Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det nästan ryckte och slet i benen på gammelfolket med, när Erik började knäppa på fiolen men nog trodde också mesta delen, att han lärt konsten af »honom» där nere i forsen. Nåja, han nekade aldrig för’et heller, när någon talte på’et. Han bara småskrattade och såg illistiger ut. En gång strax efter jul skulle Erik till grannbys och spela. Det var till tjugondagslekstugan, och han visste, att där skulle gå hett till, och i tre dagar skulle dansen stå. Då gällde det att ha’ fiol och armar i ordning och att kunna sitta där och spela och spela och se, huru pojkar och jäntor svängde om med hvarann glömma att en sjelf var ung och att det fanns någon, som hm, »hä gäll’ nog aldrig te’ tänka på det,» sa’ Erik för sig själf, där han satt på vedbänken och synade sin storrutiga helgdagsväst. Och så tänkte han om och om igen på samma sak: att han skulle träffa Lena från Sörgården i kväll, och hur ledt det kändes, när pojkarne foro åstad i dansen med henne men så godt det skulle vara att själf få ta’ henne om lifvet och svänga om ... Den dansen skulle allt spelman få hålla ut med! Mor Karin stannade rockhjulet. »Pratar du för dej själf, eller sa’ du någe te’ mej?» »Jaa, jag sa’ bara, att det va’ int’ lönt låta sugga lefva länger, nu, då korneftermjöle’ ä’ slut ...» Erik smygtittade på mor, som suckade tungt och började spinna igen. »Du ska’ int’ sucka för det mor, för se nu går jag och spel’ ihop ficka’ full med slantar, och ta’ mej näcken ...» »Tyst pojk’ med näcken! Jag tror han redan har dej te’ hälften, och jag är som vettskrämd, hvar gång, du sitt där ute på forsnabben och lyss och ser ut som om du hörde det ingen ann’ kan höra.» Mor Karin reste på sig med en skygg blick ut genom fönstret, som vette åt forsen till. Men Erik bara skrattade, så att tänderna lyste.
Det hade ålegat Utsk. att vidare yttra sig, om rådgifvarne ställt sig i spetsen, så, som de böra, för samhällets vigtigaste angelägenheter och för de reformer, hvilkas införande i vårt land äro behöflige: om de med nit, skicklighet och drift sökt genomdrifva det, hvarför de ställt sig i spetsen; om slutligen säger jag, de ställt riket på den bestämda ståndpunkt att riket och dess innebyggare för dem kunna hysa fullt förtroende. Allt detta tror jag det ålegat Const.-Utsk. att framställa; — men då Utsk. sådant åsidosatt och i stället hållit sig till mindre betydliga form-saker, så anser jag mig böra, äfven om jag ej är lycklig nog att hos andra finna understöd för min mening, yrka återremiss å ifrågavar. betänk, med föreläggande för Utsk. att framkomma med förnyadt utlåt, i detta ämne. Frih. von Stedingk: I min tanka äro rådgifvare-plalserne hos Sveriges Konung icke serdeles afundsvärda. Arbetet inom rådkammaren är vidlyftigt, ansvaret ganska stort, och emolumenterna för detta, eller lönevillkoren med hänseende till mödan och embetenas vigt, ganska ringa — och sportlerne bestå i mer eller mindre anständiga utfall af tidningspressen. Under sådane förhållanden skulle jag anse det vara Ständernes pligt och Const.- Utsk:s i första rummet, alt icke uplaga anmärkmr, af den småaktiga natur, alt de ej kunna medföra någon påföljd och för min del får jag öppet förklara det jag ej anser någon enda af här framställda anmärkmr hvila på verklig grund d. v. s. föranleda till den ätgärd, som med 107 § åsyftas. Efter mitt förmenande förtjenar detta betänk, icke att diskuteras, utan borde endast helt enkelt läggas till handlingarne; men som, efter hvad jag har mig bekant, ett af Medstånden, vidtagande samma åtgärd beträffande alla andra anmärkmr, likväl derifrån undantagit dem, som röra Chefen för Landtförsvars-depart., så anhåller jag att något litet få skärskåda desamma.
Stearin och Parafin 1 centner 2 50 Sten, alla slag, ej specificerad, oarbetad eller arbetad (qvarnoch slipstenar, samt med dem jemnförliga, äfven i förening med andra ämnen, derunder inbegripna) Fri Stenarbeten i förening med annat ämne: finare och sådana, som äro hänförliga till Bijouterivaror, tullbehandlas såsom dessa. andra slag 1 skålp. — 15 Stenkol, Stenkolsstybb eller Cinders samt Coakcs eller afsvaflade stenkol Fria Stcnkolsarbetcn, oinfattade eller infattade med annat ämne än guld och silfver, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. infattade med guld eller silfver, vägas med infattningen och förtullas såsom den. Stenkolstjära Fri Stilar och Stilskrot; se Bokstafsstämplar. Stoft, ofärgadt eller färgadt, till begagnande vid tapettillverkning Fritt Storax; hänföres under Apoteksvaror. Stramalj; se Broderduk. Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade: heleller halfsiden1 skålp. 2 — 1 50 andra slag 1 skålp. — 50 Strumpstickor 1 skålp. — 15 10 Strutsfjädrar; se Plymer. Strakardor; se Kardborrar. Strängar: af metall 1 skålp. — 10 andra slag 1 skålp. — 50 Stnckarbcten; tullbehandlas såsom Sten, ej specificerad. Stål, alla slag Fritt 69 Qvantitet för 1867. 1868. Tullberäk InförselsInförselsningen. tull. Riksmynt. tull. Riksmynt. Stålarbetcn, ej specificerade: R:dr. öre. R:dr. öre. opolerade 1 skålp. Stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen 1 skålp. 2 Suckat; se Konfityrer. Svafvel, alla slag Fritt Svafvelblomma Fri Svafvelsyra 1 centner — 50 Svampar, alla slag 1 skålp. — 16 Sviskon; hänföras under Frukter och Bär, ej specificerade. Synålar; se Nålar.
Erinren J , eder icke huru vid 1830 års riksdag man måste strida derför att realisationen skulle slutas med 128 sk.? Flera funnos, som ville att relisationen skulle bestämmas till 144 sk. Hvad har under denna riksdag inträffat, oagtadt allt hvad man talar om sin nitälskan för bankeus upprätthållande? Jo, all när fråga var om den ringa summan af 2,000,000 r:dr till krigsrustningarne, ville man icke ställa utgiften på allmänna bevillningen, och denna fråga är ännu utke afgjord, emedan det blott äro tre Ständ som så beslutat. Atskillige hafva velat anvisa denna utgift på bankovinslen. Då man invändt att hon redan vore disponerad för riksgtskont., har man svarat: ställ då utgiften på bankens blifvande vinst, oaktadt banken redan under della år nödgats utgifva öfver 2,100,000 r:dr af sin silfverfond. Ar delta ömhet för baukens bestånd? När det var fråga om förändring af 72 § Reg.- F. för alt få bankens skyldighet alt inlösa sina sedlar med klingande mynt än mera stadfästad, så förlorades omröstningen deröfver i förstärkt Konst.Ulsk. Man säger, att inilelta arméen om hon förlorade något i inkomster, ej skulle blifva förglömd. Men huru har det väl gått % 124 Den 8 September f m. med hela armeens löner i jemförelse med civilstatens? Jo sålunda, alt hela arméen, både den indelta och den värfvade, har sämre löner än civilstaten i Sverige. Detta exempel hafva vi för oss, och hvad kunna vi deraf sluta? Jag går så långt, att jag tror, det Sverige, om det icke ägt sitt indelningsverk, så hade det på många år efter Carl XH:s död icke haft någon armee, icke förmått upprätta något sjelfförsvar. I gårdagens plenum påstod Gr. Anckarsvärd, att embetsmannen icke heror af sin utkomst. Jag vill önska ali man alltid så tänkt, men så har icke varit förhållandet hvarken inom Konsl.- Utsk. eller eljest.
Vtsk. lutionen af den 21 Januarii 1748» blifvit upprättade, oell dels alt vid de Sågar, der Taxor för längre tider tillbaka under andra myntförhållanden funuos fastställda, de utaf sig sjelfve skola upphört alt Sågegarne till efterlefnad förbinda; i anseende hvartill, och då den vanliga praxis, hvilken i så måtto egde rum, att sågare-lönen nu i allmänhet utgjordes med en viss andel af det sågade virket till olika belopp inom serskilda orter, i nion af större eller mindre tillgång på Såg-qvarnar och andra localförhållanden, icke för det allmänna medförde någon förlust, enär det lill sågarelön använda virket utgjorde en tillgång till behofvens fyllande af skogs-effecter hos andra förbrukare, Collegium så mycket hellre velat hos Kongl. Maj:t tillstyrka upphäfvandet af merberörde förbud, sorn Allmogen i flera orter kunde, under en i landsorterne allmänt öfverklagad penningebrist, finna sin båtnad vid att sågare-lönen nli vilke afbörda. Utskottet, som äfven för sin del anser de af Kongl. Kammar-Collegium sålunda anmälda förhållanden hafva innefattat goda och giltiga skäl till afskaffande af förbuds-författningar, hvilka icke efterlefdes, tror dock tillika det kunna blifva nyttigt, om, jemte tillåtelsen för Såg-egare att med 6 Bcsv. och Oecon.
Inrättningar, enär den fatt uppbära en del af Dlscontvin sterne. Härvid fä Utskotten upplysa och ärindra: att i frågavarande Discont-Tnrättningar väl blifvit stiftade med Rikets Siänders tillåtelse men icke, åtminstone hvad Götheborgs och Malmö D isconter beträffar, i följd af Rikets Höglof], Ständers uttryckliga Beslut! att Banker» icke varit Bo'ags-Interressent, för det , att Banken fått uppbära någon andel af vinsterne uti Mai-» inö och Götheborgs Disconter , emedan detta blott varit en recognition, sorn uti Privilegierne för desse Disconter blifvit åt Banken förbehållen, för det Bolagen fått begagna sig af den uteslutande rättighet till discontering, som vid 1800 ars Riksdag, Banken tillärkändes, för att genom vinsten på Disconteringen kunna vidmakthålla den realisation af Ri ksgälds-Con* toirets Cr.edit-Sedlär, Banken vid nämnde Riksdag, inåste sig åtaga. Att Banken åter genom sina Ombud deltagit uti Revisionerne af Filial-Di sconterne, bevisar icke, att Banken varit Bolags-Interressent, utan har ett sådant Bankens deltagande uti Revisionerne ägt sin grund deruti, att Banken skulle komma i tillfälle , a{t närmare iakttaga och låta bevaka sin säkerhet, i afseende på Creditiv-Lånen, samt äfven controllera den andel i Discont-vinsterne Banker» borde tillfalla, 2 lo Vid förenade Utskottens tillstyrkande att Staten skulle öfvertaga utredningen af Filial - Di sconterne, samt någon del af Bankens hos desse Disconter redan egande fordringar, i och för Li• qviderne uppoffras, äro Anmärkningar hos samt - Statsoch Banko-Utskottens Betänk and en. lili lige Riks - Stånden gjorda, och hvarvid, i anseende till den sistnämnda omständigheten, hufvudsakligen blifvit åberopadt , att Rikets Höglofl.
Se Edet. Falkenberg, om statsbidrag för hamnbyggnad vid. Se Stals-Utskotlels Utlåtande N:o 158. Farmaceuliska Institutet, om fortfarande anslag för. Se Stats-Utskotlels Utlåtande N:o 73. Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, om förslags-anslaget för. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73. VI. A. 332. Fartyg, Handels-, om behörighet alt föra befäl å. Se HandelsFarlyg. Faschin-knifvar, anslag till anskaffning af. Se Stats-Utskottels Utlåtande N:o 151. Fastighet, om vilkoren för lagfart å. Se Lagfart. — angående bevillningen af. Se Bevillnings-UtskoUels Betänkande N:o 4 och 21. Fastighetsköp, om anvisande af fyllnad i ersättningen till Wadstena Krigsmanshns-kassa för de till Statsverket indragna rusthållsoch en permille-afgiflerna vid sådane. VI. 644. K. 4. XII. B. 34. A. 119. XIII. Fastighels-lånefonden, Bankens, om särskilda bestämmelser i afseende på län derifrån mot pant af fastigheter i Kinnefjerdiugs och Laske Härader. A. 131. — om fortfarande af den i Banken inrättade särskilda anstalt för besörjande af kommissioner med lån nr. VIII. B. 77. A. 131. IX. U. 400. A. 408. — angående upphörande af låns lifgifvande från. Se Banko-Utskottets Betänkande N:o 34. — angående rättighet för fastigheter i Köpingar till lån från. Se Köpingar. Fattigförsörjning, angående skyldighet för personer, som ega en årlig bestämd ränte-inkomst af utlånade kapitaler eller undantag af hemman, alt med en viss procent deraf bidraga till densamma, i den församling inom hvilken de bo. II. B. 16. VI. B. 398. VII. A. 158.
Emot innehållet, för så vidt det endast rörer omnämnande af hvad Revisorerne under besöket iakttagit, har jag visserligen ej haft något att erinra, men kan deremot icke biträda flera uti berättelsen gjorda framställningar, bland annat om ändring i befästandet af Karlskrona och våra skärgårdar i allmänhet. Utom det att måhända flertalet af Revisorerne uti denna fråga svårligen för närvarande kunna bilda sig ett tillförlitligt omdöme, helst de nya uppfinningar, som i krigskonsten dagligen göras, äfven väsendtligen inverka på befästningssystemerna, har jag dessutom ansett betänkligt att i detta afseende framställa ett förslag, hvars sättande i verket otvifvelaktigt komme att kräfva flere millioner riksdalers anslag och hvars resultater ännu ej på något ställe blifvit pröfvade. Hvartill experimenter i detta afseende leda, bevisas af de stängselflottor, som för närvarande finnas uti Karlskrona. Dessa, som lära kostat öfver .'i00,000 R:dr. komma sannolikt innan kort, när de blifvit genomdränkta af vatten, att sjunka jemte till dem hörande kettingar och tågvirke.» dels ock af förre Riksdagsfullmäktigen Hörnfeldt: »Då de stängselflottor, som för närvarande ligga förtöjda i det inre af Karlskrona hamn och hvartill kostnaden uppgått till omkring 800,000 R:dr, efter all sannolikhet innan kort blifva genomdränkta af vatten och således oanvändbara för det med dem afsedda ändamål, hade jag ansett nödvändigt att härpå fästa vederbörandes uppmärksamhet, på det att sådana byggnader mätte för framtiden undvikas.» hvarjemte Herr Huss afgaf följande förklarande: »Då jag ej;,deltagit utijinspektionsresan till Karlskrona, har jag ansett mig ej kunna deltaga uti öfverläggningarne — 278 — rörande ämnen, som under inspektionen fästat Revisorernes uppmärksamhet, samt fritager mig derföre från ali delaktighet i de omdömen och förslager, som uti berättelsen härom förekomma.» Häruti instämde Herr Bogeman, Doktor Sandberg och Kontraktsprosten Bergman. 6:0.
Ehuru detta arfvode i sednare tider in-^ galunda kunnat anses svarande mot den med be■fattningen förenade möda, har likväl någon för - ägo B*nco * Utskottets Eezänkanden. höjning derå ej blifvit satt i fråga, så länge ml varande Boksliits-Commissarien, Kolmodin, hvilken redan såsom Coritoirs Skrifvare år i8o4 densamma mottog, fann sig i ti 1 lfa lie?, att dermed fortfara; men då han i Februaaii månad förlidet år 1^22) begärde att från bestyret härmed blifva entledigad, funno Herrar Banco Fullmagtige sig fdranlåtne, att, i sammanhang med efterträdarens tillförordnade, särskildt anslå för ett års tid Sextio Sex R:dr 3a sk. af Banquens OmkostningsRäkning utöfver hvad för befattningen i ofvanberörde måtto blifvit bestämdt. Likaså har ett Extra Arfvode af R:dr 33: 16 sk., år 1796, blifvit anordnadt för en Banquens tjensteman', emot förbindelse, att såsom Tumba Bruks Cornmissionair härstädes, besörja hvarjehanda ärender, såsom Lumpors emottagande och uppvagning i Magasinet vid Skinnarviken, förefallande brefvexfirigär och nödige tommunicationer i Brukets angelägenheter, m. m. d. Och hafva Herrar Banco Fullrnägtige, uppå framställning af den person, som sednast blifvit till nyssnämnde befattning utsedd, och densamma med drift, ordentlighet öfver ett års tid besörjt, ej kunnat undgå, enär dess möda funnits genotn det förut anslagne arfvode i alltför ringa tnån ersatt, att jemväl åt honom, för nu löpande året, derutöfver särskildt anordna Sextio Sex R:dr 32 sk. Ingendera af nyssnämnde 2:rte befattningar kan under närvarande omständigheter umbäras; och Banco Utskottet får alltså, med afseende å ""Herrar Banco - Fullmägtiges derom gjorde anmälan, bos Rikets Häglof].
Penmngeremisser med posterna emellan Stockholm och de orter der Banken har Låne-kontor, om åtgärder till undvikande af. VII. B. 46, 309. A. 378. VIII. E. 103. <32 — P — Penningeräntans frigifvaisde och befriande från de lagliga band hvarmed hon f. n. är bunden, angående. I. 1(2, 144 R. f48. Peuningerörelsen, den rådande förlägenheten i allmänna, angående nedsättande af ett särskilt Utskott för att utreda grundorsaken till, samt föreslå botemedel för. I. 39, 54- A. 67. Penningeslällningen och rörelsen inom Landet, Kongl. •— angående användandet af de medel som erhållas genom lånet till underlättande af. XI. B. 77, 7S, 87. A. 113, 114. E. 121. U. 151, 266. — och rörelsen inom landet, om särskilda förslag till åtgärder för att underlätta. XI. B. 394. A. 399. Penningeväsende, Rikets, oell Bankens organisation, angående reform' i. I. 30. R. 47. III. B. 505, 613, 657- A. 669. E. 357. — åt professorn E Acharius döttrar. Se Stats-Utskottets Memorial N:o 167 (34:o). — å Allmänna Indragningsst.aten åt Provineial-Läkaren Doctor N. L. Ahlberg, angående. Alrutz efterlemnade Enka, angående. II. 301 R. 302. X. B. 79, 117, 134. A. 197. XI. E. 401. — åt förre Bataljons-Läkaren Clir. Henr. Anderssons efterlemnade
Till hvar man, af någon känsla för rätt och skäl, må nu gerna den fråga vara hänskjuten, huru rättvis en. sådan skattefördelning emellan Stadsoch Landtegendomar hittills varit? äfvensom huru länge den väl bör fortfara? Jag begär ändring deri; och föreslår att, om icke, efter 178g års hevillningssätt, hyrorne få tagas till grund för bevillningen, som synes mig rättvisast, husen i Hufvudstaden må fördelas i 3:ne Classer, af hvilka den första skulle utgöras af alla hus under 8000 R:dr B:co värde, med bevillningen sådan den nu är; den andra derutöfver till 20,000 R:dr B:co, och en bevillning af 4 per mille; samt den tredje af värde derutöfver, med bevillning till 5 per mille. Alt tro, det Hufvudstadens aktningsvärda Borgerskap skulle finna en sådan jemkning obillig, vore att, i moraliskt omdöme, begå en sårande orättvisa, [som jag ej kan tillåta mig. Den 3o Mars f. ro. skåpets öfriga Bevillnings-afgift, kan jag icke komma till annat omdöme, än att den synes bero af uppgifternes god tycko; och för att bedöma resultatet, fordrades en kännedom, som jag icke äger. Önskligt hade kanhända varit, om Utskottet bade låtit sitt Betänkande åtföljas af en Tableau, som gjort jemförelsen alla Näringar emellan åskådlig, och hvaraf man kunnat förvissas, att hvardera här den andel i bördan, som densamma tillkommer. 3:o I frågan om bevillning på Bergverken, lemnar så väl i8a3 års Stadga, som äfven nu Betänkandet, så ofullständig upplysning, att åtminstone icke jag är i stånd att pröfva, huruvida rättvisan är iakttagen eller underlåten. För jemförelsen är en större och tydligare upplysning angelägen; och jag väntar, att Utskottet, i sitt nästa Betänkande i ämnet, ger oss den. Såsom bevis på Allmänhetens behof deraf, torde ej vara ur vägen, att gifva ett exempel.
För ordnande vid Universiteten af undervisningen i Ny Europeisk Linguistik, modern Litteratur och Esthetik, har Kongl. Majit äskat anslag till en ny pro fession vid hvartdera Universitetet med lön 4,000 R;dr, eller tillhopa 8,000 R:dr. Såsom af Statsråds-protokollet inhemtas, linnes nu vid Upsala Universitet en profession i modern Litteratur och Esthetik samt vid Lunds Universitet en profession i lefvande språk, med skyldighet för den sednares innehafvare att äfven föreläsa Esthetik, hvarjemte vid Lunds Universitet två språkmästare äro ä stat uppförde, i likhet hvarmed vid det förra Universitetet för språkundervisningen funnits tvenne exercitii-mästatiil dess Kongl. Majit förordnat alt de två språkmästare-lönerne borde anslås lill tvä e. o. Adjunkter, den erie i Franska och Engelska, samt den andre i Tyska och Italienska språken. Med inrättandet af ifrågavarande nya profession alses således en förändrad regering af undervisningen uti de uppgifna lie läroämnena, hvarigenom de moderna språ - 1 20 Sfats-Utskottets Utlåtande N.-o 148. kens studium skulle komma att iner, än sorn hittills varit fallet, framstå. Utskottet anser älven lör sin del al vigt, att tillfälle lill erhållande af en vidsträcktare kunskap härutinnan beredes, helst, utom gagnet deraf för den vetenskapliga bildningen i allmänhet, de moderna språken numera (dl väsentlig del ingå i undervisningen vid rikets Elementarläroverk. Men för att detta studium skall blifva af verklig nytta och en mera grundlig kännedom af språken kunna inbemtas, fordras i detta, liksom i andra läroämnen, alt tillfälle vid Universiteten beredes till bildande af härtill skicklige lärare. Universitetet är dessutom rätta stället för ett filologiskt studium af dessa språk, hvilka i andra läroanstalter åter studeras mera för den praktiska tillämpningen.
Alt alla Varor, af hvad namn och beskaffenhet sorn heldst, framhragte inom Sverige af Svenska Rudirnaterier , genom Svensk mans arbete och konstflit, äfvensom alla af Utländska Rudirnaterier inom Sverige förädlade varor må fritt utföras, när det sker med helfritt Fartyg , mot erläggande , heldst af RecognitionsAfgift; men, när skal finnes för handen att derutöfver en sådan afgift öka, mot erläggande af ExportTull , hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fem Procent af den till Export anmäldta varans värde , och icke ökas för någon Svensk product till mer än dubbelt vid Export med främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denna Tull Afgift i intet fall , så vida sådant mojeligen Runde inträffa , när den efter varans verkliga försäljningsvärde kommer att bestämmas, må för utgående varor förhöjas öfver det belopp 1816 ars TullTaxa föreskrifver ; Att den således till vissa Procent utgående ExportTullen bör beräknas, efter varans verkliga försäljningsvärde, efter derföre serskildt uppgjorde grunder; Att, om export sker med Svensk Heleller HalfKlink , eller t ock med Utländskt Skepp, bör Tulle^ erläggas i lika förhållande till den fastställda Procenten, som rörande export med Utländska Fartyg ofvanföre är stadgadt ; Att alla varor , som i hittills gällande TullTaxa endast äro med RecognitionsAfgift belagde, eller åtnjuta andre frihe* ter, bör vid samma fördelar bibehållas ; enligt 3:dje puncten , att Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t, BevillningsTJtsk.
Jag tror dock icke att Sverige är så fattigt, att detta bör anses omöjligt, och då man ser Holland, Belgien, Bayern, Schweitz, länder med ungefär samma folkmängd som Sverige, hafva 3 k 4 fullständiga universiteter, är det väl icke för mycket, om vi hafva tre medicinska högre läroanstalter. På grund af hvad jag nu anfört, vågar jag hemställa, att R. o. Ad. behagade, med afslag å Utsk:ts hemställan, på det sätt bifalla K. Mits förslag att till K. M:ts disposition ställes 2.500 rdr såsom lön för en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi vid Upsala universitet, med rätt för honom att kunna i sin tur avancera till högre lönegrad. Hr Huss, Magnus: Inom Utsk:t har jag i denna punkt varit af olika mening med majoriteten och reserverat mig mot dess beslut, enär jag ansett den af K. M:t äskade summan af 2.500 rdr böra beviljas. 1 afseende å Frih. Liljencrantz’ invändning att Sverige icke behölde tre medicinska läroverk och att det således vore ett öfverflöd att bortkasta Statens medel på komplettering af det i Upsala befintliga, får jag förklara att jag nu ej ämnar ingå på 554 Den 26 April f. m. frågan om medicinska undervisningens ordnande, utan endast hålla mig till fakta. Det är ett faktum att Sverige har tre medicinska läroverk, och så länge de finnas är Staten skyldig att underhålla dem alla, så att de förmå motsvara sitt ändamål. Hvad den nu föreliggande frågan angår, torde jag få erinra derom, att i Upsala förut funnits tvenne professioner med dertill hörande adjunkturer, en i medicinsk chemi och en i medicinsk botanik, rnen att dessa nu sammanfogats, så att det blott finnes en professor och en adjunkt. Då nu den nuvarande professorns tid är så upptagen af undervisning på laboratorium, att han ej får tillfälle egna sig åt vetenskapliga studier, är det alldeles nödvändigt att han till sitt biträde vid undervisningen å laboratorium uti pharmaceutisk kemi erhåller en adjunkt, enär den adjunkt han nu liar är fullkomligt upptagen af undervisning uti medicinsk botanik och materia medica.