Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majus Nådiga åtgärd kunnig göras, och med nä ii a ars början, inte! hwil. ken lid 1789 arZ Bervillnkng fortfar, jil behörig werk skallighet L Nadrr befordras, sä Riksens Ständer rik. lika den Raden i underdånighet ivid handen giftva, at sedan dst utsedda Btwllintngö - Ulslsrcet til Riksens Ständers behjertande hemställt, i hwad matro de Betjente UkPattet warit föranlärri ar nyttja underdkt grannlaga och i anseende lii tidens korrrher ganska trägna arbete, som Utskottet älegak, maga njuta cn mot deras urmärkea flir och moda samt kostnader ä en dyr och främmands vrr någorlunda, ehuru icke fulleligen, swarande ivedergällning, den Urskottkl up» gifwit för LecretLrLrsn öch Kammsreraren til 200 Riksdaler för hwardcra, för Fyra Norre isr kil iva Riksdaler för hwardera, för twänne Cantzlister cii 75 Riksdaler för hwardcra, för en Waktmästare so Riksdaler, samt Nl Sk^if,Mrreri»!iar och Lxpanser z6 Riksdaler ; sa waga Nikjens Stander, hwilka sjclfwa ti! detta nödwäudiga behof ej äga nägra medel under händer, hos Everö Kongl. Mast i underdånighet anhalla, ac Ui^ottecs Betjening mätte i Räder hugnas med de af Ucffottet för dom, pa sätt bär osman undcrdäniast föresiaget är, mfatta arfwoden. Riksens Ständer framhärda m. m. Förteckning pä Högloff.
Med anledning häraf har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte anslå ett beopp af 30,000 R:dr årligen till bekostande af offentliga föreläsningars hållande i hufvudstaden uti följande vetenskaper: Politisk och allmän Kulturhistoria, Statsrätt, Statistik och Statskunskap i allmänhet, Biologi, Fysik, Mineralogi och Praktisk Lagfarenhet; och ansåges en föreläsare, som under åtta månader af året bestred vetenskapliga lektioner i dessa eller med dem likartade ämnen icke kunna aflönas med mindre än 2,500 å 3,000 R:dr om året, emedan, om också icke i företagets begynnelse den fordran borde såsom ovilkorlig uppställas, att han med ifrågavarande uppdrag icke finge förena annan befattning — en fordran, som ofelbart skulle beröfva den nya institutionen utmärkta lärarekrafter, som nu voro vid andra inrättningar fästade — löneinkomsterna likväl icke borde bestämmas till lägre belopp, än att förtjente män, som ville åt detta kall helga sin tid odeladt, kunde deraf hafva en tarflig utkomst. Rikets Ständer uppskatta högt värdet af hvarje åtgärd, som på ett ändamålsenligt sätt kan bidraga att bland allmänheten sprida upplysning och vetenskaplig bildning, likasom Rikets Ständer erkänna hufvudstadens behof i detta hänseende. De talrika ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 169. 65 talrika besök, sorn egnats åtskilliga vid särskilda tillfällen mot inträdesafgift hållna vetenskapliga föreläsningar, ådagalägga nogsamt befolkningens beredvillighet att begagna hvarje densamma erbjudet tillläile till inhemtande af kunskaper; men på samma gång Rikets Ständer önska ändamålets vinnande, kunna Rikets Ständer icke anse de föreslagna åtgärderna för dess befrämjande lämpliga. Att, på sätt antydt blifvit, upprätta en särskild vetenskaplig undervisningsanstalt med fasta lärare, för hvilken några bestämda lärjungar eller åhörare icke kunna påräknas, skulle måhända anses mindre välbetänkt.
Utlåtandet jy:o 22 blef bifallet; N:o 173, i anledning af väckt motion, att Kongl. Kammar-Rättens Revisions-Departement icke må ega att anmärka något emot de grunder, som följas vid Mantalsoch Skattskrifningen samt Beredningsoch Taxerings-Corn i teerne; N:o lyS, i anledning af väckt motion, om undersöknings anställande, rörande beskaffenheten af de vid Hufvudstaden befintlige Correctionsanstalter; N:o 176, i anledning af väckt motion, om straff-fängelsers inrättande för arbetsfångar m. m.; N:o 177, i anledning af Herr J, Hembergs ifrån Borgare-Ståndet remitterade Memorial, angående understöd af allmänna medel till fullbordande af Ystads hamnbyggnad; N:o 178, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående förlängning i ytterligare tio år af de för en Pantlåneinrättning i Hufvudstaden beviljade förmoner; och afslogs N:o 17g, i anledning af åtskilliga f. d. Tjenstemäns vid f. d. General Assislance-Contoret underdåniga ansökning om Kongl. Majrts nådiga förord till erhållande af något lämpligt årligt understöd. S, D. Vid förnyad föredragning återremitterades Stats-TJt kottets Utlåtande N:o 174, i fråga om anslag till Ortopediska Institutet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Banco-Utskottets Betänkande N:o 15, angående en af Herr Friherre Kantzow framställd motion, att enskilde aelieegare mätte inbjudas till deltagande i Rikets Ständers Bank och dess rörelse. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Lagoch Oeconomie-Ut kottens Utlåtande K/o 8> i anledning af åtskilige föreslagna forändringar i gällande Författningar om personers af arbelsclassen förpassande m. m.
— En d:o till biträde åt llick-eleverne 133: 16. — Underhåll af malerialier m. 11. extra utgifter . 500: Summa b:co r:dr 5,000: Om denna, möjligast lågt beräknade, utgiftssumma skulle vid företagets utförande befinnas icke fullt svara emot behofvet, torde man tryggt kunna hoppas, att bristen skall af allmänhetens välgörenhet beredvilligt fyllas. En härigenom uppkommande tillgäng måste i första rummel användas att bekosta inredningen af institutets local, inköp af möbler m. m. Blifva de enskilda bidragen härtill otillräckliga, må äfven första årets statsanslag härtill begagnas. När inrättningen kommit till fullbordan och någon tid fortgått, bör binder icke uppstå att, utom de från begynnelsen påräknade 12 frielever, deruti framdeles intaga äfvenväl ett bestämdt antal betalande elever, helst, derest detta antal icke blefve alltför stort, arfvodena till styres manna - Den 24 Augusti e. m. 441 mannaoch lärare-personalen, äfvensom flere andra utgifter, icke loide i följd deraf påkalla tillökning. Med åberopande af hvad jag sålundS haft äran i korthet anföra, och förvissad att R. Sl:s omisskänliga nit för bildningens och mcnsklighelens fordringar icke skall vägra att räcka en hjelpsam hand åt en så beskaffad välgörande inrättning, föreslår jag vördsamt, att R. St. må, till understöd för en under styrelsen öfver allmänna institutet för döfstumma ställd och dermed, så vidt görligt är, förenad särskild undervisningsanstalt för blinda, anslå och å riksslaten uppföra en årlig summa af 5,000 r:dr h:co. Jag anhåller, att denna min motion måtte varda remitterad lill R. Sits StalsUtsk. Remitterades till SlalsUlsk. Hr Monlgom meric, Fabian August Carl, hade ingifvit följande 2:ne motioner: 1. Ödmjukast vågar jag fästa rikets nu församlade
N:o 5g der medför den fordel, att icke någon serskild uträkning eller evalvation fordras, för alt tillse, huru stor rymd af den sämre jorden, sorn svarar mot en viss rymd af den bättre, samt det icke torde vara tvifvel underkastadt, att Allmogen efter korrt lids förlopp skall orri det förändrade beräknings-sättet vinna nödig kännedom, så att några misstag eller menliga följder deraf icke äro att befara; då jemförelse emellan den bättre och sämre jorden, mellan åkern, ängen och äfven betesmarken, så vidt den till odling tjenlig är, just utgör egentliga föremålet för graderingen, och är ovilkorligen nödig, så vidt utbyte af sådane egor skall kunna ske, och skifte på sådant sätt verkställas; men något utbyte af inrösnings-jord mot afrösningsjord deremot icke eger rum, deraf följer, att bestämd skillnad derå måste göras, samt slutligen, då den föreslagna redactions-förändringen i början af i § icke synes ega något egentligt företräde framför den lyd else §:n för närvarande eger, alltså hemställa Utskotten , att de gjorda anmärkningarne måtte lemnäs utan afseende. 12 Cap. 1 §. Åtskillige Ledamöter af ■ samtlige Riks-Rtånden hafva klandrat Ut - 60 Lagsamt Allni. Besv.o.Oec. Utsk.Utl. N. o 4,1. skottens afgifne förslag till ändring i förevarande §, samt yrkat oförändradt bibehållande af Skiftes-Stadgans föreskrift i delta afseende, till stöd hvarföre blifvit anförd t: att den föreslagna ändringen skulle medföra hinder för egoskiften i allmänhet; att skogen längesedan kan vara afbrukad, i hvilket fall det vore blott nyck att vilja hafva skogs-skiftet orubbad t; alt ett sådant stadgande, som det föreslagne, skulle förstöra hela grundsattsen, som är skiftens befordrande, derigenom att alla finna sin fördel deruti; alt då stadgan i första rummet ålägger Landtmätaren och Gode
Vid förnyad föredragning, godkändes Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o H, i anledning af väckta motionor om upphäfvande af straflärterna Prygel och Dagg samt om inrättande, i stället derför, af straflklasser inom afla regementen ra. m. S. D. Föredrogs och godkändes i sin helhet Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 25, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 18, angående Poslbevillningen och dermed sammanhang egande frågor. Samma Utskotts Memorial N:o 26, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktliga besjpt i afseende å Betänkandet N:o 21, angående skatt för hundar, lades till handlingar n.a S. D. Föredrogos och biföllos S/ats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: N:o 96, i anledning af väckt motion angående upplåtelse till Uddevalla stad af qvarvarande delen utaf ett derstädes afbrunnet kronomagasin; N:o 9 7, i anledning af väckt motion om rättelse i de så kallade ofrimans frälsehemmans i Bohus Län beskattnings-förhållanden; N:o 99, i anledning af väckt motion angående afstående af jord till Marstrands stad och dess Elcmentar-läroverk; N:o 100, i anledning af väckta motioner angående förut varander Arrendatorns företrädesrätt vid förnyad utarrendering af boställshemman, och liåStyi' • N:o 1.^1, dels i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga skrifvelse i fråga om förändrade grunder för mjöloch sågqvarnas beskattning, dels ock angående enskild motionärs framställning i ämnet. Dtlåtsnden godkändes: N:o 19, i anledning af elt utaf Enkan Carolina Löfgren gjort ackordsanbud; No 20, öfver ett af Enkan A. W. Holmberg framstäldt ackordsanbud; N:o 21, i anledning af ett utaf Kanslisten F. W.
J23 Den 2% Junii e, m, man i det Verk, derunder Consulerne kunna sägas vara lydande, gifva Herr Riben en underrättelse, hvarigenom Herr Riben kommer i tillfälle känna huru rätta förhållandet är, i och hvarmed hans anmärkning 1 denna del , såsom origtig , förfaller, och denna underrättelse står i fullkomlig öfverensstämmelse med hvad Herr Stats-Secreteraren af Klintberg yttrat Consulerne hafva icke i allmänhet, åtminstone på många ställen, hvarken så kallade Consulat-afgifter eller löner att påräkna. De äro oftast Utlänningar som söka Consulsbeställningen derföre att de såsom merendels Handlande derigenom vinna mera commercielt anseende eller ock blifva i tillfälle, att såsom Commissionärer åt Svenske Handelshus uppgöra affairer för desse sednares räkning. Jag lemnat åt hvar och en att döram» om icke , vid ett sådant förhållande, man på sätt Herr af Klintberg yttrat, kan finna Utskottets förslag så vidt det angar varuprisernes uppgift från Consulerne, till grund för Tull afgiften ganska betänkligt. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde. ; om icke Ridderskapet och iVdeln ansåg Bevillnings-Utskottets ifrågavarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Den 28 Junti e. m, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adelö behagade i nästa Pleno utvälja 12 Ledamöter till den Nämnd, hvilken skulle äga, att enligt 103 §. Regerings-Forraen döma, huruvida Högste Dom* stolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas. Bifölls. Hvarefter Herr Grefven och Landi-MarJkalken föreslog, att vid ifrågavarande val, endast 12 Ordinarie Ledamöter måtte utväljas, samt att de 4 , hvilka dernäst erhöllo de flesta röäteina, kunde anses såsom Suppleanter. Friherre Cederström, Jacob:
Sålunda hade det inträffat, att, på sätt medelst en exempelvis företedd karta öfver en by i Nerike blifvit upplyst, ägolotterna i den naturliga ängen bildade figurer af 7,400 fots längd och endast 20 till 110 fots bredd, och hvilkas utseende alltså närmade sig det af en fjerdedels mil långa gator. Sedan den å, som vattnar dessa egor, blifvit, med understöd af allmänna medel, upprensad, hade möjlighet till odling af 1,782 tunnland förut vattendränkt mark derigenom blifvit beredd; men häremot uppreste sig ett hinder i ägolotternas omförmälda obeqväma form, hvilken orsakade, att marken icke kunde, med ringaste hopp om framgång, ordentligen odlas, häfdas, dikas m. m., och således icke heller de fördelar komma jordägarne till godo, hvilka med den kostsamma årensningen åsyftades, med mindre en ny delning af berörde ägor finge ske. Men att hindra en sådan stöde, efter nu gällande lag, i en enda delägares makt; och efter hvad erfarenheten visat, kunde samtlige delägares begifvande till en rubbning af äldre ägoskifte högst sällan, om någonsin, vinnas, synnerligen om skifteslaget bestode af manga delägare med olika stora lotter. På grund häraf och då förhållandet vore på många ställen i landet enahanda eller likartadt Sammans.
Vid förnyad föredragning bifölls LagUtskottets den 30 sistledne Januarii afgifne samt den 19 i denna månad på bordet lagde utlåtande angående föreslagen inrättning af Förlik.' nings-Dom stolar. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärsoch Economie-Utskottet inkomne samt den 19 i denna månad på bordet lagde Betänkanden: 1. Af den 12 dennes rörande väckt fråga om de i Riket brukelige Vigtsorters reduction till enhet. 2. Af den 10 dennes, rörande yrkad rätt-' ^48 Prat. Utdr. dl 24 Fehr. 1818.' tighet för Städernes Magistrater, att få förrätta alla så kallade Dykeri-Auctioner, 3. Af den 10 dennes, angående yrkadt utbyte och jemkning af Roteringen i Tossbo och lWredbo Härader af Elfsborgs Eän. S. D, Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Economi-Utskottets den io i denna månad afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, xörande väckt fråga om upphörande af Dykerieis befattning med Skepp och Gods, då Skeppet i Lotsmans Farvatten af Lotsen sättes på grund; blef samma Betänkande, i anledning af Herrar JBlomstedts, Hans, och Ankarspmrres, Ingemar August, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet aterremitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsTJtskottets den 12 i denna månad aflåtne samt den 19 derpå följde på bordet lagde Utlåtande, iifver Kongl. Majtts Nådiga Remiss, angående •visse vilkor vid Wadstena Kloster Kyrkas upplåtande åt Wadstena Stads samt dermed förenade St. Pehrs Församlingar, blef samma Utlåtande, på grund af Herr Silfverstolpes, Gustaf Abrahum, dervid gjorde anmärkningar, till Utskot-’ tet aterremitteradt. S. D.
Om nu denne talare haft tillfälle att egna någon uppmärksamhet åt komiléns betänkande!!, skulle han deri funnit upplyst att komilén till stöd för det med förut gällande tulltaxor öfverensstämmande förslag i detta hänseende åberopat det ganska ovanliga, men för frågans bedömande högst vigtiga förhållande. att ylleväfnadsfahrikanterna sjelfva enträget begärt denna tulltaxeform och att erfarne tullijenstemän samt köpman enstämmigt vitsordat företrädet af denna enkla och derigenom mot missbruk och misstag betryggande form framför hvilken uppställning sorn helst. Det är således på grund af alla sakkunnigas sammanstämmande omdöme och redan under längre tid vunQen erfarenhet, som komitén tillstyrkt bibehållande af den Den 8 Februari e. m. 457 nu klandrade uppställningen; och trots den värde talarens mångårifia Studier, vågar jag således tillbakamöta anmärkningen såsom obefogad. Samme talare har beklagat, att den »känslopolitik», sorn vid en föregående riksdag genomdref tullfrihet vid ullörsel af ben och lumpor, icke lålt göra sig gällande vid traktats-bestämmelserna för artiklarne blommor och tagelarbeten, hvilkas fattiga tillverkare här i landet, enligt talarens förmenande, bort tillgodoses med högre skyddstullar, flen värde talaren synes hafva förbisett, alt den förra öfverdrifna skyddstullen å blommor genom sin öfverdrift icke innebar skydd, men att den betydligt nedsalta införselstullen å delar af konstgjorda blommor deremot just innebär en lättnad och förmån för de behöfvande qvinnor, som sysselsätta sig med blomtillverkning. Emellertid lärer hvarken denna tillverkning och icke heller tillverkningen af tagelarbeten skola anses vara af någon egentlig betydelse inom vårt land, i följd hvaraf föga gagn för landets behöfvande skulle genom tullsatserna å ifrågavule artiklar beredas. Långt verksammare och allmännare skola landets behöfvande tillgodoses genom nedsättning af de höga tullafgifterna å deras förnödenheter; och väl vore om den ärade talaren härutinnan läte sin känslopolitik göra sig gällande.
ÖFVERSTEN (för sig, gnuggar förnöjd händerna). HERMAN. ÖFVERSTEN. Det går ypperligt! Nu till den andra affären! (Högt) Men apropos er talang som målare; jag hör att ni ska' renovera några dörrstycken här i huset. Här i huset? HERMAN (förvirrad). 140 ÖFVERSTEN (sakta). Han blir förlägen. (Högt) Ja, eller kanske rättare i huset bredvid. Hur vet ni det? HERMAN (som förut). ÖFVERSTEN. HERMAN. Åh, jag vet mycket, jag. Ni känner då grefvinnan? Det var en besynnerlig fråga. Känner ni inte hennes namn? Nej, jag har blott talt vid henne tvenne gånger ännu, och hennes namn har jag icke haft tid och tanke, för att fråga. Det är att vara särdeles intresserad af personen. Men hur hittar ni då till grefvinnan? Man har sagt mej vägen. HERMAN ÖFVERSTEN (något satirisk). HERMAN. ÖFVERSTEN. Hans enfald är lika stor som hans uppriktighet. (Högt) Ni brinner af längtan att råka henne, inte så? Hvem har förtrott er? HERMAN. ÖFVERSTEN (för sig). Och ert möte i Hummelgården? ÖFVERSTEN (med konstladt leende). HERMAN (med stegrad förundran). Men min Gud! hur känner ni allt? 141 ÖFVERSTEN (för sig, med kufvad vrede). Det var då sannt. (Högt) Ni tycks inte veta, hur nära vän jag är till grefvinnan? Nej, men jag förstår det af er allvetenhet. Ja, min unge vän, jag känner hela ert förhållande till grefvinnan. Hon har förtrott mej allt. Ni känner det, och ni tadlar henne inte? HERMAN (förvånad.) ÖFVERSTEN (för sig). ÖFVERSTEN. HERMAN. Det här är verkligen en makalös ärlighet. (Högt) Ni gör mej en högst besynnerlig fråga. Var så god och intag er frukost derute så länge, medan jag några ögonblick lemnar er allena. Jag tackar, men jag har ingen aptit. Ni förnärmar mitt kök och min källare.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Ut. skottets, den 30 sistl. Januarii, under N:o 105 Prot.' 'Utdrag ilen 15 Februarii 1830. 139 105, aflåtna och, den 11 dennes e, m., på bordet lagda Memorial , med sammanfattning af Riks'Ståndens beslut, i frågan angående reglering till nästa Riksdag af den^ genom Banken hittills besörjda 3jåne-rörelse, jemte förslag till jemkningar och omröstnings-propositioner, föc så vidt dessa beslut ej gifvit bestämda resultat till verkställighet; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla allt hvad Utskottet deri yttrat och tillstyrkt, samt godkände de af Utskottet föreslagna Voterings propositioner. S. D. Föredrogos å nyo och biföl lös följande Stats-Utskottets, den a och 4 dennes, afgifna samt, den 8 derpåföljde e. m., pl bordet lagda Utlåtanden: N:o 385, angående af Marstrands stad sökt ersättning för utgjord inqvartering; N:o 387, i anledning af väckta motioner om utvägs vidtagande till betäckande af den brist, som möjligen kan uppkomma uti de ber räknade tillgångarne för anslag, som vid denna Riksdag blifvit beviljade; N:o 388, rörande charteringen af den förbindelse, som af Götha Canal-Bolag skall af Bihang till Rikt-St, Prtt. 1828—3°i 9 SamiJ Bandit, g \-.de 130 Prou-Utdrag den 15 Februarii 1830. lemna» och intecknas uti Canal-Verket och dess egande fastigheter; Nio 38g, ofver gjorda anmärkningar vid Utskottets, under N-o 295* förut meddelade Betänkande, i anledning af f. d. Kamereraren vid Götha Canal-Bolags f. d. Discont-Contoir i Götheborg, C. A. Iggeströms till Utskottet ingifna ansökan, i afseende på dess uppbördsbrist. FrånHögvördigePreste-Ståndet. S. D.
Det torde svårligen kunna motsägas, att ju Krigs-Collegium var, i denna fråga, rotehållarnes rätte vederpart, men anmärkningen blef likväl hänskjuten lill Collegii pröfning, till följd af det här ofvan intagne stadgandet i 3a §. af Instructionen för BeklädnadsDirectionerne. £n sådan ordning synes icke öfverensstämma med en tillbörlig grannlagenhet vid rättsfrågors afdömande. Anmärkningarne, som inom Bonde-Ståndet blifvit framstälde, åsyfta bifall till allt hvad genom motionen är yrkadt, och äro således rigtäde emot Utskottens Betänkande i alla de delar, som innehålla afstyrkande af sådant bifall. I detta afseende är anfördt, att Beklädnads-Directionerne ingalunda, på sätt Utskotten åberopat, skola vara befriade från beklädnadsskyldighet för vacanla rotar, då en sådan skyldighet är uttryckligen stadgad i 28 §. af Instructionen för Beklädnads-Directionerne, och dessutom vore det i de utkomne Författningarne om Beklädnads-verket föreskrifvet, att med de medel, som äro anslagna för soldaternes beklädnad, skall så tillställas, alt af öfverskotten bildas en fond i och för detta ändamål , till lättnad i framtiden för så väl rolehållarne, som Kronan, hvarmed icke skall kunna förenas, att beklädnads-m,edlen, såsom besparde å 3:dje Hufvudtiteln , användas för andra behof, hvilket äfven vore stridande emot 65 §. Regeringsformen, som innehåller: att Statsmedlen icke må annorlunda användas, än faststä!dt blifvit. Kongl.
Nio 97, i ani. af väckt motion om nphäfvande af de stadgande!), enl. hvilka båtsman, sedan han i tjenst inträdt, förverkar sin lön till AmiralitetsKrigsmanskassan. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utskits d. 2 oell 6 dis bordlagda Betänk. N.o 99, i ani. af väckt motion, att sökande till musiklärareplats vid lägre elementar-läroverk eller organistbeställning skall förete betyg om examen inför K. Musik. Akadm. Hr von Knorring, Erik Oscar: Jag har icke reserverat mig mot förevide Betänk., emedan jag icke alltid finnér det vara behöfligt att reservera sig, då man stadnat i en bestämd minoritet. Samma skäl har oek gjort, att jag icke reserverat mig mot åtskilliga efterföljande beslut, uti hvilka jag likväl, för min del, icke kunnat instämma. Beträffande särskildt detta Betänk., är min åsigt, att Utskits afslag å motionärens förslag skulle, för den händelse R. St:r icke fattade ett annat beslut, hafva ganska menliga följder, enär motionärens syftemål, dels att uphjelpa kyrkomusiken, dels att förskaffa skolorna skickliga musiklärare, sålunda omintetgjordes. Bet är visserligen en sanning, att K. Mis förnyade Nåd. Stadga för Rikets allmänna Elementar-läroverk af d. 29 Juni 1859 säger: »att sökande till läraretjenst i musik vid de högre fullständiga elemen»tarläroverken bör förete betyg af K. Musik. Akademien, att han eger »åtminstone godkända kunskaper såväl i harmoni och sång, som i »behandlingen af violin, violoncell och pianoforte»; men nämnde stadga inverkar icke på förhållandet vid de lägre läroverken samt Kautorsoch Organistbeställningarne. Det är just med hänsigt derå, som motionären väckt förevide förslag, på det att icke sökande till närande platser må anmäla sig, hvilka endast hafva att åberopa al enskilda personer dem meddelade betyg öfver deras musikaliska kunskaper, samt att hädanefter endast fullt qvalifieerade personer matte till dessa platser anställas.