Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slagteri-idkarens behållning af deras rörelse lander denna tid blifvit högst betydligt minskad, så att de fleste knappt kunnat deraf påräkna den tarfligaste bergning: att orsakerne till detta ofördelaktiga förhållande varit flerehanda: att den första deribland vore en stigande dyrhet å slagtkreatur, förorsakad af den nästan med hvarje år minskade tillgången, då, under de sednare åren, en i mer eller mindre grad fortfarande foderbrist nödgat en stor del Landtbrukare, att allt mer och iner inskränka sine ladugårdar: alt denna dyrhet isynnerhet varit känbar under vårtiderne, då slagtkreaturen måst hemtas ifrån de mest aflägsna orter och ofta kostat endast i fragt 8 å 10 R:dr B:co för stycket: att hvar och en lärer inse, alt, under sådane omständigheter, och då priserne på kreatur varit högt uppjagade, Slagtare-Embetet icke utan förlust kunnat sälja köttet för ungefärligen samma pris, sorn eljest: att derjemte, genom ansenlig import af hudar från utrikes orter, priset å denna vara utomordentligt fallit, så att Slagtare-Embetet äfven på detta sätt lidit en betydlig minskning i påräknad ersättning för de låga köttpriser, som Taxan bestämt: att likaledes lalgpriserne, genom nedsatt tull å utländsk talg, som föranledt en öfverflödig tillförsel af denna vara utifrån, så betydligen fallit, att Embetet jemväl deruti sett sina förhoppningar svikna: att hvad dock mera än allt annat inverkat menligt på Slaglare-Embetets rörelse, vore den beständigt ökade försäljning af färskt kött på stadens torg och allmänna platser höstoch vintertiden, hvarigenom Embetets Ledamöter gått miste om den ersättning de eljest under berörde tid, då slagtkreatur erhållas för bättre pris och från närmare håll, bordt kunna påräkna för de förluster de lått underkasta sig under de öfriga årstiderne, då slagtkreaturen med dryg kostnad mäst hemtas från långt aflägsna orter; och att det för öfrigt vore denna obeskattade slagteri-handtering, som, genom intrång i Slagtare-Embetets rörelse, hotade att småningom undergräfva Embetets bestånd, och skall förr eller sednare sätta dess Ledamöter ur stånd att uppfylla sina förbindelser emot Hufvudstadens befolkning.
Nämnden skall ske per capita och med slutna sedlar, livar och en af Nämnden uppgifva, ibland de af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras. Falla dervid rösterna till mer än hälften af de röstandes antal på En man, vare han behörigen vald. Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet, icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som Hesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken näst efter honom, de flesta af Nämnden sig förenat. Inträffar den händelse, alt två eller tre personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde g, öfver den ordning, hvarutinnan, om dessa personer, bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt; en voteringssedel alläggas, intilldess en bestämd pluralitet är gifven. Hafva Riksens Ständers och Norriges Stort/ungs val inträffat pä samma person, vare Ilan lagligen uthorad till Konung eller Thronfö/jare. Skulle åter hvartdera Riket hafva valt en olika person, förhålles pä sätt i Riks-akten stadgas. § 62. Skola Riksens Ständer gemensamt med Norriges Storthing, jemlikt Riks-akten, tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde Riksens Ständer sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda plena, till en Nämnd, sexton personer för hvarje Stånd, hvilka rösta per capita om de af plena, till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen en, tre eller fem. Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckue å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatte antal. Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 § stadgas, först den, som fle sta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve utslaget.
Verkan af Revisorernas anmärkningar blifver oivifvelagtigt i alla fall densamma, antingen de anmälas hos Kongl. Majit eller icke; ty de innehållas i Berättelserne, sorn tryckas och utlemna* bland allmänheten; och då de förvaltande Verkens förklaringar infordras, så lära de nog rätta sig, om de felat. Hvad 3;dje frågan, eller alhnängörandet a£ Revisorernas Berättelser angår! så tror jag det ej nu längre vara tid, att påstå, det de förseglade böra förvaras, så att ingen om dem skall förr än vid en kommande Riksdag erhålla kännedom. Orsaken till den ännu gällande föreskriften derom, var .troligen, att man 1812 ville, efter gammalt biuk, hålla Statsverkets förvaltning hemlig, så val sorn Bankens. Men då denna hemlighet nu mera äfven är yppad, lärer någon slöjas qvarhållande öfver StaisVerket ej böra yrkas. Billigt finner jag det deremot vars, att Revisorernas anmätkningar icke tryckas utan att Vederbörande® förklaringar åtfölja; ty saken bör från bägge sidor Den 29 October J. rn. Sunna betragtas. På det likväl ej allt för långt matte dragas på tiden med afgifvandet äf vederbörande Verks förklaringar, torde en prasscri ptionstid böra bestämmas 3 inom hvilken alltsammans skulle vara tryckt; och jag hemställer om icke fyra, eiler högst sex månader dertill skulle vara nog. Man har påstått att Kongl. Maj:ts sanction erfordras till denna Instruction. Detta behöfver icke ens nämnas! ty vi äro i dsn lyckliga belägenhet, att Riksens Ständer med få undantag, hvartill detta fall icke hörer, ej kunna något sluteligen afgöra, utan Kongl. Maj:is begifvande. Således i händelse anhållan om sanction fattas i förslaget, är det ej af något inflytande på sjelfva saken. Man invänder måhända, att ordet sanction borde nätnnss i vehicklet; roen jag inser ej hvar» till det skulle tjena för Regeringen, om ej att vinna större visshet ora en magt som redan är henne genom Grundlagen försäkrad.
Förordningen den 6 September 1842 föreskrifvet, att fortskaffning af trupper företrädesvis skall ske sjöledes, utan ock att i den mån jernvägar och andra förbättrade kommunikations-anstalter komma till stånd, det blifver med Statens fördel öfverensstämmande, att, när så ske kan, begagna dessa för verkställande af sina transporter, får Utskottet vördsamt hemställa, att Friherre Stael von Holsteins samt Usta och 2:dra punkterna af Ödmans motion ej för närvarande må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 6 Allm. liesviirsoch Ekon.-Ulskottels Betänkande N:o i%2. Vidkommande dernäst 3:dje punkten i sistberörda motion, om förhöjning i legan för krono-skjuts, så är denna fråga redan afgjord genom Rikets Ständers bifall till den af Utskottet uti Betänkandet N:o 110 föreslagna förhöjning i skjutslegan, i följd hvaraf samma punkt, icke påkallar någon Rikets Ständers åtgärd. Beträffande slutligen förslaget i 4:de punkten af samma motion om ifrågavarande besvärs utsträckning jemväl till frälse-jord, så enär åläggande för frälsejord att med kronooch skatte-hemman lika deltaga i kronoskjuts-besväret otvifvelaktigt skulle föranleda nedsättning i frälsejordens värde och således vara ett ingrepp i eganderätten, kan Utskottet icke biträda ifrågavarande förslag, hvilket dessutom är stridande emot den grundsats att jordbruket bör, såvidt möjligt är, befrias från det för detsammas framåtskridande hinderliga skjutsnings-bestyret, hvadan Utskottet hemställer, att denna punkt ej må af Rikets Ständer bifallas. Då Utskottet emellertid ej kan undgå att erkänna, att ifrågavarande prestation är ett jordbruket ganska tryckande onus samt detta onus dessutom högst olika drabbar särskilda orter, vore det önskvärdt att en förändring i samma prestations utgörande kunde åstadkommas och för sådant ändamål får Utskottet, som uti dess oinförmälda Betänkande Nio 110 föreslagit Rikets Ständer att hos Kongl.
1894. älskad ytterligare befästa vänskapen mellan Nordens Bland vördnad, Alla, s o m p å f ö r h a n d erhållit del af d e n n a plan, hafva f u n n i t d e n förträfflig och ansett, att en dylik adress borde k u n n a samla tiotusentals namnunderskrifter. K. H. Listorna böra vid återsändandet erhålla så få veck som möjligt. Senast den 16 juli måste alla listor vara återkomna till redaktionen. Rask handling är således af nöden. Och ju flere namn, dess bättre. I / i taga ock för gifuet, att här en huar med glädje skall gå till verket. Iduns Hed. IDUN 206 Ett kapitel om tjänstfolk. OEKSÅ EN SYNPUNKT. » låter det då. J o, för visso. Öfverdrifvet pedanteri ä r j u alltid skadligt. Husmoder. En jordbrukande kvinna. • J ^ i f i d sidan af de många kvinnor, hvilka ut V / ' märkt sig inom konstens, litteraturens och i a * ^ människokärlekens områden, och därför blifvit i denna tidning afbildade och omtalade, är den enkla kvinna jag här skulle vilja beskrifva måhända ej på sin plats; hennes lifsgärning är därtill alltför ringa, hennes ställning alltför obemärkt. Hon har dock äfven i bokstaflig mening bidragit till sitt lands odling och är på sitt vis rätt ovanlig, hvarför vi tro, att en teckning af henne icke torde sakna allt intresse. För 33 år sedan kom hon, redan då 50 år gammal till den plats hon ännu bebor, en plats långt bort i skogen. Hon började således sin verksamhet här vid en ålder, då för mången hans eller hennes » dagverk er e n d b, eller åtmin stone arbetskraften ej mer är i sin fulla styrka. Hon arrenderade, jämte sin man, en bit af en kronoallmänning, en obrukad, stenig skogsbacke, fullkomligt obebygd. Vi använde med afsikt uttrycket » jämte sin man », ty hustrun har här varit den egentligen verkande. Han, skomakare till yrket och 20 år yngre än hon, ägde ej hennes energi och uthållighet i arbetet, var klen och bröstsjuk och långa tider borta på arbete i sitt yrke.
M:t underdånigst anhålla: dels att ett på vetenskapliga grunder bygdt, efter olika orters beskaffenhet lämpadt skogshushållningssätt må till införande påbjudas icke allenast å de under Kronans omedelbara disposition ännu varande skogar, utan äfven ä alla till civiloch militärsamt ecklesiastik-slaten hörande boställens skogar; äfvensom att boställs-innehafvare må tillförbindas att, i enlighet med uppgjord och fastställd skogshushållningsplan samt under jägeri-betjeningens tillsyn, vårda boställets skog, mot rättighet för boställshafvaren att af de årliga afverkningarne å densamma föryttra hvad som öfverstiger boställets behof af skogsfång; dels ock alt samfälda skogar, som blifvit till menigheters disposition upplåtna och hvilka förblifva oskiftade, må ställas under tillsyn af jägeri-betjeningen, tillika med af delegarne dertill utsedda ombud, på det att jemväl dessa skogar må blifva efter ett rationell hushållningssätt vårdade. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 5 December 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Dec. 1834. Preste-Slåndet den 4 Borgare-Ståndet den 4 Bonde-Ståndet den 4 Rikets Slund,ers underdåniga Skrifvelse, om hvad med handskrifven invisning bör förslås. (Lag-Utsk:s Bet:de N:o 67.) S. A. K. Genom Kongl. Kungörelsen den 20 Maj 1835 är vordet stadgadt, att handskrifven invisning, för att, såsom gällande anses, bör, i enlighet med hvad om skuldsedlar förordnad! är, antingen egenhändigt skrifvas och undertecknas af utgifvaren eller af endera, då flera skrifva den under, eller ock bestyrkas af två vittnen, hvilka på en Bih. tilt 11. St.
I^aj:t att, utom de i Dess lVädiga Drojiosition om 8tatsverliet8 tillständ oell lleliof tor dessa föremal llegärde oell för tiden al nu lörestäende 8tatsr6glering loerälinade utomordentliga anslag, nu 8er8liildt af kiliets 8tänder i ljäder ä8lia att genast anvisas, tili fortsättning af fästningsllvggnaden vid (larlslaorg oell svsselsättande af Dionniei (lorisen derstädes under är k8/jo, en 8umma af Demtio tu8en kiksdaler DanliO, 8amt till il68tridande af detta ärs utgifter för gevärsialliieationer vid Daetorien 8extiotre tu8en kilisdaler 8amma m^nt, inom livilliet anslag Kongl. ölaj.t anser m6del8tl6llofvet för denna fallrieation innevarande är liunna insliränlias, enär det är 3tt förutse, att tillverlinineen af Fevar ielie förr, än med nästkommande är 18^1, dä (larl Oustals 8tads OevärsDaetori Illilvit fullt iordningsställdt, lian u^^drifvas till det efter ^rlan laestäinda antal af 5ooo om äret. Kongl. Uaj:t förlllifver Kiliets 8tänders 8tatsDtsliott med ali Kongl. lXäd oell önnest vällaevägen. Datum ut sunra c ^ kD 5 0 II ^ l^. <7. 6. 6rr^r. ZVä<r,!g r/// K. 8'. 1840. r i ^/d. 6 /Zi/tcr.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att H. M. Drottningen till den hal, som i afton gifves å K. Slottet, behagat inbjuda 48 ledamöter af R. o. Ad., i anledn. hvaraf han anmodade dem af R. o. Ad:s ledamöter, som åstundade bevista denna bal, att låta anteckna sig hos Ridd.Fiscalen. Upplästes och lades till handlingarna R. St:s Comiterades till Tryckfrihetens vård den 14 dennes afgifna berättelse till denna riksdag. Undert. Ridd.Secret. tillkännagaf, att de muntliga yttrandena till prot:n den 20 och 21 dennes vore uppsatta och i läsrummet tillgängliga att genomses af dem, som sig yttrat, och vore äfven å den tafla, der föredragningslistan vanligen anslås, en anmälan derom uppsatt; han hoppades ock, att på samma sätt framdeles kunna fortfara, så att yttrandena blefvo tillgängliga att genomses från och med plenum före det, då det prot., hvartill de höra, justeras. Hr Rosenqvist, Fredr. Leoni).: Det är anledn. till anmärkn. mot Statsrådet samt Föredraganden för handelsoch finance-ärenden, hvarom remiss begäres till Const.Utsk. inför hvilket anledningarna uppgifvas skola. Hr Rosenqvist allemnade derjemte en förseglad rulle med påskrift”Till R. St:s Const.Utsk. vid riksdagen i Stockhholm år 1840.” Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att denna anmärknings-anledn. till följe af 29 §:n Riksd.Ordn., komme att till Const.Utsk. remitteras. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på dagen. In ödem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lör - Deni Februari. 81 Lördagen den i Februari i84o. Plenum kl. io f. m. Öppnades Hrr Electorers listor till val af ledamöter uti nedannamnde Utskott, och befunnos hafva blifvit utsedde till ledamöter i Constitu tion s-Utskottet: N:o 116.
För öfrigt och som 2'-ne inom Ståndet gjorda anmärkningar, nemligen vid 4 Art. 3 §. 24 Mora., att Häradsskrifvare och Kronofogde, som utan laga förfall ifrån Taxerings-Cömité uteblifVer eller genom dröjsmål hindrar Gomitéen , att vid utsatt tid förrättningen företaga, borde böta 40 R:dr, och vid samma Artikels 5 §. 2 Mom. örn rättighet för Taxerings-Comitéerna, att Välja Ledamöter uti Pröfnings Comitéerna, icke finnas upptagna, och ännu mindre besvarade, skulle BeVillnings-Utskottet änmodas inkomma med Utlåtande öfver berörda anmärkningar; förbehållan dss - 4036 Den 21 Ju/i. des sig Staldet öppen talan att derefter rörande dessa ämnen *ig yttra. Ut supra. Ex Protocollo J. U. älmqvist. Utdrag af Vållofl. Borgare - Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den <21 Juli 1815- S. D, Remitterades till .Lag-Utskottet att inkomma med förslag till förändring i BorgenärsEden till Concourser, i anledning af hvad uti 2:dra Art. 6 §. i Mom. af den nu antagna Bevillnings-Stadgan blifvit om Bevillningen för utlånta medel föreskrifvet. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. "D. Upplästes Lag-samt Allmänna Eesvärsoch Oeconomie-Utskottens ankomna 2:ne Protocolls-Utdrag af den 19 Juli, innehållande svar på Ståndets å'erremisser uti frågorna angående: 1:0 Vatten-uppdämningar; och 2:o Handelsoch Seglations-friheten imellan Skåne och Blekinge: Och lät Borgare-Ståndet bero vid hvad Utskotten uti dessa Protocolls - Utdrag sig utlåtit. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm.
Maj:t, för att bereda den arbetande Låndtmaniien i de öfrige Norra provincerne utväg till en riktande syselsåttning under vinterinånaderne , täcktes i Nåder föranstalta, att Schåfferier af grofullige Får måtte, på enahanda sått sorn i Jemtland, redan blifvit verkståldt, inråttas i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens Lån; hvarjemte Riksens Höglo!!. Ständer böra hemställa > att de af Kongl. Majit vidtagrie anstalter för den Finulliga Fårafvelns befordran, i Rikes Södra delar, måtte utan förändring få fortfara. Hvad dernäst angår den gjorda hemställan, att Arméen måtte med Svenskt kläde beklädas; så och då Utskottets under N:o 99 afgifne Betänkande, deruti föreslås, att Arméens beklädnad må verkställas heldst af vadmal, eller sådant kläde, söm år tillverkadt inom den provins der Regementet år förlagdt, af Riksens Högidfl. Ständer blifvit bifallet, tror Utskottet 436 Stats-Utskottets Betänkanden. nitron ytterligare framställning i afseende på ifravarande hemställan icke vara af nöden. Beträffande sedermera 3 och 4 puneterne af Herr Hiesleiiers motion, att handeln med kläde på kammare må förbjudas och stängare Tullvisitationer bestämmas, får Utskottet vördsamt anmäla, att detta är ett ämne hvaröfver Utskotten kommer att utlåta sig, gemensamt med Lagoch Bevillnings-Utskotten, uti afgifvande Betänkande om ändring i nu gällande Författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
Hon är smärt och något mager, med bländande hvit hy och ljust hår. Ansigtsdragen påminna något om bourbonerna. Alltid glad och godlynt finner hon sin högsta fröjd i att göra godt och står i spetsen för nästan alla välgörande eller nyttiga företag i Italien. Och man måste medgifva, att hon här finner ett rikt fält för all sådan verksamhet! Ehuru hennes apanage icke var särdeles stort, såg man henne redan som kronprinsessa teckna sitt namn på alla subskriptionslistor till alla asyler, barnhem, hospital o. d. Oaktadt allt detta fans det en tid, då kronprinsessan, likväl blott af ett visst parti, var lika litet omtyckt som kronprinsen, konung Viktor Emanuel och hela kungliga familjen. Det var, när det påfliga Rom skulle förändras till det kungliga Rom, eller, med andra ord, då påfvens verldsliga makt öfvergiek i konungens händer och då Viktor Emanuel flyttade sitt residens till påfvestaden och gjorde denna till konungariket Italiens hufvudstad. Och det var också endast i Rom som missnöjet rådde. Det är möjligt att den då ännu ganska unga kronprinsessan begick det fel att allt för vänligt mottaga och allt för mycket gynna medlemmarne af de familjer, som icke på något sätt stodo i närmare beröring med påfliga hofvet eller som tillhörde dettas motståndare. Åtminstone påstod man, att hon sökte sitt närmare umgänge bland damerna inom dessa familjer. ken till nytta eller prydnad for kronprinsens hof - — konung Viktor Emanuel hade, som man vet, icke något hof — hvaraf följde, att den förtroliga bekantskapen endast retade motpartiet och gjorde klyftan mellan båda ännu oöfverstigligare. Medan det ena partiet gick och sörjde öfver den påfliga afgudens fall, förhäfde sig det andra icke så litet och lyste vid egna baler och fester och vid de, som gåfvos vid kronprinsens hof, vid hvilka han, som vi sett, icke alltid behagade vara närvarande. Och medan det ena partiet dyrkade kronprinsessan och gerna hade velat bära henne på händerna, uppförde sig det andra på ett så hänsynlöst sätt, att konungen sjelf, som högt älskade sin sonhustru, med kraft måste blanda sig i saken.
Ett af Herr Helleday till Vällofliga Borgare-Ståndets Protocoll för den i5 sistlidne Februari, i anledning af samma motion, afgifvet anförande, som innehåller åtskillige upplysningar, angående nämnde frågor; uti hvilket anförande Herrar Morsing och Geijer förklarat sig instämma, den förre med tillägg, att minimi-beloppet för beläning af Guld och Silfver, hvilket nu är 1 R:dr, syntes honom lämpligare kunna bestämmas till i5o R:dr„ Banco-Utskottets Betänkandej N\o 35. 27 Under åberopande af hvad här ofvan är vordet af Utskottet anfördt, rörande sjelfva organisationen och enär Utskottet nu till Rikets Ständers hepröfvande öfverlemnar Förslag till Aflönings-Stat för Banco-Verkets Tjenstemän och Betjening på det hela och således innefattande personalen, äfven inom Banco-Fullmägtiges Expedition och Fiscals-Contoiret samt Vaktbetjeningen, anser sig Utskottet, som framdeles jemväl kommer att afgifva serskildta utlåtanden, angående Bankens framtida Låne-rörelse på Guldoch Silfver-pant samt om anslagen till fromma Stiftelser m. m., för öfrigt endast böra hänvisa till hvad dessa förslag och utlåtanden innehålla, rörande de i ofvanherörde motion omförmäldta ämnen. Stockholm den 19 Juni 1840. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Barico-Utskottets Betänkande, JV:o 56. I N:o 36. Ani. till Exp. Utsi. den 20 Juni, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga om förändrad organisation af Banco-Fullmägliges Ex/jedition.
För Låne-kontoret i Götheborg utgör ifrågavarande fond 800,000 lill förstärkning al denna fond äro för högst 6 månader öfverflyttade: från kreditivet till jernbelåning derstädes: enligt beslut af den 22 Maj tjella år . 100.000: Från fonden för utlåning med om sättningsrätt vid Banko-diskont-verket: enligt beslut af den 5 Juli detta år 200,000: — d:o d:o af d. 11 Sept. 150,000: teo nan F a50,000: 450,000 Af det sammanräknade beloppet 1,250,000 äro till kassa-kreditiv anvisade 75,000 hvadan fonden för diskontering m. m. är 1,175,000 Vid Malmö Låne-kontor är, enligt Banko-reglementet, i och för diskontering m. m. bestämdt ett belopp af 300.000: hvilket, på sätt här ofvan blifvit anmäldt, genom öfverflyttnining från Bankodiskont-verket, undfått en tillökning af 100,000: 400,000: Varande denna fond ytterligare och för en tid af 6 månader förstärkt från fonden för utlåning med omsättnings-rätt vid sistnämnda verk: enligt beslut af den 28 Februari detta år 20,000: , dito , , 15 Maj , „ 50,000: 70,000: och utgör fonden sålunda på det hela 470,000: Bih. till R. St. Sl:s Banko-Utskott. Wisby Lånekontor, hvars andel ,af fonden uppgår till . 50,000: har från Banko-diskont-verket undfått en förstärkning af 10,000: hvilken dock bör, enligt beslut af den 28 Augusti detta 60,000: år, inom tre månader återbetalas.
Blifver lian icke inom a:ne år från Förmyndares inseende befriad, skiljes han från Ijensten. izfto» Inmanas någon för skuld, 3:ne serskild» gånger i häkte, eller hålles han någon gång utöfver sex månader bysatt, vare han sin tjenst förlustig. §., 3a igenfinnes i det af Utskottet under N:o g6 afgifna förslag till förändrade stadganden i afseende pä i Afdelningen i 3 Art., der den i 3’o gifiie föreskrift, angående omyndig förklarad Tjenstemans förverkande af dess befordringsrätt, jemväl är iakttagen. Efter den förändring §§. a(> och 34, enligt ofvanstående förslag, skulle komma att undergå, har Utskottet trott det blifva nödvändigt, att de stadganden, som skola motsvara §. 3y, äfven innehålla, hvilka frågor tillhöra Under-Styrelsens praeliminaira behandling och hvilka omedelbart af Öfver-Styrelsen till pröfning upptagas; hvarförutan Utskottet ansett, dels att besvär öfver Fullmägtiges beslut i de mål ifrågavarande 4 Afdelning omförmäler icke må ega rum, derest icke fråga är om tjenstens förlust och sålunda målet af den synnerliga vigt, att någon Tjenstemans hela framlida välfärd på utgången deraf kan bero; i hvilket fall åter Utskottet ej allenast velat åt den tilltalade bereda tillfälle att draga Fullmägtiges beslut under Baneo-Revisorers eller Utskotts pröfning, utan ock funnit det vara med rättvisa och laga förmer öfverensstämmande, att Ijensten förblifver otillsatt, intills det Fullmägtiges beslut vunnit laga kraft eller stadfästelse erhållit.
Första Hufvud-Titehj 718,750 Andra D:o 5,280 24 — 68,700 24 — 3,084,730 Tredje D:o — 34,63o 2,3o6,33o Fjerde D:o 15,ooo 1,174,690 — —- Femte D:o 26,430 —- — Sjette D:o 3,5oo 61,970 — —- Sjunde D:o 63,ooo Åttonde D:o —- — —- — 739,010 Nionde D:o 153,ooo — Tionde D:o 7° 8,000 84,820 Summa 5,35o A — i 28,83o 24 — 7,402,730 —• — Allmänna Indragnings-Staten 7,180 i,53o 23o,35o Summa i2,53o 24 — i3o,36o 24 — 7,633,o8o Efter afdrag af minskningen • • «r 12,53o 24 — återstår netto förhöjning » • • • 117,830 hvilka, tillagde Hufvud-Titlarnes Slutsumma af penningar, enligt Stats-Utskottets förra Förslag • • » 7,5i5,25o STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i834» Bilaga till StatsUtsk. Betänk. Sammandrag af de frän StatsUtskottet afgif ne Förslag öfver Statsverket st och RiksgäldsContorets ärlige Behof intill nästinstundande Riksdag.