Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad sjelfva ämnet eller de uti Bonde-Ståndets återremiss yttrade meningar vidkommer, medgifver jag visserligen, att, på del sätt Författningen angående bränvinshränningens utöfning tillkommer, svårigheter möta att noga uppdraga gränslinien emellan de ämnen, hvilka äro af oeeonomiskoch Bevillning»- Utskottets Memorial Nto 63. dem, hvilka äro af beskattnings-natur, och att genom sjelfva behandlingen af detta mål ett vidsträckt fält är öppet lemnadt, att t. ex. i frågor af oeconomisk egenskap paralysera dem, hvilka bestämma beskattningen; men hvad här förevarande fråga vidkommer, torde mindre svårighet för bedömandet af dess egenskap förefinnas, synnerligen om man, vid en närmare undersökning, äfvenväl vill taga i betraktande de motiv, hvilka ligga till grund för sammansatta Bevillningsoch Oeconomie-Utskoltens i detta ämne afgifne tillstyrkanden. Utskotten yttra nemligen å pag. 7 i Betänkandet N:o 3, såsom motiv för den tillstyrkta rättigheten till anmälning för 3 eller 6 månaders bränvinsbränning, ”att som Utskotten anse bränvinsbränning icke vara för jordbruket erforderlig under hela året och en förkortning i bränningstiden äfven kan i betydlig nion bidraga till en förminskad tillgång pä bränvin, finna Utskotten sig böra föreslå, att tiden för bränvinsbränningen må inskränkas tili sex månader af året från den 1 November till April månads slut; hvar och en till bränvinsbränning berättigad likväl öppet lemnadt, att vid mantalsskrifningen uppgifva, antingen han vill begagna hela eller halfva denna termin, eller den första eller senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen begagnas, att sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling; och kommer afgiften för bränvinsbränning att i förhållande derefter beräknas. Utan svårighet och utan vidare commentarier torde häraf kunna tillräckligt skönjas — NB. om premiss utgör bas för conclusion *— huruvida den fråga, som utgör föremål för den i Bet.
Dylika förändringar anses i allmänhet böra med varsamhet införas, på det att ett skadligt uppseende derigenom måtte förekommas; anser Utsk. att en nedsättning uti det hittills varande och i sjutton år beviljade anslaget lill minister-staten, af mera än en tredjedel, skall funna göra det för Regeringen möjligt att hos främmande makter framställa en dylik brådstörtad omhvälfning såsom antaglig? Jag tror mig uti mitt föregtde anförande hafva tillfyllest bevisat, att de förenade Rikenas nuvar. diplomatiska embetsmäns antal och löneförmåner icke uppgå till de med desamma i politisk vigt och anseende möjligen jemförliga conslitutionella makter, såsom Portugal, Holland, Belgien och de Förenta Staterna, då dessa sednare vid de Europeiska hofven egentligen blott hafva handelsintressen alt trygga och bevaka. Likväl underhåller denna republik lika många, och de Irenne förstnämnda makterna flera ministrar än Sverige och Norrige. Utan alt vilja upphöja mitt lands anseende på andras bekostnad, och utan fruktan alt jäfvas, vågar jag dock påslå, att genom sina minnen, sin geographiska belägenhet och sina politiska intressen, sin handel och sin sjöfart, Sverige förenadt med Norrige är af lika stor, om icke större vigt i det Europeiska samhället, än någon af dessa nyssnämnda stater, och att följaktligen dess värdighet och sanna nytta fordrar en diplomatisk embetsmanna-corps, som i rang och talrikhet åtminstone uppväger dessas. Jag har äfven bevisat, att, efter den nedsättning uti minister-anslaget, som af Utsk. först yrkats och nu vidhållits, alla de utgifter, som under namn af extra-ordinära utgå, skulle hädanefter betäckas med circa 18,000 r:dr b:co. Jag torde icke behöfva fästa H. R. o. Ad:s uppmärksamhet på omöjligheten deraf, men anhåller vördsamt att såsom ytterligare bevis få uppläsa det und. utlåt, jag, den 7 sisth Mars, afgaf till K. M. för att till SlatsUtsk. meddelas. Denna redogörelse, som uti dess första betänk, blott vidrörts, torde bäst upplysa det rätta förhållandet. D c n~ iö Augusti f. m.
Är den nyttig blott, är gifvet Att den dock sitt värde har. Många sinnen, många tycken, Sällan två ha samma smak. En del vill ha granna smycken, Andra hä en enkel sak. I ett tredje fall så gäller Praktisk nytta kanske mer xxn den dom man omildt fäller, Att den ej sig prydlig ter. Men jag kommer bort från saken, Glömmer att förklaring ge. Jo, jag tror du hittar maken, Blott du vill omkring dig se. Trogen uti alla väder, Hårda mindre eller mer, Jag min plats så väl bekläder, Säkerhet och trygghet ger. Fast jag sitter, må du veta, Däri just min kraft består. Skall du nu behöfva leta? Ej du mera hjälp här får. Om du gissat nu mitt hela, (Som ju ganska troligt är,) Vill jag ordet sönderdela, Se hvad det i skötet bär. Mången yngling i vår lärdomsstad, Som här tränar sig till snille, Har med glädje tagit mot — ja hvad? Tvistefrö vid månget gille. Under vinterns kalla kulna tid Hvad som då så bra kan smaka. någon annan, — jag fanns inte till för dig. O, nu kommer jag ihåg så mycket, som jag ej har tänkt på förut. Fredrik, svara mig! » » Nåväl Karin, » sade han långsamt, » jag skall säga dig det: Ebba och jag ha varit förlofvade. » » Förlofvade! » flämtade hon. » Och det får jag veta först nu. Ab, så grymt! Hvad hela världen vetat om, det har du dolt för din fästmö! » » Du är den första som får höra det, Karin, » sade han lugnt. » Vi ville icke eklatera, förrän jag slutat mina studier, och när den dagen kom, då — då voro vi redan skilda åt. » » Af hvad? » » Låt det förflutna hvila! » bad han. » Det är ju framtiden vi skola ha gemensam. » » Ja, just därför att vi skola det, borde jag ha rätt att fråga och veta, men du är så hård emot mig. Ah, Fredrik, hvad är jag för dig? » Han lade armen om hennes lif och drog henne intill sig. » Hvad du är? » upprepade han.
Akademien för den ifrågavarande anstaltens försättande i fullständigt skick ansett de utgifter för en gång vara erforderliga, som finnas särskildt omförmälda uti Stats-Råds-protokollet (pag. 21), och hvilka hufvudsakligen äro afsedda dels för inköp af boskapskreatur och inventarier samt uppsättning af ett mindre laboratorium, hvarför kostnaden upptagits till 4,500 R:dr, dels för uppförande af en ny ladugårdsbyggnad jemte andra mindre byggnadsarbeten m. m., beräknade till en kostnadssumma af 31,000 R:dr, hvarifrån dock borde afräknas det vid sistlidna riksdag beviljade, i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslag för uppförandet och inredning af en bostad åt gårdsfolket, utgörande 6,000 R:dr, då således endast ett belopp af 25,000 R:dr behöfde såsom anslag för byggnadsarbetena hos Rikets Ständer äskas; — och vore de årliga utgifter, som derjemte erfordrades för anstaltens vidmagthållande på följande sätt beräknade, nemligen: aflöning åt en föreståndare för jordbruket med vetenskaplig bildning . 4,000: — agrikultur-kemistens aflöning 4,000: — samt kyresersättning 600: — 4,600 en assistent med lön af 1,000 reagentier, apparater, kol, m. m 1,500 till försöks anställande och arbetskostnad 3,000 Summa R:dr 14,100: från hvilken summa, under förutsättning att följande redan anvisade anslag finge fortfara, nemligen: agrikultur-kemistens nuvarande lön och hyrescrsättning. 2,600: — nuvarande anslaget till försöks anställande 3,000: — inspektörens nuvarande aflöning 1,500: — borde afdragas tillsammans 7,100: så att blott återstoden eller 7,000 R:dr erfordrades såsom nytt årligt anslag; anmälande Akademien slutligen, att det för agrikultur-kemisterne vid såväl experimental-egendomen som instituten föreslagna löne - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
Jemte de i Öfver-Stålhållare-Einbetets sista Femårs-Berätteise upptagna 3ine Capitaloch Donations-fonder, hafva vidare under Commissionens förvaltning kommit! ilo ett af en okänd doneradt Capital af 1,000 Ridr, hvaraf årliga räntan utbetalas till en utan eget förvållande i torftighet hragt Minuthandlare eller Borgare; 210 en, i följd af aflidne Stämpel - — 78 mästaren Åssessoren Törneboms Testaments-forordnande, under loppet af är i83a aflemnad summa 6o,o5o R:dr, deraf årliga räntan skall användas till pensioner för Enkor och Barn efter här i Staden aflidne Medlemmar afviska Borgerskapets Glassér. — Af de å förstnämde Fyra Fonder, tillsammans 16o,3 22 R:dr 10 sk. 8 r:st. belöpande Räntor, som årligen uppgå till 9,34* R:dr 26 sk. 8 r:st., hafva, utom de bestämda anslagen till Danviks Hospital och Frimurare-Barnhuset, pensioner, gåfvor och understöd för omkring 216 serskilta underhållstagare blifvit under de förflutna åren ulbetalta, till ett medelbelopp af 8,242 R:dr iC sk. Y. Stadens Sjömanshus-Inrättning har en, år i83a, till 107,351 R:dr 4 sk. 7 r:sU, uppgifven Capital-Fond, fastighetsvärden inberäknade.
Län belägna Kyrkohemman, i Nåder förordna! 5 att, vid ny utärréhdering af sådane Hemmah, tiden för ärren, det skall bestämmas till trettio år, samt den förrö åboen, eller , i händelse han med döden afgift, hans enka och arfvingar i rätt nedstigande led ega options-fätt att öfvertaga det vid auctionén gjorda högstå arirende-anbiid , då sådant inom en månads tid efter ärrende-auctionen tillkännagifves; så få, på förekommen anledning, hos E. JÉ. M> Riksens Ständer nu i underdånighet anhållä, att enahanda författning, rötande arrende ä Kyrkohemman i de Skånska Länen, deätö häldre mätte valda i Nåder vidtagen, sornderigemörtij efter hvad Riksens Ständer förmoda, alla tvistet vid berörde Hemtnans utarrendering skola fö£ framtiden förekommas ftiksens Ständet framhärda fete; Underdåniga Skrivelser. i 27 N:o .50. Uppl. o. gödkänd hos Ridd. o. Ad. d. 21. Preste-Ståndet den 21 Borgare-Ståndet deh 21 - BondeStåndet deh 23 Riksens Stunders underdåniga Skrifvelse, an~ gående emottagandet af de Nvrrske Deputerade sorn komma att bivista IL K. IL Kronprinsens IormaInings-Act. S. Ä K. H os E. K. M. fä Riksens Ständer härigenom i Underdånighet anhålla* det E. K. M. täcktes 1 Nåder förordna, att Deputerade ftån Norrska Stör-Thinget, hvilka hitkomma för att bivista H. IC. H.
Häraf skönjes tydligen, att Utsk:t ansett hela den anordning för pensioneringen, hvilken denna riksdag blifvit vidtagen, egentligen vara en öfvergångs-reglering. Då jag nu anser mig hafva ådagalagt, dels att någon brist icke skäligen kan antagas skola upkomma, dels ock att, för det fall en sådan brist möjligen skulle yppas, svårigheterna deraf lätteligen kunna undanrödjas, har jag, roed jemväl fristadt afseende deruppå, att, enligt hvad jag har mig bekant, de 3:ne öfrige RiksStånden bifallit Utsktts Betänk, i denna del, som således redan utgör B. Sttrs beslut, hos Hr Gr. o. Landtm, velat anhålla, det propos. å bifall till den nu föredragne punkten måtte framställas. Hr Tornerhjelm, Rudolf: Då denna fråga är en af de vigtigaste för arméens framtid och bestånd, så har den städse — jag tror mig knappt behöfva säga det — på det varmaste intresserat mig. Vi känna, det R. St:r vid föreg:de riksdagar icke velat erkänna någon skyldighet för Staten att deltaga uti arméens pensionering, utan det har endast varit arméens pensionskassa, som bestridt densamma. Efter långa strider beviljades först krediti vet å 150,000 rdr årligen till fyllande af pensionsbeloppen under åren 1858, 1859 och 1860, i enlighet med den af K. M. derför föreslagna norm. Då man nu, efter delfåendet af K. M:s Nåd.
Sålunda, om ett Stånd bifallit 10,000 R:dr, det andra g,000, det tredje 8,000 och det fjerde 7,000, så kan, i fråga ora ett ordinarie Siats-reglerings-behof, med mindre orimlighet sägas, att tre Stånd bifallit åtminstone 8,000 — (mindre orimlighet, säger jag, vill dock icke medgifva, att det är rätt) än i ett onödigt påhitt, att på extra ordinarie väg voteras bort en summa. I det fället är spara regeln, och man kan säga, att de tre Stånden hafva åtminstone icke bevil jat mer än 9,000, och votering om 10,000 kan således icke ega rum. Denna åtskillnad torde vi icke böra lemna ur sigte. Dessutom måste besinnas, att dessa öfverskottsmedel, hvarmed vi nu hafva att svänga oss, ingalunda höra oss lill, och att vi rätteligen icke ega skänka bort dem eller använda dem till andra än sädane behof, dera Grundlagen berättigar oss att genom bevillning uttaga ur folkets fickor. Dessa öfverskoltsmedel, hafva nemligen uppkommit genom öfverbeskatlning; och folket har den obestridliga rättigheten att återfå det sålunda i oträngdt mål utprässade. Att bortkasta medel på ändamål, dem folket icke måste bekosta, tillåter lagen ingalunda; och beviljandet måste sålunda kunna ega rum, på sin höjd, som undantag, såsom 44 StatsVt shot let s Memorial, N:o 4 9 o. jag förut anmärkt. Grundlagen ger på intet ställe anledning till,» att vi skulle ega till exempel att pålägga bevillning för byggande af en canal, och då så är, ega vi lika litet att till ett dylikt ändamål använda, hvad som förut är be vil jad t och uttaget, och det så mycket mindre, som det ändamålet icke var nämndt i den stund, då de uttagna summorna först beviljades.
Snart skulle Aslögs söner Väcka med skarpa vapen Valsälla Hildurs lekar, Visste de blott för visso Våra väldiga dödsqval, Finge de bud, att en orm-flock, Full af etter, mig sliter! Moder jag gaf mina barn dock, Modiga hjeltar hon födde! Svängde till kamp vi svärdet! Snart mot döden det lider, Ormen våldsamt mig ängslar, Ödlan i hjertat bygger! Väntar jag dock, att Vidrers Vred-skott Ella skall träffa: Svullna af harm mina söner Ser jag vid faderns banfall; Ej skola käcka kämpar Kora sig hvilans säte. Svängde till kamp vi svärdet! Samlat, till en och femti Hufvudslagtningar, härar Har jag med pilars ombud: Minst jag trodde, bland männer Mera stark skulle finnas Annan konung i kampen, – Kunnig i strid från min ungdom; Vänliga Asars val dock Visst ej höfves begråta. Önskom då nu, att ända! Enkom till hemmet mig Disor Bjuda, från Odins borgsal Brudar, dem han mig tillsändt; Glad skall å gyllne högbänk Gudarnes frände dricka! Liden är lifvets timma; Leende vill jag dö! Kärlek. HELGE OCH SIGRUN. (Fragment.) SIGRUN. Gack, grymme broder! Helges baneman! Ditt halfva rike, all din bjudna gullskatt, Föraktar jag, som Dig. – Min Helge föll! Och Segerfadern sjelf, hans stamfar sjelf, Fann billigt, att så måste ske. – Välan! Hvad qväder oss den Höges sång?2 ”Allt dör, Din hjord, och dina fränder, och du sjelf; Ett enda dock, som aldrig dör, jag vet: Det goda ryktets dom om den, som dog.” Och Helge sågs bland alla furstar upphöjd, Som asken mellan törnen, eller hjorten, Den unga, då han öfver andra djur Sig lyfter stolt, med daggbestänkta grenhorn. Man sagt mig, att jag sjelf Valkyria är: Nu slår mitt hjerta väl nog tungt dertill; Men ej det glömt sin börd Upp, mina män! Upp, att tillreda Helge Volsungs grafhög! Ej den stund jag sitta
Svenska åkerbruket under de sistförflutna ao åren vunnit, i förening med en allmännare potatoes-odling, gör det otvifvelaktig!, att öfverskottet å sädes-afskastningen, äfven i medelmåttigt goda år, skulle, rigtigt bevaradt och fördeladt, vara tillräckligt att fylla bristen under ett missväxtår. I anledning häraf väcktes fråga att förvandla en sådan omsorg för framtiden till ett lagligt åliggande för invånarne i hvarje Socken af Piiket, och derigenom befria Staten från all mellankomst i undsättningsvtig och från alla dermed förenade bekymmer och förluster. Sedan ett på sådan grund uppgjordt förslag blifvit granskadt af en Comité, som Kongl. Maj:t dertill förordnat, befallde Kongl. Maj:t, att invånarne i samtlige Länen skulle, genom utsedde deputerade, i ämnet höras. På sätt de handlingar utvisa, som serskildt skola till Stats-Utskottet öfverlemnas, hafva af Länens deputerade flerfaldigt olika meningar blifvit yttrade, så väl om behofvet af magasins-anstalter, som angående sättet att dem tillvägabringa: och Kongl. Maj:t har derjemte, af infordrade uppgifter om redan anlagda Socken-magasin i Riket, inhemtat, att i dem finnes eller borde finnas ett qvantum säd af omkring 164,000 tunnor, samt dessutom vid serskilde magasins-inrättningar en contant tillgång af något öfver 67,000 R:dr, så att desse inrättningar, rigtigt organiserade och handhafda, skulle i väsendtlig inon afhjelpa spanmålsbrist vid inträffad missväxt i de orter, der de finnas. Vid detta förhållande och då i betraktande tages, att förbättringar i åkerbruket och införandet af större mångfald och omvexling i dess alster böra allt mer osh mer mildra följderna af Telslagpa sädesskördar, anser. Kongl. Maj:t för det närvarande frågan om ett allmänt åliggande att inrätta Sockeneller
När denna fråga förevar inom Utsk. hade frågan om den allmänna undervisningen ännu icke förevarit inom Utsk., men om också Utsk. företagit dessa båda frågor i sammanhang med hvarandra, så hade resultatet blifvit detsamma; ty oaktadt alla de motioner som blifvit väckta om ändring i det allmänna undervisnings-verket, beslöt Utsk:s majoritet att tillstyrka E. St:r att f. n. icke vidtaga några ändringar i den under förb år utkomna skolstadgan, hvarigenom elementar-läroverken blefvo definitivt reglerade. Yid sådant förhållande är det icke att förmoda, det några sådana ändringar så snart skola blifva vidtagne. En annan invändning har blifvit gjord, bestående deri, att ynglingen för tidigt bestämdes för ett visst yrke. Detta är en invändning, som alltid återkommer, och jag och mina liktänkande hafva vid frågans behandling inom Utsk. 8—10 gånger fått kläda skott mot densamma. Yi hafva påstått, och man har häruti gifvit oss rätt, att om också en yngling vid 15 års ålder icke har så utbildade naturanlag, att han kan bestämma om han vill blifva prest, jurist eller i allmänhet hvilken civil bana han vill välja, så kan han likväl alltid bestämma om han vill blifva militär. Om en yngling vid 15 å 10 års ålder icke har gifna anlag för det militära yrket, så bör han icke välja det. Detta erkänner man nu, men det oaktadt, och fastän filders-listorna, som utvisa hvarje kadetts ålder när han antogs till kadett, faktiskt ådagalägga, att den vanliga antagningsåldern för kadetter är närmare 16 än 15 år, så får man likväl ständigt höra talas om de der 12, 13, 14 åren, och Den 3 Oktober f. m. 11 att ynglingen för tidigt destineras till ett bestämdt yrke.
Majus nädiga Resolution, genast fä särskildt trycka densamma, jemte denna underdäniga skrift, till ädagaläggande, att förenämnde Handlingar, säsom warande ganska widlöftige, komma pä en gäng, sä fort medhinnas kan, att frän trycket utgifwas. Fullmägtige framhärda med djupaste wbrdnat» nit och trohet Stormägtigste Allernadigsie Lonung, Ederö Nongl. Majtts undcrdänlgste tropligtigste .tjenare och undersäiare L. ak llZAlaz. 0. L. k.»- 7^8 Den 22 September. O. L. Oazerbeim. lkenr. liljensparre. ^ok. lr. I^IibeUns. 0. lenngren. kekr lslck. bl. Lckvon. Llartin klafbom. k. Lli6ber§. Stockholm d. 6 Juli! 1829. Till Kongl. Majit underdänigst, angående tryckning af Handlingarnc i wälet, rörande äfwcr-Dircctcuren Lrevvesmökten och desi anmärkningar emot Tullstyrelsen. Likheten med Originalet bestyrker A. 8cku!tin. Cypeditions-Secrek. Härefter yttrade sig Hans Cxccllence, det han, fkr akt göra Ridderskapct och Adeln till wiljcs och ej fö'länga tiden, wille blott i korthet nämna, att Konrmgens näst i ordningen, följande Utslag innchklle endast Nödigt bifall till Tull-Directioncns underdäniga anhällan. Härefter uppläste Hans Exccllcvce följande: Jag bör äfwcn härwid nämna ett nytt bcwlS pä fog och grannlagenhet , som löfwcr - Directeuren 6r«vvs8mäklen ädagalagt derigenom, att under det Fullmägtige med serskildt
De legal ne vinst, ulan ali ansetts böra Öfverlagas af Staten, eller tillkomne i strid med ofvanuämnde i Regerin.gs-Foi mein Då dessa Utskottens slutledningar egentligen innebära deras egen vederläggning, i del de gifva en toll ning åt Grundlagens stadgande, grundad nå aldie inrättningar, hvarom grundiagen ingenstädes harn liar,;?: då denna Lags sladganden endast äro |jjpiländo för hvad scm skett efter dess iiffnrihiinle; så lärer icke eller någon ylleruggare vederläggning deraf vara af nöden. Utskottens uppgift af Lehofvel för Siats-Verket, i händelse Slaten skulle öfverlagd infattningen alt af närvarande Bo - i t a t s-U t s k ö 11 e t s Betänkande n, lag inköpa dess förråd af inventariet' och redskap, är icke rigtig; sådant ålades icke härvarande Bolag, då det börjades* och kan icke rimligen aläggas ett annat, eller beliöfvas för Staten, emedan Stats-Verket på samma sätt sorn närvarande Bolag, kan lill en-början genom accorder, från närgränsande hvarf, och af allmänheten skaffa sig nödige redskap oeh farkoster* intill dess instrumenter och inventarier af alla slag successive hinna att Cömplet* teras. Förslaget, såsom i mitt tähkö stri* dande mot Grundlagens föreskrift och byggdt på origtiga calculer om utgiftett för Stats-Verket, synes mig icke antagligt; Staten bör efter mili öfvertygelse öfver* taga denna inrättning och organisera den Så, att den blifver allmänt gagnelig, hvarigenom éhsamt möjlighet kan beredäS att i framtiden göra de umgälder lindrigare, hvilka nu ined så mycket skäl af Sjönödlidande öfverklagas.
Hade åter Utskottet underrättat Rikets Ständer om den åt Discont-Direclionen gifna tillåtelsen; så hade Rikets Ständer haft tillfälle att inom September månad meddela Utskottet deras ogillande af detta beslut, i det visserligen mindre sannolika, men dock möjliga fall, att ett sådant ogillande skulle blifva följden af Rikets Ständers pröfning.” Bi7 ’ll R. St. Prat. i84o. 6 Sami. 1 Afd. 21 Haft. SOCKHOLM, Elmcks och G rane krgs Tryckeri. 1840. Banco-Utslottets Memorial, N:o 67 samt Utlåtande, I¥:o 68. i‘ N:o 67. Anie. till Exp. Utsk. den 21 Augusti, kl. 12 midd. Memorial, i anledning af erhållne återremisser å Utskottets Betänlcanden N:ris 39 och 40 samt Utlåtande N:o 47. Enligt ankomne Protocolls-utdrag af den 11, 18 och n5 nästlidne Juli, äro Lill Utskottet återremitterade: från Wållojt. Borgare-Ståndet: Utskottets Betänkande Nio 3p, i anledning af gjord hemställan om någon belöning lill Stereotyperingsoch Tryckeri-föreståndaren i Banken, Myntproberaren C. A. Broling. från Högloft. Ridder skalet och Adeln: Utskottets Betänkande Nio 4°> nie^ hemställan, alt Chefen för Gassaafdelningen och Bankens Cassörer måtte retroactivt få beräkna åtskilliga dem ti 1 Ingele loneförmoner; och från Hedervärda Bonde-Ståndet: Utskottets Utlåtande Nio 47 > i anledning af Banco-Ombudet vid Götheborgs Låne-Conloir G. E. Herlins ansökning om godtgörelse för 2,000 Rldr, hvarmed han inlöst 2ine falska assignationer å Låne-Contoirets i Banken egande räkning Nio 2.
I JERNSANGAR SÄNGKLÄDER | FILTAR KUDDAR Gustaf Wiséns Bokhandel, Östersund. CARL BORGS! NYHETER I N K O M M A DAGLIGEN. 13 PROFVER FRANKO P Å BEGÄRAN. Säng-Etablissement Birger Jarlsgatan 1 3 THE är enligt en mängd köpares omdömen och utlåtanden den bästa K. LUNDBERG, Stureplan. Santalmissionens i T R O S A TE Broken Orange Fekoe Å 6:40 PR KG. NÄSTAN OMEDELBART FÄRDIGT FÖR SERVERING. DRYGAST. Märk! VI SÄLJA DENNA PRIMA SORT OBLANDAD 3 å 4 kr. billigare PR KILO AN VISSA ANDRA FIRMOR. JPekoe Ä 5. 60 PR KG. MINDRE AROMRIKT. UTMÄRKT HVARDAGSTE. INSÄND 40 ÖRE I FRIMÄRKEN, SA ERHÅLLES PROF AF ÖNSKAD SORT. Badoch Sommar-vistelseort REKOMMENDERAS SOM SYNNERLIGEN ANGENÄM. REN OCH STÄRKANDE LUFT. SALTSJÖ- OCH ALLA SLAGS VARMBAD. VACKRA OMGIFHINGAR. DAGLIG ÅNGBÅTSFÖRBINDELSE MED STOCKHOLM. TVÅ LÄKARE PÅ PLATSEN AF HVILKA D:R H. ÅKERBERG ÄR BADLÄKARE. VAKTMÄSTARE E. PETTERSON ANVISAR RUM OCH TRÄFFAS VID BÅTARNES ANKOMST TILL TROSA. FÖRFRÅGNINGAR BESVARAS AF BADKAMRERAREN. (G. BELÄGET TYS MIL TILL HATS UTANFÖR OROUST MELLAN LYSEKIL OCH MARSTRAND. YPPERLIG REKREATIONSORT. HAFSLUFT. SEGLING. FISKE. SALTA BAD. LUFTBAD. GYTTJEBAD. MASSAGE. SJUKGYMNASTIK. ELEKTRICITET.