Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— I afvaktan på utgången meddela vi i dagens n u m m e r några bilder, nämligen porträtt af kapten Alfred Dreyfus före » affärens » början o c h efter kaptenens återkomst, hans landstigning på franska kusten samt fru Dreyfus ' ankomst till R e n n e s. V i d m e r än ett tillfälle har det n o g gått rätt blodigt till, såsom synes af den bild från oroligheterna, s o m finnes införd i detta n u m m e r. Oroligheterna äro nu bilagda, sedan regeringen sagt sig vilja återtaga lagförslaget ifråga. EFTER ÅTERKOMSTEN FRÅN DJÄFVOLSÖN. ly / TARK T W A I N, den b e r ö m d e amerikanske h u m o - risten o c h författaren, eller Samuel Langhorne Clemens, såsom hans verkliga n a m n är, anlände i början af veckan till Sverige, för att vid dir. Kellgrens sanatorium å Sanna i närheten af J ö n k ö p i n g undergå behandling. Också utföra EN HÄGRING. SABETH F Ö R IDUN AF ELIKUYLENSTIERNA. Då vi i ett följande n u m m e r ämna k o m m a m e d en utförligare lefnadsskildring jämte porträtt af den aflidna, inskränka vi o s s för närvarande till det enkla meddelandet o m h e n n e s frånfälle. » Tack, tvärt. N e j, en g å n g, menar jag. A. T. A. T. 2497. det i samt hos alla finare parfymhandlare i riket. » Furu nickade o c h gick tyst. Nu räckte Brydel h o n o m handen igen och sade: » Nej, godnatt m e d dig, Furu, jag går u p p i villan. H a n stod sedan kvar, försänkt i tankar. inne i danssalen n u? det? » » D e t lät åtminstone, utgjutelse. » - UTSTÄLLN1NQSTVÅLAR: Viol, Direktören tvärstannade, o c h det d r o g ett m o l n öfver hans rödletta ansikte, han tycktes fundera p å svaret; slutligen frågade han långsamt: » Sa ' KONGL. HOFLEVERANTÖR.
Idun. » » Nej, du får inte se, hvad jag läser; det är ingentiug. » » Nej, det kan väl hända, men jag vill se ändå. Jaså, du läser » Att skiljas ... » Ja, gärna för mig, höll jag på att säga. » Hon steg upp och började ifrigt syssla med silfverpjäserna på skänken. Han tog tidningen och läste om den lilla flickan, som inte visste, om hon ville vara hos pappa eller mamma, som helst ville, att båda skulle stanna hos heDne, och som därför slog sina små starka armar om far och mor, så att de icke mäktade frigöra sig. Han kastade tidningen från sig på bordet och tände sin cigarr. » Så dumt! Befängdt pjoller! » Det kom litet hest fram; han harklade: » De bär cigarrerna äro inte bra. — Hvad ni fruntimmer äro roliga ändå. Hrm — hrm — fördömda cigarrer! » Han gick ut ur rummet. » Adjö; jag går ut. » » Adjö, min vän — » Jg? s e r Hon satte sig i fönstret och tog tidningen åter. Nej, nu orkade hon inte läsa mera. Hvad det var vackert ute; det hade varit kvalmigt hela dagen; nu hade vinden vändt sin, och det blåste friska fläktar. Molnen, som sett så dystra ut, hade guldkantats af solen, och hafvet glittrade i återskenet från guldbården. Det gjorde nästan ondt att se därpå. » Mamma, mamma, » ropade från trädgården en frisk barnaröst, och ett litet lockigt hufvud stack upp ur blomsterrabatten, » jag har så roligt; jag leker mamma och pappa med blommorna. De här två de tycka så mycket, mycket om hvarandra, de kunna aldrig skiljas. O, hvad det är roligt, allting är roligt; är det inte det mamma? » » Det är roligt, att du kan leka och vara glad, lilla barn. » » Hvar är pappa? » » Pappa har gått bort. » » Kommet pappa snart hem? » » Nej, han kommer inte hem i kväll. » Hon nickade åt den lilla och stängde fönstret. — Om hon skulle läsa — nej, bon hade ingen lust. Om hon skulle gå ut med Inga — nej, det lockade inte heller.
Stats-Conloiret af under händer hafvande medel bestridda utgifter. S. DFöredrogos ånyo Constitutions-Utskottets nedannämnde bordlagda Memorial: N:o 56, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 39, 40, 41, 42 och 43 §§. Dessa förslag antogos till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 57, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 8, 13, 39, 42, 43, 63 och 81 §§. Återremitterades till Constilutions-Utskottet, med förklarande af Ståndet, såsom dess gemensamma tanka, att företrädesvis det afgifna förslaget lill förändring af Regerings-Formens 43 §. bör, för vinnande af större tydlighet, omredigeras. S. D. Till Stats-Ulskottet remitterades följande, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordningen, af Herr Petré väckta motioner: Bih. till R. St.
Vid det upplysta forhållandet att Institutet för döfstumma och blinda, ehuru genom skedd utvidgning egande platser för 75 elever, likväl, såsom otillräckligt, icke kari blifva tillgängligt för mängden af sådana olyckliga inom riket, hvilka befunnits utgöra ett antal af flera lusen, har hos Rikets Ständer i betraktande förekommit, huruledes, för att i någon mån söka förbättra dessas ställning och äfven till dem utsträcka de samhällets fördelar, hvaraf deras mera lyckligt lottade likar äro i åtnjutande, det alltså är af icke ringa vigt, att de ibland dessa vanlottade Expeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 182. 499 medlemmar af samhället, hvilka icke kunna å det redan inrättade institutet vinna inträde, ej helt och hållet må sakna tillfälle till undervisning, åtminstone i christendomen och de för sambällslifvet mest nödiga kunskapsämnen. Som emedlertid många svårigheter möta för beredandet af en sådan fullständigare undervisning, så framt den ej skall medföra alltför stora kostnader, synes ändamålet lämpligast kunna till en början befrämjas på det sätt, att åt föreståndarne för Folkskolelärare-seminarierne lemnades tillfälle att å förenämnda institut inhemta kännedom om sättet och methoden för meddelandet af nämnda undervisning, så att dessa sedermera kunde sprida kunskapen derom så väl till blifvande folkskolelärare, som till andra personer. I sådant afseende och då de för undervisningens befrämjande redan beviljade medel torde kunna antagas lemna tillgång jemväl för bestridande af de understöd, som under kursens genomgående vid institutet för döfstumma och blinda kunna för seminarii-föreståndarne blifva erfordeliga, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att E. K. M:t täcktes laga i nådigt öfvervägande, huru de genom folkundervisningen åsyftade välgerningar jemväl kunde utsträckas till de i hela landet till ej obetydligt antal kringspridda döfstumma och blinda, samt att, derest E. K. M:t så finnér lämpligt, E. K.
Stånd -tadnat uti olika beslut med de andra 2:ne, huruvida Riksens Ständers lill granskning af StalsBancooch RiksgäldsVerkens Räkenskaper utsedde Revisorer äga rättatt, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera dessa Creditiv; och har Förstärkta Stats Ut skottet, vid sammanträde denne dag, verkstäldt votering öfver följande af Stats - Utskottet uppgifne propositioner: Den, som bifaller att frågan om rättighet för Riksens Ständers till granskning af Stais* JBaucooch Riksgälds-Verkens Räkenskaper för - Stiits-Vtskottets Betilnkanden. 1047 ordnade Revisorer, att inhibera ha'lften af Creditiven å Banken för Allmänna Magazins-Inrättningen, må, enligt Stats-Utskottets Utlåtande af den 23 nasti. Juni, förfalla, voterar Ja; den det ej vill, Nej, Vinner Nej lå kommer åter att antagas hvad Stafs-Utskottet i Betänkande angående grunderne för A 1- männa Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers be. inälte Revisorer att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta til! halfva beloppet inhibera desse Creditiv med iakttagande för öfrigt af hvad närmare härom är föreskrifva. Voteringen har utfallit med 59 Ja och 60 Nej; och, då altså Nej vunnit, är följakteiigeu antaget hvad Stafs-Utskottet i Betänkande angående grunderne för Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Theatern, om upphörande af vissa afgifter till Kongl., se Pensionskassor. » om upphörande af statsanslaget till, och upplåtande till enskilde b. 28 Juli af, Kongl — 8 — 127 — b. 28 Juli b. 4 Aug. a. 4 Aug. » om ministeriel styrelse för Kongl. — 8 — 157 — b. 29 Aug. b. 25 Aug. b. 5 Sept. b. 25 Aug. » se vidare: Sjunde Hufvud-Titeln. Theaterpjeser, om upphörande af censuren å, se Censur. Themptander, om pension å Allmänna Indragnings-staten åt Se Löjtnanten N, R 13 4 1 152 21 Nionde HufvudTiteln. Thorsjö Henrik M 1, om anvisande af M 3 Kärreberg till boställe åt Länsmannen i Faurås hä- rads södra distrikt i stället för nuvarande Länsmansbostället, se Kärreberg, Sven Andersgård. Tidnings-stämpling m. m., se Stämpelpappers-afgiften. Tingstollc-näst, om upphörande af den inom Norroch Westerbottens läns Lappmarker utgående så kallade .. 7 4 1 49 4, 5 Se Andra HufvudTiteln. Tionde-spanmål till Landskrona kyrka, se Landskrona kyrka. Ef S. ro ^ *- CD Q-> P cg T. ns ^3 ® g n —. • oq tö to CO eT Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeTjenstemän, kyrkans och skolans, N:o N:0 Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o T om rätt att uppbära lösen för kronotionde, se Kronotionde. » se vidare: Embeisoch Tjenstemän. Tjärbruket, om utbyte mot Nytorp af Kronofjerdingsmans-bostället Lilla, se Nytorp. Tobaksskatt, angående införande af — 5 2 15 — a. 29 Aug. b. 29 Aug. a. 5 Sept. b. 22 Aug.
Afgår 5 proc. kapplake till besättningen af brutto 1110: — samt 33 proc. af brutto-inkomst för lägre fragter m. m 8666: 32. 13551 9776 24 32 Antagligt minimi-öfverskott 3774 40 Om Paketen angörer någon Engelsk eller Fransysk hamn på utoch hemgående skall troligtvis några passagerare från dessa ställen vara att emottaga, eller aflemna. Paket emellan Götheborg och Alexandria. Arliga utgiften för samma slags fartyg som de föregående 20728 24 Kalkyleradt maximi-belopp af inkomst: 200 Kommerce-läster å 400 Tons a 1 £t 10 per Tons fartygen antages kunna göra 2 tourer fram och tillbaka 28800: — l:o 16 Hyttplatser, till Alexandria å 150 r:dr, 4 fragter 9600: — Obs. Afgiften till Kajutan för hela vägen 125 r:dr. 2:o 10 Akter-mellandäcks-platser '•el» vägen å 80 r:dr, 4 fragter 3200: — Den 30 December f. m. 301 Banco. Obs. Afgiften för hela vägen till Styrmans-messen 60 r:dr. 3:o 20 Bidrag af allmänna medel årligen 6000: — 50266 32 Inkomsl-öfverskolt 29538 8 Afgår 5 proc. kapplake till besättningen 2210: — samt 50 proc. af brutto för lägre fragter m. m. 22133: 16. 24343 16 Antagligt minimi-öfverskott 5194 40 En Tariff för passagetare-afgiften å mellanliggande orter sorn af Paketen angöres på utoch hemgående bör naturligtvis uprättas, likasom för transporten af styckegods orter emellan. En såd*n kalkyl har jag ej ansett nödigt att här införa, och kan ej heller utan mycken svårighet verkställas. Summariskt, Aproximativt Kostnads-Förslag. Till New-York 6 Paketer att afgå en gång i må- naden från hvarje station.
R:dr 200: — oell till lön för en ytterligare lärare i praktisk gymnastik, hvilken för de förökade göromålens bestridande är högst behöflig 300: — dels oek lill lön för en lärarinna i gymnastiken, hvilken numera äfven börjar begagnas i undervisningsanstalter för fruntimmer och der verkar serdeles gagnaneligt för deras fysiska bildning . ✓ 133:16. Hela förhöjningen i anslaget för institutet skulle då blifva 1 R:dr 633:16. Banko. Hvad departements-chefen sålunda tillstyrkt och hvaruti Statsrådets öfrige ledamöter sig förenade, behagade Kongl. Maj:t i nåder bifalla. 21:o. De apotheksräkningar, som inom Sundhets-kollegium, enligt dess instruktion, böra granskas utgjorde år 1816 endast 235 stycken, med en totalsumma af 18,352 R:dr 19 sk. 9 rst. Dessa räkningar hafva sedermera till den grad ökats, att de år 1846 voro 707 stycken, uppgående till en summa af 64,320 R:dr 26 sk. I anledningj häraf liar Sundhets-kollegium anmält omöjligheten att för det numera otillräckliga arfvode af 200 R:dr, som för denna granskning finnes på kollegii stat uppfördt, kunna fa granskningen behörigen fullgjord, och föreslagit att det mätte förhöjas med ytterligare 600 R:dr. Under vitsordande af behofvet utaf någon tillökning i detta arfvode, anser jag likväl mödan af granskningen kunna vara behörigen ersatt med en sammanlagd summa af 600 R:dr, hvadan jag i underdånighet hemställer, att Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer för ändamålet äska skillnaden emelian detta belopp och nu utgående arfvode, eller 400 R:dr banko. Kongl. Maj:t behagade, enligt Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, härtill lemna Sitt nådiga bifall. Bil.
»Återstoden lemnäs med kontant R.mt R:dr 1100: 50. »Förestående penningesumma har jag bekommit P. Wigren. »Wittne härvid Ola Wahlqvist.» Efter uppläsande af hvilka handlingar Ola Månsson vidare upgaf, att Wigren i början af Augusti eller slutet af Juli månad och således långt före den tid, vid hvilken ifrågasatte skrifvelse skulle blifvit till Lånekontoret aflåten, erhållit det honom beviljade fänet samt att det icke tillhörde Ola Månsson att förklara anledningen till Wigrens berörde skrifvelse; i sammanhang hvarmed Ola Månsson bad att få uplysa, det orsaken hvarför dagen, då Wigren erhållit sine penningar, icke blifvit i den nu företedda liqviden upgifven, vore den, att i de qvittenser, som lånetagarne lemnat Ola Månsson å de lånemedel han för dem uppburit, datum icke i allmänhet brukade utsättas. 4:o. Hvad Ola Månsson hade att förklara i anledning deraf, att sedan Gumme Persson den 7:de Juli fått sig lån beviljadt och de utfallne penningarne, jemte beloppet af ett annat lån, med posten nästpåföljde dag blifvit af Kamreraren Fogelklou Ola Månsson tillsände, det likväl, efter hvad vid undersökningen hos Lånekontorets Direktion blifvit uppgifvet, inträffat, att Gumme Persson vid besök å Kontoret i Augusti månad efterfrågat sitt lån, som följaktligen då ännu icke skulle hafva kommit honom tillhanda?
Hvad landet angår åberopas i afseende på desse tabellen för landet; och beträffande dem i städerna, så förekomma de här längre fram för hvarje stad särskilt. Binäringar. Då, såsom redan i början af denna berättelse är antydt, jaglen är så obetydlig att den knappt kan räknas till binäring, samt fisket för en del skärgården utgör hufvudnäring, kan ej annat än fiske för återstoden af skäfgårdsboerne samt Öfrige Länets invånare räknas såsom binäring, utön1 livad angår körslor, som verkligen närmar sig lill egenskaperna af binäring» äfvensom väfnader från vissa förut nämde socknar. Desse äro enlige nied ortens tillgångar och belägenhet för afsättning. Enligt hvad förra berättelsen utvisar har fråga varit örn öppnandet 31 kanal emellan sjön Långhalsen och Östersjön samt förening af förstnämd6 sjö och sjöarne Yngarn och Båfven; men samma fråga, afstannad vid de för' beredande åtgärderna, tyckes icke vidare fortsättas. Till befrämjande af handaslöjd^' hos allmogens barn, användes afkasim)1' gen af en af Kommerce-Råd,et Welander anslagen, under Länets Hushållning5' Sällskap stående fond, enligt ett af Kongl. Maj:t nådigt faststäldt reglemeiit6. Handel i landet. Denna sker hufvudsakligast med spanmål och dernäst fiskvaror. Stockhol'11 och Bergslagen äro de egentliga afsättningsorterna och dernäst Norrköp"1^' Transporten skeifrån flere orter beqvämt sjöledes och från andra land va^ gen. Någon särskilt anläggning för transportens befordrande tyckes lC^ kalen erbjuda. Marknaderna årligen 2 i Nyköping och Strengnäs, x 1 !V‘" dera de Öfrige /f städerna och Malmköping, samt 2 i Åsens by. 4. Politisk författning. Kammarverk.
Uti de besvär, hwilka bonden Anders Jonsson i Häggenås och Kougsta, under loppet af denna wår hos respective landshöfdinge embetet anfördt emot sockenstämmo-beslutet af den 6:te sistlidne december rörande målningen i Häggenås kyrka, har han sökt få detta beslut upphäfwet, och såsom hufvudsakliga skäl, hvarföre, efter hans tanke, denna kyrkomålning heldre borde öfverlåtas åt f. fjärdingsmannen Erik Larsson i Lith och Halåsen än åt mästaren Göran Sundin, uppgifvit att mäster Sundin ej lemnat project-ritning samt ej uttryckligen bestämdt det pris, hvartill han skulle förfärdiga den ifrågasatta målningen, där deremot Erik Larsson ej allenast lemnat åt socknen en sådan ritning, utan äfwen tillkännagifvit sig wilja verkställa målningen för ungefär 300 riksdaler banco. Sedermera har dock mäster Sundin dels sändt till socknen en projekt-ritning, hvilken han ville, om socknen dermed är nöjder, följa, och hvilken sockne männen ej otydligt funnit vara ganska vacker, dels också icke allenast genom bref, utan äfwen genom en skriftlig förbindelse, utfärdat sig att åtnöjas med samma betalning för målningen eller 300 r.d:r banco, som alltid varit sagd och äfven i Anders Jonssons besvärsskrift omnämnd, såsom af Erik Larsson begärd. Nu lärer likwäl Eric Larsson hafva erbjudit sig att göra denna målning, om den åt honom öfwerlåtes, mot någon ringare betalning, samt skall derföre en del af Häggenås församling yttrat sig fortfara i den önskan, att man måtte frångå öfverens kommelsen med mästaren Sundin samt antaga Eric Larsson till målare i Häggenås kyrka. Härvid bör dock ej förgätas, att i sockenstämman den 6:te sistl. dec. af socknen beslöts, det mäster Sundin skulle om denna målning anlitas och ej Eric Larsson i Halåsen, samt att protocollet för denna sak ej blott vid dess justering, utan ock i sockenstämman den 20:de sistlide maji, blifvit af socknen till sin riktighet erkändt.
Hvaremot Grefve Horn, C. F., och Herr <von Hohenhausen, M. S., ansett Stats-Verkets inkomst af Postmedlen icke kunna upptagas till högre belopp, än det af Utskottet föreslagne, enär dels fråga blifvit väckt om postskjutslegnns förhöjning, och dels en gagnelig men kostsam Posteommunication nyligen blifvit öppnad med England. Utskottet, som af desse yttranden, jemte öfrige Utskottet tillhandakomne upplysningar, hemtat stöd för den öfvertygelse, att, för Post-Verkets stat och öfrige utgifter samt för Postrnrättningarnes förbättrande, fortfarande erfordras hvad som inflyter utöfver den Stats-Verkets netto-inkomst, sora vid sista Riksdag påräknades, erkänner I i k val rättast vara, alt, enär frågan härom tillhör Utgifts-Betänkandet för 2:dra Hufvud-Tileln, endast Bruttoinkomsten här omuämnes; och som någon anmärk - Siats-Utskottets Utlåtande N.o 20S. ning raol Utskottets förslag i denna del icke blifvit gjord, ulföres fortfarande, i beräkningen af StatsVerkets inkomster, Postmedlen till ett belopp af . Och har Utskottet, i sammanhang med förslaget till reglering af Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel, uppgifvit det belopp, som Utskottet funnit erfordras för Post-Verkets stat och öfrige utgifter, samt tillika hemställt, huru med möjligen blifvande öfverskott skall förhållas. 33:o
Mäskvärmare är en inrättning, i hvilken mäsken genom den från pannan utgående ånga uppvärmes, innan mäsken insläppes i pannan. § 6 (7). För den i nästföregående § omförmälda redskap gäller: att pannan får äga hvad form som helst; att den icke får drifvas annorledes, än genom eldens verkan omedelbart på dess botten och sidor; att hatten, inberäknadt löst eller fastsittande rör, som sammanbinder pannan med afkylningsredskapen eller mäskvärmaren, icke får innehålla mer än tre fjerdedelar af pannans rymd; att lös hals för pannans förening med hatten ej får användas; att mäskvärmaren icke får innehålla mer än en femtedel utöfver pannans rymd; alt ånga hvarken från pannan ej heller annorledes får insläppas uti den i mäskvärmaren inneslutna mäsk, utan blott ledas derigenom medelst rör; att lankrum hvarken i mäskvärmaren ej heller i andra delar af redskapen får finnas; att bränvinsångan, sedan den utgått från hattröret, icke får ledas i uppåt gående riktning, samt 3 att med redskapen icke får vara förenad något slags rektifikations-apparat, ej heller någon af redskapens delar vara så inrättad, att bränvin kan åstadkommas utan omkokning eller s. k. klarning. § 7 (8). I Mindre bränneri får pannans rymd ej understiga tolf och ej öfverstiga tjugo kannor; och vare, der mäskvärmare begagnas, största pannerymd femton kannor, allt med inberäkning af två kannors kokrum. § 8 (10). På samma egendom å landet, eller gård eller lägenhet å stads område får bränvin icke samtidigt tillverkas i flera än ett bränneri, ej heller i samma bränneri flera än en redskap finnas. Med egendom å landet förstås här hemman, hemmansdel eller lägenhet, försedd med egen ladugård, der utfodring sker. § 9 (**)• Bränvinstillverkning, hvartill jord berättigar, må ej annorstädes än å samma jord utöfvas. § 10 (12).
Skogs-Styrelsen har i sin und. berättelse fästat uppmärksamheten derå, att de allmänna skogarne, omkring 1,920,000 tunnland eller 10,752,000 qvadratref, intaga, jemförelsevis med förhållandet i en mängd främmande stater, en ytterst ringa del af rikets ytvidd. Af hela arealen fastland och öar, eldigt Tab. Litt. A i detta sammandrag 3,492*439 Svenska qvadratmil, utgöra dessa skogar nemligen endast 2'4 procent. Missförhållandet framstår desto tydligare vid betraktande deraf, att i de söder om Dalelfven belägna länen, hvarest, till följd af landets större uppodling och öfriga derstädes befintliga högst vidsträckta, skoglösa marker samt en tätare befolkning, de allmänna skogarnes bibehållande vid oförminskad areal och deras ändamålsenliga skötsel måste åtminstone f. n. äga en jemförelsevis större vigt än i rikets 6 nordligaste och ännu skogrika län, de enda af dessa skogar, som år 1860 och ännu i denna dag kunna anses vara underkastade en ordnad hushållning med betryggad återväxt, utgöras af kronoparkerne och häradsallmänningarne, af hvilka till och med en del äro bevuxrie med endast yngre skog. Sveriges fastland och öar söder om Stora Kopparbergs och Gefleborgs län beräknas intaga en ytvidd af 1,154*523 qvadratmil, af hvilken areal kronoparkerne**) och häradsallmänningarne upptaga endast 0'9 procent. Jemföres åter hvarje särskildt läns areal med arealen af de inom länet befintliga kronoparker och häradsallmänningar, finner man, att den senare utgör i:
Om nu detta 7 Moment antages, följer naturligen af sig 460 Den 14 Martii. sjelft, att del åttonde, dermed i sammanhang stående Momentet, äfven kommer att gillas. Herr Grefven och LandtMar skalken ansåg 7 och 8 Mom. af 1 §. böra särskilt, hvar för sig, pröfvas och afgöras, samt hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den af 7 Mom. föreslagna ifrågavarande nya Redaction. Bifölls. §. 1. Morn. 8. I detta Moment hade efter ordet: ”uppgifvit, ” blifvit föreslagit följande tillägg: kan Utgifvare förete Namnsedel å Författaren till den åklagade Artikeln eller på annat sätt Författaren bevisligen uppgifva vare han ifrån Författare-ansvaret frikändäfvensom att ett nytt Moment, i stället för den följande meningen som börjas med orden: ”Domaren äger,” och slutas med orden: ”Domstolen inkalla.” mätte införas, så lydande: ”Domare äge att Namnsedeln genast öppna j och att j på hvilketdera af ofvannämnde sätt den rätta Parten sålunda blifvit känd, honom inför Domstolen inkalla.” Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blefberörde nya Redaction af Ridderskapet och Adeln gillad. Den i4 Martii. §. 3. ConstitutionsUtskottet hade föreslagit, alt efter Citationen af Kongl. Förordningen af den 20 Januarii 1779 måtte tilläggas: ”och Skriften confiscerashvilket tillägg af Ridderskapet och Adeln bifölls. §. 4. Mom. 7. Af detta Moment hade blifvit föreslagen följande nya Redaction: Utgifvare af Dagblad och periodiska Skrif - ter j hvilka i det fall, sorn i 1 ,§'• y Mom. är stadgadt j är o underkastade