Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tyvärr! oftast händer, att man i sina anlag är antingen illa danad, men har fatt en god uppfostran; eller ock väl danad, men har fått en dålig uppfostran. I förra fallet, hvad sker? Att man i sina alster sätter lag, men ej lif; att man i sina tankar, ord och gerningar fäster sig vid det lagbundna i saken, men ej vid sjelfva lifsandan; att man blir van, men icke vis. I sednare fallet? Att man sammanfogar nyheter, och skrider från skönhetens allmänna ordning; att man antager flärd; och med snille förvirrar hela sekler. De Fria Konsterna. Snille och Smak. Styl. Antikt och Modernt. Fordom, då lefvande erfarenhet förde ordet, behöfdes ingen lärd nagelfaring. Man fann, och begrep, nog af ändå. Nu är uppkommen en trilskhet, under begabbandet af alla allvarsamma saker, att man, för skratt och vårdslöshet skull, nödgas gripa hvarann i örat och anhålla om en stunds besinning. Jag vill derföre fortfara, att säga mina underliga tankar: i anmärkningar, som åtminstone äro nya; äfvensom nakna från allt mörker. Min mening härmed har ej varit framvisa esprit, vårt tidehvarfs fåfänga; utan jag söker framvisa tankar åt min nation. Ändamålet för all den Konst, genom hvilken menniskan sjelf utöfvar en makt att skapa Skönhet, är i sitt allmänna väsende lika och detsamma. Men det ernås genom olika medel, och således på olika vägar; derigenom utgrenar sig den gemensamma Konsten i flera hufvud-arter, så från hvarandra åtskilda, att hvar och en måste anses för – och verkligen blifver – en egen konst. Det är visadt, hvarföre Naturen, sådan hon i det nuvarande förhållandet mellan henne och Menniskan är, icke kan i allt antagas af konstnären för giltig till mönster: ty dels är den synpunkt, hvarur menniskan vanligen ser henne, så beskaffad, att den företer henne söndrad i sköna och osköna delar; dels är hon förklädd och bortfuskad genom den menskliga flärden, på mångahanda vis.
Blyhvitt 20 „ „ Credit uplag 1,000 1 Bresilia, raspad el, ler malen 25 , Brun-åckra 2 5 „ Carmin 1 5 ,} Cinober 10 „ Coehenille 5 i» » Credit uplag ao & 1 Drakblod 25 „ Färnbock, raspad eller malen »5 „ Florentiner-Fack 25 „ Grains d’Avignon 5 Gummi Gutta 15 „ Gurkmeja eller Cnr„ eunia 10 „ Indigo 2 201 Inkom Utgå- T ranmande ende sbo TullTullT ullProc. Proc. Proc. h „ Credit uplag 100 # 1 35 Krapp, Rothe eller Lixari 10 J* Krita, hvit, slammad A och oslammad 25 5? „ röd och svart 25 »5 Kugel-Rack 2 5 t) Königs - Gelb och NeapoliGelb 25 5) Marin-GIas, calsineradt 25 5» Mussel-Färgor i lå- dor w. 25 Mönja 25 >» Ocker-Gelb, GulOcker, Ljus-Qcker och Kyllerfärg 2 5 n Orleana 1 0 jf Orseille IQ 5? Schut-Gelb 25 , Skifver-hvitt 25 )( Spansk-Gröna 15 , Sutnach 15 „ Terra Persica 25 „ Terra Viridis eller Terre Verte 25 , Todtenkopf 25 1 „ Tusch W. 3 5 , Ultramarin 15 „ Umbra 10 , Vau eller Gaude 10 , Veide 1 0 „ Ängskära 50 1 „ Alla andra färgstofter i denna Taxa t ej specificerade W. 25 1 Färggräs, Svenska, alla slag ej specificerade 1 Färg, Mossa, Svensk alla slag 2 Färgträd, oraspadt alla slag 1 1 Färgträds-Spån, alla slag 1 25 1 G. Galgo eller Galgant 25 Gal ingal 3° Galläplen 15 a 03 Inkom Utgå- Trmmande ende sito TullTullTuIIProc. Proc.
St. förut gjorda und. framställningen blifver föremål för K. M:s nåd. pröfning och afgörande. Jag hemställer, huruvida icke vid sådant förhållande den nu föreslagna förnyade framställningen i enahanda syfte må, såsom jag vid förra punkten hemställt, anses öfverflödig. Gr. Cronhjelm: Till hvad den siste talaren anfört, torde jag få lägga några ord. Det är nemi. bekant, att Convoycommissariatets olivar, sammansättning är sådan, att 2:ue af Ilandelssocietetens ledamöter äro anställde i Directionen, på sätt Frih. von Krmmers reservation i ämnet upplyser. Om nu Convoycommissariatet 'skulle upphäfvas, och dess befattningar öfverflyttas på Comm.cotl., så skulle svårligen det förhållande kunna äga rum, att incorporera 2:ne af Handelssocietetens ledamöter såsom ledamöter i ett Rikscollegium. Likväl synas dessa personer vara ganska tjenliga der de finnas, emedan de äro i tillfälle att till Convoycominissariatets nytta göra productiva de kunskaper, de äga örn handelns behof. Afven finnes inom Commissariatet en Norrsk ledamot, som icke eller lämpligen torde kunna inrymmas inom ett Svenskt collegium; och då härtill kommer, att K. M. i nåder förklarat, att fråga är om en reorganisation af embelsverken, så tyckes mig, att det förslag, som Utsk. framställt, är alltför tidigt. Om man föröfrigt nu skulle öfverflytta på Comm.coll. en detalj, som man sedan vid förenkling af embetsverken skulle finna borde tillhöra något annat eller också ett särskildt verk, så hade man gjort en organisation i detta fall, som varit antingen alldeles öfverflödig, eller till intet ledande. Jag anhåller således om afslag å den upplästa delen af StatsUlsk:s betänk. Uppå härefter framställd propos. blef denna punkt afStatsUtsk:s utlåt, afslagen. 3:dje punkten, ang:de en, i följd, af Utsk:s tillstyrkande i ofvanberörde 2:dra punkt, föreslagen und. anhållan hos K. M. Gr. Cronhjelm:
Skrifvelse-t N.o it3. flyttad, än ock öfrige vederbörande Euibets-myndigheter måtte undfå Nådig föreskrift att, så vidt omständigheterne medgifva, påskynda utredningen af ruagazins-fondens återstående baianceoch fordringsposter, på det att medlen, der så ske kan, må varda indrifue eller, om sådant bör ega rum, till afskrifning i författningsenlig ordning befordrade; och hafva Rikets Ständer, i sammanhang härmed, velat i underdånighet begära, det täcktes E. K. M., vid nästinstundande Riksdag, till Rikets Ständer i Nåder öfverlemna berättelse angående de resultat, hvilka genom ofvannämnde utredningsåtgärder åstadkommits. Hvilket, med anledning E. K. M:s i ämnet aflåtna Nådiga Proposition, Rikets Ständer härmed få i underdånighet meddela. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Februari 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Febr. i845. Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåninga Skrifvelse, angående befrielse från ordinarie rote ringsskyldighet för Östra Wingåkers församlings Kyrkoherde-boställe. (Stats-Utsk;s Uti., N:o 144). S. A. K. Enär Kyrkoherde-bostället uti Östra Wigåkers Församling af Strengnäs Stift, Qvarngölet beriämndt, hvilket utgör ett af de till inkomsterne svagare i Riket, med endast 4tunnlands årlig såningsjord och dessutom betungadt iped 8 R:drs grundränta och J. tunna kronotionde, sådant oaktadt allt sedan år 1754, då Östra Wingåker, dittills en till Westra Wingåker hörande Expeditions-Vtskottets Förslag tilt und.
De åsigter, som under diskussionen o m denna fråga k o m m o till uttryck, tycktes dock ganska allmänt gå i riktningen af en sjuklassig skola med fortsättningskurser. Särdeles skarp var den kritik, som framstäldes mot flickskolekomiténs förslag angående omordnandet af historieundervisningen. Icke en enda talare uppträdde bestämdt till försvar för komiténs nya system, ehuru det allmänt erkändes, att de nuvarande förhållandena äro otillfredsställande. Om snickerislöjdens införande i flickskolan, en fråga för hvilken Idun haft tillfälle uttala sina varma sympatier, höll rektor Schwartz ett intressant inledningsföredrag. Den långt framskridna tiden tillät emellertid ingen grundlig behandling af denna högst vigtiga sak. Helt visst hafva mötesdeltagarne återvändt hem med en vidgad erfarenhet o c h goda minnen af det fjerde allmänna flickskoleläraremötet, hvars arbeten vi äro öfvertygade icke skola gå spårlöst förbi. Och vi önska så mycket mer, att detta må blifva förhållandet, som vi i det hela anse de åsigter, hvilka gjort sig gällande vid mötet, goda o c h riktiga. I d B y r å och u n s Expedition hållas under sommarmånaderna öppna hvarje helgfri dag kl. II — 2. Också ett Drägter och revolutionsminne. silhuetter från den stora revolutionen. För Idun skildrade af A d o l f Hellander. ^fjl^ju, då det stora revolutionsåret 1 7 8 9, | § y § ingången till det epokgörande tidehvarfvet, firas och menniskor från verldens alla kanter strömma till Paris, sjelfva skådeplatsen för det väldiga verldsdramat, kunde det kanske icke vara ur vägen att också kasta en återblick på den revolution i moder, de politiska händelserna medförde. Man hade så länge närt hat och forakt för hofvets och adelns sirliga och utstuderade elegans. Roccocons ömtåliga drägter med puder, muscher, röda klackar och frivolt urringade klädningslif voro redan åren före revolutionen ämnen för karrikartyrritarnes spetsiga pennstift, och den tornprydnad mr Leonard komponerade på Marie Antoinettes hufvud, bidrog måhända i sin mån, att detta sköna kungliga hufvud föll under bilan.
R:d a36,634:02.6, Om nu mot Skuld-summan, som, efter afdrag af åtskilliga poster, utgör R:d. 684,353: 3o. 3, jämnföras de tills vidare såsom säkre beräknade Tillgångar 236,634:32.6. så visar sig en sannolik Brist af R:d, 447>7I8-45' 9- Då för oss nu återstår, att, i afseende på Horrar Fullmägtiges förvaltning af DiscontInrättningarna, yttrande meddela, anse vi oss böra erinra, att, när Reglementet icke kan upptaga alla de särskilda fall och händelser, hvilka vid Disconternes utredning inträffat, Herrar Fullmäglige, genom egen rådighet, måst fylla bristen af positiva föreskrifter vid sådana tillfällen, då desse saknats. * Med tillfredsställelse få vi således anmäla hvad vi, under granskningen af Herrar Fullmägtiges förvaltning, erfarit, att nemligen HerrarFullmäg - Revisorers Berättelse. 4? 3 tiges åtgärder och beslut uti sådane förefallne frågor, på hvilka Reglementets bestämda föreskrifter icke kunnat tillämpas, alltid varit rigtade till det föremål, att bereda Disconternes förmån i möjligaste förening med Gäldenärernes lindriga behandling; Och hvarigenom vi ansett Herrar Fullmägtige hafva på ett sätt, som med Rikets Ständers afsigt varit närmast instämmande, fullgjort det åt Styrelsen af Riksgälds-Verketlemnade vigtiga uppdrag med i frågavarande Disconters utredande. Stockholm den 14 December 1822, På Ildglofl. Ridderskapets och Adelns vagnar: Joli. Henri. Gyllenborg. Gust. af Ugglas. C. J. af Nordin. 'A. TV. Riben. C. D. af Uhr. Carl Magn. af Robson. På HÖgv. Preste-Ståndets vägnar: Sv. Wijkman Casp:son. Magn. Er. Forssander. Sundius. G, L. Siwertson. Matth. Jacobson. P. Kölmark. På Vällofl. Borgare-Ståndets vägnar: And. Svedelius. B. J. Kursell.
Vid fredsslutet i Brömsebro den 15 Augusti 1645 aflräddes Halland till Svenska Kronan, och uti påföljande årets vid Hallands Landskontor förvarade Landsbok förekomme, under rubrik: »kyrkornes friheter», följande mening: »Till kyrkornas i Hallands län reparation samt vin och oblaters inköp, jemväl andre kyrkornas nedrigheters tarf, är af åtskillige hemman till frihet lagt och löper efter såsom dess längd, det vidare innehåller och förmäler, räntor, bestående dels af penningar, dels af smör och dels af mjöl, till ett sammanräknadt värde af 278: 28. 8.» Denna 1646 års Landsbok var den första, som upprättades, sedan Halland kom under Svenska Kronan, och ådagalade tydligt ge nom denna behandling i Kronans räkenskap, att kyrkorne icke hade annan rätt till de så kallade kyrkohemmanen, än att uppbära de smöroch andra räntor* som voro dem lillslagne. Af Ofver-direktören Falkmans ofvanomförmälda afhandling inhemtades jemväl att, vid Hallands öfvergång till Svenska Kronan, hemmanen egdes af Danska Kronan, derföre ock en stor del åboer å så kallade kyrkohemman voro i 6 Sammansatta Statssamt Allm. Best.- o. Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 34. 4643 och 4644 årens mantalsregister upptagne såsom »Kronans fästebönder.» Vid undersökning, som för några år tillbaka blifvit anställd i Kammar-kollegii arkiv i afseende å förhållandet med kyrkohemmanen, hade, bland annat, utrönts, att sedan Halland afträddes till Svenska Kronan, hafva i början åtskillige hemman, som i sednare tider äro för kyrkornas räkning bortarrenderade, blifvit bortstadde såsom krono, hvarå motionären anfört åtskilliga exempel; i anledning hvaraf motionären anmärkt, att, då å kyrkornes sida icke kunnat föras vare sig donationsbref eller annan handling, som tillägger dem egandeoch dispositionsrätt, tydligt vore att de inkräktat på Kronans område.
Vid förnyad föredragning bifölls,’ uppå serskildt derom framställd proposition, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtande af den ig Februarii, angående väckt fråga ornen friTackjernshandel. S. .D. Vid förnyad föredragning bifölls l uppå serskildt derom framställd Proposition, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets sedan sista Pleni dag hvilande Utlåtande af den ro Februari i anledning af åtskillige väckte frågor, rörande Markegång» sättningen. Prot. Uidr. d. g Mars tgl 8.' 171 S. D. Vid förnyad föredragning bifölls , uppå serskildt derom framställd Proposition , Lag-Utskottets, sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtande af den 10 Februari, angående Egtrres af Bergsmanshemman åliggande, att fullgöra sina He mmans onera. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls, uppå serskildt derom framställd Proposition, Lagsarnt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens, sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtanden af den 1 1 Februari, angående föreslagen rättighet för hvar och en, att, emelian Riksdagarme, tilt Regeringen inkomma med Förslag till ändring 1 Författningar m. ni. 8. E*. Vid för ny au föredragning bifölls, uppå sesrkildt derom framställd Proposition , Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi'-U-tsköttens, sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtanden af den 14 Februari, rörande väckt fråga, i afseende på Brandstods erläggande efter förmedladt eller oförmedladt Hemmantal. S. D.
Betragtar man derjemte beskaffenheten af de brott, sorn emot nämnde lagrum förekomma, så finnér man, alt de merendels bestå af obetänksamma, om enfald och råbet vittnande, uttryck, hvilkas offentliggörande under vidlyftiga ransakningar och vid flere instanlier skulle på deni väcka en för Konungens Majestät sårande uppmärksamhet; och det vore således, efter Utskottets öfvertygelse, icke välbetänkt alt, genom uppliäfvande af 1777 års Kongl. Bref, lemna en mängd dylika måls anhängiggörande helt och hållet beroende på enskilde personers angifvelser, otta föranledda af okunnighet eller missförstånd. — Af dessa skäl linner Utskottet sig icke böra tillstyrka bijall å Herr Prof essoren Geijers motion. Till besvarande af de emot Betänkandet N:o 66 gjorde anmärkningar, får Utskottet vördsamt anföra följande: Enär den af Justitiae-Ombudsmannen gjorda framställning angått förtydligande af ifrågavarande Kongl. Bref endast i det afseende, att en för brott emot 5 Cap. 1 § Missgernings-Balken angifven person ej skulle kunna häktas, förr än Kongl. Maj:t afg;ort, om åtalet finge nedläggas eller fullföljas, har Utskottet helt och hållet saknat anledning att i dess Betänkande serskildt vidröra den omständighet, huruvida samma Kongl. Bref eger tillämplighet, eller icke, på brott, begångna genom tryck; men då fråga derom, vid återremiss af Betänkandet, blifvit väckt, anser Utskottet, sig böra förklara, att ett stadgande i den syltning, som Herr R. T.Cederschiöld* reservation i detta afseende innehåller, ovedersägligen komme att innebära föreskrift, angående sättet för vissa tryckfrihetsmåls behandling, samt att dylika bestämmelser icke kunna blifva föremål för den allmänna lagstiftning, hvarmed Lag-Utskottet eger att sig befatta, utan böra i annan, genom Grundlagen utstakad, ändring, lillvägabringas.
Hörr Den n Januartt. 655 Herr Grefwe» och LandrNllarfkalken: för» klarade att fädank wore Friherre rättighet, utan alt han derom nu i förhand behöfde afglfwa nägvt löfte. Justerades följande: Utdrag af protocolker häilir r Häglof!. AldÖerskaper och Adelns plenum den 1, Iqnuarii i8io. SDFöredrogs Bane» Utffotttts den ro Januarii pä bordet laqde Pror coLs^Uidrag, in» nehällande Banco UtssottetS hemställan, att i srägan om incoHeringen of Bankens i Finta d utelöpande medel, fä med N-ksens Ständers rätt afgöra och bestämma Le dertill nödige mätt och sng; -ch bestor Ridderffapet 1 ch Adein ott till denna Bauco-Utffot» tets hemställan lemna sitt bisol! Och ffulle de -frige R-spectire Sköndin genom Utdrag of Protokollet härom manligen underrättas, stipes. Friherre 8tsel von stloMein uppläste till Prv» tocollet följande: Wördfamt Memorial. Sedan Bervillnlnss U stoktker nu inkommit med projeck lill bcwiiinirgens ö:dttande, m?n Nidderfkapel och Adel» redan för detta tagit det beflut, ott icke ingä i nägvn ö>merlä^g unt; sm densamma, förr än St^lS^cZleringcn bstfwu upsgjord och fvnnnun begärt uppgift pä perlvriaUt aden <L kallade J> dragnings-staten, för att c ^.f kunna fin z hwsd möieng indragning kan äga rum, seda ) wcn bestut blifwit tagit att ingen som har Sytz-o med lön pä stak, mä widare grawera Skale» med pensioner, epkrr 656 Den n Januari!. extra loner m m.
Örn ii n skut således icke är till afvikelse från. hvad i det hänseendet länge varit antaget, torde doek den mindre, eiler så kallade husbehofshränningen, inskränkt så vidt möjligt är, till. hvad den rätteligen borde vara, böra beskattas lindrigare än den större, eller fabrlksbränningen; med iakttagande särskildt deraf, att den förra icke vid hvarje vexling i lagstiftningen betungas med ©nödiga omkostnader för redskapens förändring. Efter mitt omdöme skulle bränvinsbränningen lämpligen kunna fördelas i 2!ne klasser: den ena husbehofs-, den andra fabriks.
Det är en orimlig princip att en 60 kannors panna får för 15 R.drs afgift tillverka 3000 kannor bränvin, då erne 90 kannors pannor, som äro blott 3 gånger så stora, och ej kunna tillverka mera än 3 gånger så mycket bränvin eller 9000 kannor, skall derföre i stället för 3 gånger 15, eller 45 R:dr betala den oerhörda bevillningen af 270 R:dr Banco, eller 18 gånger 15 R:dr, då naturligtvis en större egendom kräfver större tillgångar och större utgifter. JBil. till Ridd. 9. Ad. Att bränvinsbränoirigen med inmurade pannor, ej får ske annorlunda än efter jordens värde, så att intet bruk, sågars eller, qvarnars värde deruti får ingå, att sådant värde ej får bestämmas af ägaren, utan skall vid större bränneriverk, noga undersökas af Taxeringsoch PröfningsCommitéer. 3;ö, Lyftpanneafgiften blifver oförändrad, 4:0. Om bevillningen ej kan nedsättas, titan att tillgång till samma summa å annat håll måste sökas; så vågar jag ödmjukast föreslå, att den lägges å bränvins-consumtions-afgiften. Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag till förmån för Gefle Stad, hvarigenom Staden å 16 stycken 90 kannors pannor lätt en årlig afkrifning af 1350 R:dr Banco, visar äfvenväl att Hans Majit anser den nuvarande bränvinsbevillningen alltför hög och landet torde äfven behöfva en sådan lindring. NiO ia.' Herr Reen jljerna, Nils Svantel En Jordbrukare som bidragit till landets förskönande och uppodling, som nu klagar, afspisa* med det orimliga ordet öfverproduction. Det är bristen på penningar (och för hvilken brist, skylla sig törhända Stäudsrne Den I5 Februarii. 33? ejelfve) och denna brist ensamt sorn vållat, att en storrå production blir sin egen mördare, då producteii faller till halfva värdet, men productionskostnaden blir densamma.
V i lämna därför frågan o m människan så- som ett fruktätande djur å sido, och öfvergå i stället att diskutera spörsmålet, huruvida en af alla slags, oss nu för tiden till buds stående vegetabiliska födoämnen sammansatt föda, med 1885 uteslutande af alla animaliska födoämnen, vore för oss nyttigare och lämpligare än en blandad föda. Ville vi fylla kroppens näringsbehof uteslutande m e d växtföda, så k o m m e vår kost att här i norden blifva alldeles för fattig på fett, ty de vegetabiliska födoämnen, som vårt klimat alstrar, äro mycket fattiga på fett, o c h det möter m y c k e t stora svårigheter att genom import af oljor från södern fylla denna brist, oafsedt att en sådan föda är alldeles stridande mot våra lefnadsvanor. För att erhålla en tillräckligt stor fett-tillförsel till kroppen, måste vi således nödvändigt anlita födoämnen ur djurriket. Angående ägghvitan gäller alldeles detsamma. D e n ägghvita, som ingår i de vegetabiliska födoämnena, tillgodogöres i allmänhet rätt dåligt i vår matsinältningsapparat. Vid vissa, särskildt fint preparerade sådana, är förlusten visserligen endast 8 — 15 %, men vid de flesta stiger den öfver 20 % och uppgår i groft rågbröd — vårt vanligaste vegetabiliska födoämne — ända till 3 2 — 4 0 % och därutöfver. (Forts) Stackars örat! med vårtan på halsen och » gubbissens » guldurkedja lindad omkring högra handlofven. Alltså, respekt för örat! Mitt herrskap! r m. staden. U P Kungl. operan begynner sin verksamhet om måndag med uppförandet af Boitos populära opera » Mefistofeles ». Bland förestående repriser märkas dessutom » Martha » och » Trollflöjten », hvilken sistnämnda opera ej gifvits å den nuvarande skådebanan. Nyemgagerade artister lära vara fröken Martha Petrini samt debutanterna från förra spelåret fröknarna Krageballe o c h Sparrman. Fröken Holmsj; rand har afgått för att i utlandet idka studier. Ett rykte, att fru Sterky åter skulle vara engagerad, hoppas vi måtte snart bekräftas. Far. H o n tog kedjan ur hans hand o c h undersökte den. K. tondagsafton •.
Detta arbete, hvarmed var afsedt att i betydlig mån förbättra en del af den, för kommunikationen emellan Stockholm och Christiania mest begagnade vägen, och lill hvilket ett stats-anslag af 10,750 R:dr, motsvarande f af kostnadssumman efter upprättadt förslag, blifvit i nåder beviljadt, iörelogs 1845 och var redan 1847 så vida fulibordadt, alt den nya vägen då till begagnande blef upplåten; men ehuru häradet för omläggningen användt vida högre kostnad, än den i förslaget beräknade, har den del af vägomläggningen, som leder öfver Brunskogsfjellet icke blifvit fullständigt efter uppgjorda planen utförd, ulan återstår ännu något arbete derå. c) Omläggning af landsvägen emelian Bogeruds och Råda gästgifvaregårdar i Elfvedals härads nedre tingslag. Den del af gamla vägen, som blifvit omlagd, utgjorde 9,383 alnars längd med många backar, hvilkas lutning vexlat emellan en aln på nio och en på fem. Den nya vägens längd är åter 9,774 alnar till största delen jemn och med ingen lutning öfver 1 på 15. Kostnaden för denna vägomläggning med jordersättningar har uppgått till 8,822 R:dr 22 sk. 6 r:st, som blifvit utgjord med det till arbetet nådigst beviljade anslag af stats-medel 4,950 R:dr, med häradets vägbyggnadsskyldiges bidrag 880 R:dr och med de af Uddeholms bruks-bolag särskildt, utöfver dess andel såsom vägbyggnadsskyldigt tillskjutne 2,992 R:dr 22 sk. o r:st banko; hvarjemte bemälde Bolag utan ersättning lemnat jord till omläggningen, der den går öfver dess ägor. Arbetet börjades 1845, fullbordades 1847 och lemnade särdeles nyttig arbetsförtjenst, helst skördarne der i orten berörde år voro svaga. Denna väg jemte den här nedan under Litt. h. omförmälde sammanbinder segelbara delar af Klarelfven. 24 d) Omläggning af landsvägen emellan Bränfors Gästgifvaregård oell Philipstad.