft för ögonen bröderna Goncourts monografiska romaner, hvilka tilltalat mig mest af all nutidslitteratur. Hvad det tekniska i kompositionen angår, har jag på försök strukit aktindelningen. Detta emedan jag trott mig finna, att vår aftagande förmåga af illusion möjligen skulle störas af mellanakter, under hvilka åskådaren får tid att reflektera och derigenom undandragas författaren XVIII magnetisörens suggestiva inflytande. Mitt stycke varar troligen sex qvart, och när man kan höra en föreläsning, en predikan eller en kongress
Sorn Den 21 December 97 Sorn tillägg till hvad jag nu anfört, och sorn ursäkt för det. att jag besvärar med afhörandet af denna motion, så får jag tillika nämna, att delta mål för mig är en vigtig samvetssak, emedan under den tid jag var chef för ett af Art.-reg:tena, måste jag som oftast öfvertala ynglingar som egnade sig till krigstjensten att ingå till Artilleriet, bland hvilka flera utmärkta personer, både som officerare och vetenskapsmän sedermera nödsakades lemna tjensten för bristande lefnadsbehofver. Blir Art.-befälet vid detta tillfälle icke så understödt som det icke allenast har rätt alt fordra, utan äfven stort behof utaf, så fruktar jag för, alt det snart uplöses af sig sjelf, och kanonerna sedermera serverade af den nyligen föreslagna landtstormen, som dock vanligtvis icke längre tjenstgör än till den förtärt den knappa matsäcken eller blir sömnig. 1 Begärdes på bordet. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag har begärt ordet i anledn. af Ilr Edenhjelms nyss uplästa motion, men dii den blifvit begärd på bordet, tror jag icke det vara lämpligt att nu ingå i någon diskussion öfver densamma. Jag har likväl velat begagna tillfället, att på detta sätt offentligen uttrycka min tacksamhet lill motionären, och är jag öfvertygad att hvarje Art.-officer lika med mig tacksamt erkänner de sympathier för vapnet, som i denna motion uttalas af en person, hvilken förut, såväl under krigets alfvar som fredens lugn varit en af vapnets utmärktaste chefer. Hr af Sillén, Lars Gustaf, hade inlemnat följande anmälan• Det förtroende mig blifvit, lemnadt, att såsom ledamot inträda i H. BankoUtsk. under permitterad ledamots frånvaro, är jag hindrad alt emottaga och får detsamma mig vördsamt afsäga. Hrr Elektorer blefvo i anledn. häraf af H. Ex. Hr Frh. o. Landtm, anmodade att vid deras nästa sammanträde återbesätta den genom denna afsägelse upkomna ledighet. Föredrogs
Stockholm den 2 Oktober 1857. Reservation anmäldes af Herr Kyrkoherden Sonder) emot Utskottets yttrande i fråga om tydningen af stadgandet att folkskole-lärare kan såsom pension tilldelas “större eller mindre det ”af den utaf församlingen anslagna lönen.u N:o 118. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 118. 33 Äf:o 11S. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 2 Okl. 1857, kl. 1 e. m. Utlåtande, i an ledning aj återremiss af Utskottets Betänkande N:o 95. Ofvanberörde Betänkande, hvilket innefattar yttranden öfver föreslagna förändringar af stadganden i Kongl. Förordningen om Sockenstämmor i Riket den 29 Augusti 1843, har blifvit af Vällofl. Borgare-ståndet återremitleradt, men af tre Stånd i de flesta delar godkändt; dock har Höglo!]. Ridderskapet och Adeln afslagil den af Utskottet, i fråga om förändring af 2 och 3 inom. i Förordningens 5 §, gjorda hemställan. Vid detta förhållande har Utskottet att, blott i fråga om ändring af berörde §, med förnyad t yttrande till Rikets Ständer inkomma ; Och sorn Utskottets af två Ständ godkända förslag härutinnan afsell en medelväg mellan de motsatta åsigter, hvilka synas hafva gjort sig gällande hos Ridderskapet och Adeln, hvars beslut innebär bibehållandet af dessa lagrums nuvarande lydelse, och hos Borgare-ståndet, inom hvilket blifvit päyrkadt mer genomgripande förändringar än hvad Utskottet trott sig kunna förorda; alltså får Utskottet på dessa och förut anförda skäl vördsamt anmäla, att Utskottet vidblifver sitt ifrågavarande förslag. Slockholm den 2 Oktober 1857. Bih. till B. St. Anis. till Exp.-Utsk. d. 2 Okl. 1837, kl. l e. m.
Ridderskapetoch Adeln bifallet. Ut Supra. Ex Protocollo A. GSilverstolpe. S. D. U öredrogos å nyo och biföllos följande Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskottets den 17 Den 24 April. 371 17 dennes på bordet lagda Betänkanden och Memorial : 1:0 Om jemkning i Bentan för Sågoch Mjölqvarnar; 2:0 Om de afgifter, söm BjetptötaWé borde till Starnrotarne betala, samt jemkning af de så kallade planpenningarna. 3:0 Örn åtskilliga gjorda Motioner om förändring i Presterskapets lönirtgssätt. 4:0 Om den i Hedervärda Bonde-Stårtdet Väckta fråga, rörande upphäfvande af det förbud, sotn af Jrandshöfdinge-Embété uti Carlstads Dan blifvit titfärdadt, för tjenstedräetgar uti berörde Uäii». att Utom detsamma söka arbete* Ut Supra. Ux Protocoilo A‘ G. Silverstolpe> Utdrag af Proiocollet, hållet hos H g*' vördiga Prest-Ståndet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm> deri 24 April 18 75. S. D. .T öredrogs ånyo Sfats-ITtskottofs den 17 dennés på Bordet lagda Betänkande i anledning äf Den 24 April. af Kongl. Maj:(s Nådiga Proposition, angående upptagande och vikännande af några Svenska Undersåtares fordringar, och blef bifallet, med det af Stats Utskottet framställda och jemlikt nu företedt Protocolls-Utdrag, af Höglofl. Riderskapets och Adelns antagna alternativ, om disposition af flen tredjedel af Sederholmskn Arfvingarnes fordran, hvilken ej skulle komma deni till godo, att berörde andel, i likhet med hvad i afseende på de vid 1812 års Riksdag anmälta fordringar skett, må till .Landtbruks - Academien öfverlemnas.
I stöd af de stäk, uppä hwilka Riksens Höglofliga Ständers Stats.-Utskott uti Protoeolls-Utdrag af den 28 nästledne September tillstyrkt Fabriqueuren Lars krelks ansökning, att lill dest widare uppmuntran och understöd, Handelsmannen Lric Lod mans hoS honom ägande intecknade fordran 258,813 Riksdaler Banko, mätte af Manufaktur fonden inlösas och räntan för honom nedsättas kill z ProCent, utan att hans Discont»Rättighet derigenom förminstas, samt att han äfwen pä rs är mätte blifwa befriad för all återbetalning af Capitalet, men sedermera fä succesiive göra afbetalning dera, sä alt Capitalet inom 6 Lr derefter warder tillfullo inbetalt; bestor Preste-Ständet att, pä sätt Stats-Utstöttet föreslagit, denna ansökning bifalla samt inbjuda de Respektive Med-Ständen att sig uti detta beslut med Preste Ständet förena. Ut supra. Lx krotocollo s. V. /lämqvist. S. D, r/o Den 4 November. S. D. Lifwadt af de warmaste önskningar fök ett älffadt Fosterlands wälgäng och framtida förkofran, har Preste, Ständet icke kunnat underläta att med särdeles nöje fästa sin uppmärksamhet wid de Herrar och män/ hwilka af den renaste och mest brinnande Patriotism, med uppoffrande af deras en. stildta förmögenhet/ ingått