Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är i öfverensstämmelse med dessa Asigter, som Afdelningens förslag till Högloflige Stats-Utskottets Betänkande, befinnes vara utarhetadt och ehuru detta förslag icke vunnit Högloflige Utskottets bifall, hyser jag likväl den öfvertygelsen, att detsamma förtjenar Riksens Högloflige Ständers uppmärksamhet, hvarföre jag vördsamt anhåller, att här nedanför anförde punctef, utdragne ur Afdelningens förslag till Utlåtande, måtte få åtfölja Utskottets Betänkande till de Respective Riks-Stånden, såsom innefattande den plan i detta ämne, hvilken jag vördsammast anser förtjena Riksens Högloflige Ständers bifall. 1:0 Utlåningen vid General-Assistance-Contoiret kommer att, efter de i allmänhet derföre nu gällande grunder, endast med här nedanstadgade förändringar att fortgå till slutet af Junii Månad 1826. 702 Stats-Utskottets Betankanderi. 2:0 Senast inom ett och ett halft år efter clet utlåningen upppört, eller vid 1827 års slut, skall General - AssistanceContoiret vara helt och hållet upplöst. 3:o Om, innan förutnämnde tid, i följd af de åtgärder, som här nedan omförmälas, en eller flere pantlåne-anstalter skulle komma att i Hufvudstaden hildas, ega Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret att, ifrån och med den dag en sådan anstalt kommer i verksamhet, genast låta inställa utlåningen vid General-Assistance-Contoret, då den till högst 1 och ett halft år faststälde utredningstiden från samma dag beräknas. 4:o Den vid Verkets slutliga Utredning befintelige contante behållningen insattes på vanligt sätt i Banken för Riksgälds-Contoirets räkning, hvilket sistnämnde Verk, efter berörde tid, liqviderar öfverskotten å försålde panter, hvarom, enligt hvad förut stadgadt är, anmälan dock bör af vederbörande göras inom 12 Månader efter Auctions-Lagen. 5:o I afseende på General-Assistance-Contoirets
Att förbjuda något i sig sjclft lofligt derför att det kan missbrukas, vore i allt fall något för friheten så vådligt och för det sunda förståndet så nedslående, att ett sådant förbud ej lärer kunna komina i fråga; och derföre får Utskottet vördsamligen tillstyrka alt Herr Reutcrsvärds ifr ägas tällda förslag cj matte bifallas. Stockholm den 2 November 1854. Herr Riks-Archivarien Nordström liar cj deltagit i behandlingen af förestående ärende, hvilket, på hans begäran, här antecknas. Ank. till Exp.-Utsk. d. C Nov. 1854, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af vackt motion angående räntans frigifvande. Uti ett till Välloil. Borgare-Ståndet ingifvet memorial har Ilerr JVallenberg anfört: att lika litet som mynt kunde i längden bibehålla något annat värde, än af den metall, hvaraf det blifvit prägladt, lika fåfängt vore lagstiftningens bemödande att fixera räntan å penningar. Sådant borde äfven bero på kontrahenternes öfverenskommelse och priset bestämmas efter tillgång och efterfrågan, såsom vid öfverlåtelse af andra varor; och största sannolikhet vore äfven, att denna frihet skulle verka till räntans nedsättning, hvilket nu ej kunde komma i fråga utan vid en våldsammare påtryckning.
Institut sorn sistnämnde värde Ledamot gifyit åt Magazinsfnrättningen, kunnat vara låmpelig, så långe den haft "för ändamål, att genom både inköp och afsalu, bidraga till spannemåls-prisernes bestämmande och sålunda på sitt sätt styra spannemåls handeln; men i min tanka icke blifver det örn inrättningen gifves det inskränktare syfte till de för miss vext mest blottställda och från cornUiunicationer mest aflägsne provincernes proviantering i behofvets stund , som jag föreslagit, samt; ntt de utvandringar från sådane provincer, hvaraf andre orter icke sällan varit betungade hvar - Den 17 Jpril f, rn. $9S af, i Herr von Hartmansdorffs tanka, åfven oroligheter skulle framgent kunna uppstå, snarast Voro att befara, om genom ett hastigt af» bfott af det hitdlls följde systemet, inbyggarna, i nämnde orter p£en gång undandragas det biträde, hvarigenom Staten i vissa fall underlättat möjligheten af deras försörjning. Ått trän nämnde system bör beredas en öfvergång till ett annat, för hvilket espriten af fri handel och enskild omtanka ligger till grund, deruti har j g instämt med Herr Grefve von Platen; och jag tror endast att denna öfvergång bör ske småningom och med varsamhet, för att ej verka till lika kännbara och våsendteliga olägenheter, som dein man hittills med skäl öfverklagat. Herr von Hartmansdorff: Det exempel Herr Tham anfört angående Dalarne, är lärorikt. Det är gifvet g att folkmängden der ökat sig utöfver hvad landskapet kan nära, derigenom att dess innevånare sedan långliga tider tillbaka om sommaren utvandrat till andra or - ter och der förtjena! det underhåll, hvaraf de lefvat hemma om vintern. Likasom Dalkarlarne göra Wermländningarne och sä göra äfven Smålänningar, då de gå till Östergöthland på spanntröskning o s. v. Alen detta har skett på ett naturligt sätt, genom folkets egen omtanka och derföre bär det sig.
Mademoiselle de La Feuillade blef sittande i stolen i samma ställning som förr, trots det hon såg, att de flesta af damerna reste sig. Det blef nästan svart för hennes ögon, och omedvetet tryckte hon handen mot hjertat. Hon visste ju, att han skulle komma — hela aftonen hade hon icke tänkt på annat — men ändå, nu, när hon såg honom ... Han gick raskt genom rummet fram till Madame Permon, som kom honom till mötes. — Kära signora Panoria — han tog begge hennes händer och förde dem till sina läppar med denna öfverströmmande, litet sökta, italienska vänlighet, han ibland ville visa. Ni ser, jag kom trots allt! — Ingen kan vara så välkommen, general ... — Och nu har jag dock kommit för sent för att se Laurette dansa! Man har sagt mig, Madame, att er dotter dansar som Mademoiselle Chameroi. Min Gud, hvad tiden går! Jag tycker det var som igår jag bar henne på mina armar. — Det är länge sedan, general, Madame Permon smålog. Ni har i mellantiden tecknat om Europas karta. Bonaparte hörde henne icke, han såg sig ifrigt omkring i rummet. Der satt Joséphine på sin hedersplats vid kaminen, indolent, småleende under sina rosenguirlander, draperad i en guldbroderad indisk silkesjal. Han nickade förströdt, och hans blick flög vidare — liksom sökande. Plötsligt klarnade hans ansigte upp — han smålog, detta ljusa, ömma leende, som blott han egde, och sänkte ögonen. Han afbröt litet tvärt samtalet med värdinnan och tog general Junots arm. — Låt oss titta litet på marknaden! hviskade han glädtigt. Hvita halsar, juveler och mussliner ... Han drog honom med sig genom salen bortåt det hörn, der Mademoiselle de La Feuillade satt. Ett ögonblick tänkte hon på att springa upp och blanda sig med det öfriga sällskapet — det var så omöjligt, tyckte hon, att tala med honom här, mellan alla dessa främmande menniskor, efter det samtal, de sist hade haft med hvarandra, efter det bref, hon hade skrifvit i sommar och icke fått något svar på. Men hon blef sittande.
Utskottets hemställan afslogs och det af Kongl. Maj:t till nybyggnad af en ånglVegalt äskade anslag beviljades, hvarjemte Ståndet, i enlighet med Herr Skogmans reservation, beslöt, att vid beviljandet af ifrågavarande anslag icke skulle meddelas några bestämmelser angående machin-kraft eller dylikt, hvarigenom Regeringens händer Liefve i afseende å fregattens beskaffenhet bundna. 14:de, 15:de, t6:de och i7:de punkterna i Utskottets hemställanden biföllos. lS:de punkten. Utskottets hemställan bifölls, med den förändring alt ordet ”fullbordande" utbyttes emot ordet "fortsättning”. Utskottets hemställan bifölls. 20:de punkten. Med afslag å Utskottets hemställan beslöt Ridderskapet och Adeln att bevilja ett anslag af 36,000 R:dr lill anskaffande af 2:ne mindre för sjömätning lämpliga grundgående och lätt handlcrliga ångbåtar. Utskottets hemställan bifölls, med det tillägg alt för officerare vid flottans Konstruktions-korps pensionerna vid afskedstagande! skulle beräknas efter nuvarande löner på interimsslat. Utskottets hemställan afslogs och det af Kongl. Maj t till förbättrande af pensions-vifkoren för flottans gemenskap äskade årliga kreditiv af 40,000 R:dr beviljades. Ilärförutan beslöt Ridderskapet och Adeln att till de öfriga Riks-Stånden aflåta 2:ne särskilda inbjudningar, nemligen: Fröt.-Utdrag den if April ISOQ. 359 l:o ali förena sig om Ridderskapet och Adelns beslut i afseende å morn. litt. d i andra punkten sami oen 2 Usta punkten; och 2:o att instämma uti Ridderskapet och Adelns vid behandlingen al t Side punkten (aliade beslut. Frän Ilögv. Prestc-Sldndet. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Ulskollels Utlåtande N:o »85, aogående regleringen af utgifterna under Riks-statens Femte Hufvudlilcl.
Medan ställa jag som gästrummet, på två röster, Nå ja, iordninguppmärksamhet ifrigt konverserande på franska nyfikenhet säkert närmade ej bland är de må hända en synd, största, o c h att j a g mig det öppna fönstret, för att lyssna deras samtal, Resultatet sin min trädgården. men till höll på att som befunnos vara hennes nåds och löjtnantens, i bäst fästes moder må väl ingen förtänka af samtalet tillråddes var, att mig. löjtnanten af att försöka göra ett rikt parti, i anledning af vissa besvärande individer af slägtet Ursus och att han, i o c h för detta, hälles ett n u m m e r i veckan under hela qvartalet. som just nu vore på besök hos sin faster grefvinnan v. K. på Ekas. Här efter började en analys öfver min personlighet o c h min förmögenhet, som var högst komisk att afhöra. » M e n hon lär j u redan vara p a s s c e, » förklarade löjtnanten; » d o c k måste mina björnar tillfredsställas. » » Oförskämda varelse, » tänkte stade en blick uti spegeln. jag o c h kaI det samma afbröts samtalet af en vagn, som körde upp till trappan. H a d e mina tankar o m herr löjtnanten förut varit dåliga, kan man nog föreställa sig, att de, efter afhörandet af detta samtal, blefvo om möjligt ännu sämre. J a g kastade met, for att skulle just gå » Maria, k o m en sista blick omkring gästrumse o m jag ingenting glömt o c h der ifrån, då löjtnanten r o p a d e: o c h bär upp denna k a p p s ä c k! » Jag skyndade mig. ned, men höll på att störta till marken af förskräckelse, då j a g bredvid henneä nåd får se baron H a g e n o w, en af mina bekanta från föregående vinter. A t t med förtvinans m o d störta mig på kappsäcken o c h med vild energi släpa den uppför trappan, kasta den in i rummet o c h sjelf försvinna uti min kammare var några få sekunders göra. J o, nu var det bra stäldt!
Maj:t förordnade emedlertid, att alla Svenska och Norrska Landtmanna-producter, trädvaror inbegripna, äfvensom Allmogens handarbeten och slöjdevaror, må, utan producLions-bevis, få landvägen från det ena till det andra Riket tullfritt utoch införas, med Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Ber» d. 4 Nov, 1828. 7g undantag likväl af i allmänhet förbjudne varor. Härom utfärdades Allmän Kungörelse den 5 Junii, att tillämpas från den i Julii. Frågan slutligen afgjord genom Kgl. Förordningen den 24 Maji 1825, angående Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden. 146. Ifanledning af åtskillige anmärkningar vid Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning. Anmäld den 7 April 1824» och remitterad lill Magazins-Directioriens utlåtande. Målet å nyo anmäldt d. 26 Maji, och uppskjutet, med befallning alt handlingarne skulle tryckas. Ytterligare anmäldt den i5 Oct. jemte N:o 106, då, bland annat, Justitias-Cancelleren anhefalldes, att, efter undersökning om alla omständigheter rörande det anmärkta utbytet af Spannmål för Selets Bruk, afgifva underdånigt utlåtande, huruvida derigenom någon förlust tillskyndats Staten, och Allmänna Magazins-Directionen följakteligen egt grundad anledning, alt vägra den serskildt erbjud - 8o Bil. t. R. St. Just. Omh:ns Emb'.-Ber. d. 4 Nov. 1828. na ersättningen för dervid möjligtvis belöpande omkostnader.
2 Metalliska kassans förändringar. — 10 — Den i 5 § af förra årets revisionsberättelse införda uppgift angående de belopp i myntadt och omyntadt silfver, sem från och med år 1854 från Banken utgifvits, hafva Revisorerne ansett sig böra fortsätta genom tilläggande här af det belopp, som under år 1864 utlemnats: Utgifvet myntadt Försåldt omyntadt silfver i Riksmynt, silfver i Riksmynt. Förhållandet Öfver förhållandet emellan Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och mellan metaldepositionsskuld jemte obegagnade andelar af kreditivoch Iåneförlag äro, jemlikt förehska kassern^ skrjfterna j 5 § af lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830 och 88 § i Banko30'deposUiorureglementet, uppgifter för hvarje halft år, inom en månad efter förloppet deraf, upprätslculden m. m. tade, tryckta och med allmänna tidningarne utdelade; och få Revisorerne, till upplysning angående de efter den 30 sistlidne Juni, då sednaste halfårsuppgift afgafs, inträffade förändringar, meddela följande redogörelse för den 2 nästlidne September: Sedelskuld: Utelöpande sedlar, invisningar och insättningsbevis 34,239,309: 71. Depositionsskuld: Behållning, tillhörig allmänna verk och inrättningar samt bolag och enskilda personer 5,543,338: 72. Obegagnade andelar af laneoch kreditiv-förlag: tillhörande Depositions-kontoret 3,469,097: 02. » Räkenskaps-kontoret - 9,754: 88. Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 26 § af Banko-reglementet 5,339,064: — Summa Sedelstock 39,851,594: 20. I — 11 - Bankens silfveroch guldtillgång: Dukater. R:dr Silfver i R:mt.
Och som manskapets till 12 sk. utgående couLanta aflöning blifvit på detta sätt ökad med 3 till 4* sk. om dagen, samt icke skäligen kan förmodas, alt en så ymnig daglig bränvinsför plägning varit åsyftad med den, genom general-ordres af den 18 Mars j831 gillia tillåtelse, att så stort qvantum beskt bränvin, som, efter läkarens hörande, kunde anses hehöfligt, skulle få utdelas, serdeles som olika hushållning företett sig så vid Lif-Regernentets Husar-Corps, der extra förplägning egt rum blott 8 serskilda dagar under hela mötet och då med endast 1 jungfru på man oin dagen, som vid de öfrige Regementena, der åtgången af bränvin varit knappt Aniel af den vid Lif-Regementels DragonCorps; så och tili förekommande af bränvinets missbruk, i förening med besparing i utgifterne, har Utskottet funnit sig föranlåtet hemställa, det Rikets Ständer hos Kongl. Majit genom underdånig skrifvelse anhålla, att bran vins-utdelning åt Kronans manskap måtte, så vidt sig göra låter, inskränkas. För Artillerie-hcistarnes underhållsmedel har Räkenskapen för år 1831 blifvit granskad utan utfärdad anmärkning. Varande resultatet följande: Bih. till R. St. Debet. Balance från år i83o: Contant behållning s * 841:28. 7. Extra Ordinarie Uppbörd: Anmärkningsmedel , * * ? • 2,378:26. 6. Balance till är i83i: Upplånte medel p.ooo: • Summa R;dr 15,283:44* 7. Credit: Balance från är i83o: Skulder Ordinarie Utgift'. Fourragerings-kostnad för privata hästar år i83o i3: a5. Afskrifning lill redovisning af Artillérie-Regementenas Fourragerings-Directioner . 5,178:12.10.
N:o 93. till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående det i Kongl. Maj:ts Proposition rörande Stats-Verkets tillstånd och behof begärda extra anslag till fortsättande af fästnings-byggnadsarbetena vid Carlskrona: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Bjerde Hufvud-Titel, 38 de punkten. '— N:o 94. till Rikets Ständer, i fråga om ersättning till Sala silfver-verk för dess förlust i händelse af skatte-förenklingens tillämpning på de till silfver-verket anslagna räntor af det så kallade Salbergs Län: IV. 516; R. V. 10; B. VHI. 16, 164,207, A. 211; E. IX. lil. tN:o 95. till Rikets Ständer, angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns Södra fögderi på lön an-, slagne bostället Luxe mot kontant ersättning till boställs-inne-, hafvaren: IV. 516; R. V. 10; B. VII. 143, 220, A. 220, E. 354. Län på lön anslagna Kungsgården Noret: IV. 516; R. V. 10; B. X. 247, 282, A. 282; E. XI,. 115- —- N:0 97- till Rikets Ständer, i anledning af Kommissions-Landt tnätaren H, W. Hackzelia underdåniga ansökning att vid af*. Propositioner och Skrifvelse!-, Kongl. Maj:ts Nådiga: — N:o 98. till Rikets Ständer, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet: IV. 516: R. V. 11; B. XI. 116, 251. A. 251, E. 328.
Remitterades till LagUtsk. fl. R. o. Ad. åtskildes kl. | lill 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. 430 Den 23 December e. m. Thorsdagen den 23 December 1847. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2 prot.utdr. för denne dag f. m. Hr Gripensvärd, Jakob Olof, anförde skriftligen: Uti 55 § af K.
Ständer följande summor att utaf Bevillningen årligen! utbetalas, nemligen: 1:0 Till Banken, Amortissements-Fond 2:0 Till Stats-Verket såsom ersättning för den del af Tull-inkom* sterne till ett lika belopp, hvilken är anvisad till godtgörande af hvad Banken till kriget förskutit 3:0 Till årliga Statsbristens fyllande —* Desse summor äro för år 1810 af Riksgälds-Contoiret utbetaldej äf vensom Stats-Verket blifvit i liqvid godtgjort för ett Anslag till Försvars-Verket för år 1810, af •—* Tillsammans
Uppläst hos Ridd. och Adcln d. r; Zunil. « PrcsteStändet dcn iz s Borgare-Staiidet d. iz Bonde-Ständer den rz Longi. Maj:ts LTkädiga Prspositisa till Riksens Ständer, rörande upplösningen af Skönsta Wargeringen; Grfwen Orebro Slott den 9,de J)unir i8>2. 9os Kongl. Maj:t haswa Riksdags-Fullmagt,'ge af Bonde-Standet fran Skäne, i underdånighet anhållit, att den i nämnde Prowins warande Wargering ma upplösas. Härwid har hos Kongl. Majtt förekommit, att denna Wargering blifwit, i anledning af Kongl. Majus, genom wederbörande Dest Befallningshafwande gjorda, framställning, och i anseende lill Rikets behof af större Wapenstyrka, under i7L9 ars Krig, bewiljad, och uppsatt tstl hälften as de inom Skane warande Jndelte Cavc llerieRegemenker, samt lill följd af Riksens Sanders beftut wid 1809 och r8eo arens Riksdag i Stockholm, 6;6 Den iz Junir. holm, oaktadt Rikets öfriga Wargering da upphörde, bibehållen. Da Skane likwal sedermera mäste dela samma lott med Rikets öfriga Prowinser, sa wiil i afseende pä Extra Noterings - som Förstärknings, Manskapets utgörande, och da den förra i synnerhet i denna Landsort medfört dryga kostnader, samt härtill kommer, att Rikets Krigsmagt, genom det af Rikets Ständer wid nuwarande Riksdag fattade beslut örn Bewärings-Manskapets utgående, lemnat Kongl. Majit nya utwägar till Rikets förswar; Har Kongl. Majit ansett bade billighet och rättwä sa fordra, akt Nusthäilarne wid de Skansse Cavallerie-Regementerne njura till godo en sörman, som öfrige Rustande och Rvthällare bliswit bewiljad. Kongl.
Arméen» Pensio nering. till aflöning ät den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karteverkets skyndsamma utförande, 3,200 Rdr årligen under nästa statsregleringsperiod, eller tillhopa Rdr 9,600; och till lortsättande af Corpsens arbeten samt till kartgraveringen, 30,000 Rdr ärligen under samma tid, eller tillhopa » 130,000. 4:o Arméens pensionering. Rörande de af Rikets Ständer beviljade anslag, dels för upprätthållande af Arméens Pensions-kassas egen pensionering och dels till fyllnadspensioner, enligt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1838, har Direktionen öfver Arméens Pensionskassa, uti underdånig skrifvelse den 23 sistlidne Juli, framställt förhållandet under de tre sista år, för hvilka räkenskaperna kunnat afslutas, nemligen för åren 1838, 1859 och 1860, i afseende å anslaget lill Pensionskassan, samt för åren 1859, 1860 och 1861 i afseende å de till fyllnadspensioner anslagna statsmedel. p? Af det för pensioneringens upprätthållande beviljade anslag, hvilket, efter afdrag af det deruti ingående, Pensionskassan tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna ruslhållsafgifterna, för hvarje af ofvannämnda tre år 1858 —1860 utgjort 76,680 Rdr, hade, enligt hvad Direktionen på grund af afslutade räkenskaper medde at, åtgått: år 1858 Rdr 50,565: 14: » 1859 » 61,205: 43. > 1860 » 75,130: 72. utgörande alltså do till Riksgälds-Kontoret återlevererade öfverskottcn: för år 1858 Rdr 26,114: 86.
så länge barnet hålles öfver dopfunten, så länge knän böjas vid altarfoten, så länge kistans dofva genljud besvarar mullen från de tre skoflarna; men utom templet, sakramenterna och grafven, ingen kristlig syskonkärlek, ingen mensklig slägtskap; – emedan statsförfattningens bokstaf talar om jemlikhet inför lagen, men i verkligheten ej finnes annat, än herrar och underhafvande, befallande och lydande, de förre öfverhöljde med utmärkelser, njutningar och fördelar, äfven om de brutit mot alla budorden, de sednare dömde till förakt och försakelser, hvarthelst de låta sina tankar irra: – dessa beklagansvärda folkklasser – de lägre, fattiga, arbetande, vanlottade, eller hvad man behagar kalla dem – tycktes försonta med sin egen lott, när de sågo sig nu ställda i bredd med sina lyckligare landsmän – åtminstone på schavotten! Bödelsyxans egg på de förnämes halsar hade i hopens ögon återställt den lutande jemvigten mellan de olika samfundsklasserna, och ingaf menigheten ett högt begrepp om de maktägandes rättvisa. De ringare sågo i den en omedelbar fortsättning af den, som himlen sjelf utöfvat på högförrädaren Brahes hus, då en son och tre döttrar, alla i deras späda ålder, bortrycktes af döden samma år, fadren blef afrättad. Häfden förtäljer icke, huruvida Wasa-eken förutsagt dessa dödsfall; men menigheten tyckte sig igenkänna Guds finger och bäfvade fromt för Guds hämnd. Den 26 Juli förnyades det blodiga skådespelet. Trängseln af åskådare var icke fyllest så stor, som förra gången.
Besvärsoch Ekonomi-Ulskollets Ullål ande, A:* 81. i 3 Sedan chefen för Götha artilleri-regemente hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om förklaring, huruvida Götheborgs stads inqvarteringsgifvare kunde, på sätt de ifrågasatt, mot erläggande af en riksdaler 8 sk. årligen per servis, undgå alt lemna säng-servis-persedlar in natura lill det i staden förlagda manskap af bemäite regemente, och krigs-kollegium äfvensom Stats-kontoret, hörde i frågan, sedan vederbörande sig deröfver förklarat, yttrat den åsigt, alt, som å ena sidan, enligt hvad i den nya inqvarterings-ordningen för släderne utom Stockholm, förmäles, servis numera är den enda del af inqvarteringstungan för ständigt garnisonerad trupp, sora utan ersättning måste af staden, der inqvarteringen är, utgöras, samt ej något utöfver hvad 14 ^ af inqvarteiings-ordningen innehåller må,under hvad förevändning som helst, af staden kunna fordras, och, å andra sidan, Kongl.
Den, som anser Bruks-idkaren Gy zanders sterbhus-delegares ansökning om befrielse från ådömd skyldighet att, i följd af Gyzanders i lifstiden, Stats-Utskottets Memorial, N:o 58g. ” j?em ensam t med J. Wedelin, ingångne uppbörds-borgen . för Kronofogdes Carlsson, lill Stats-verket be täln r,5oo R:dr B:co, jemte 5 procents in lig ranta derå från den 24 Juni 1834. icke böra bifallas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, varder ail upplupen och framdeles upplöpande rars!» å skuld lill Stalén, i följd af den utaf Bruks-idkaren Gyzander 1 lifstiden, gemensamt med J. Wedelin , lör Kronofogden Carlsson ingångue uppbördsborgen , Grzanders enka och öfrige sterbhus-delegare efterskänkt. Sorn denna votering utfallit med 16 Ja och io3 Nej, samt Nej föl jagt j igen vunnit, så har den uti coutrapropositionen ouiförmälde elUrgdt biri vit beviljad. Stockholm deu 10 Juni 184*- STOCKHOLM, Kongl. Ordens-B oktryckeriet, i S/i i. Stats Memorial, angående blijvande votering, i fråga om Handelsoch Sjöt arts-fonden samt vissa Bevillnings-medels ingående till Riksgcilds-Contoretj m. m.