Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Palmstjernas förslag. Frih. Palmstjerna: Hr von Hartmansdorff har nyss sagt, att den skattskyldige eger rätt att bibehållas vid den skatt honom af ålder ålegat, och icke underkastas förändringar deruti utan eget samtycke; att detta är en grundsats, som icke ens StatsUtsk. vågat vidröra, och till bevis derpå har Hr von Hartmansdorff hänvisat dertill, att StatsUtsk. icke föreslagit någon förändring i afseende på frälseräntoma. Jag ber att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet i allmänhet derpå, alt frälseräntoma och skatterna lill Kronan äro helt olika saker, som icke med hvarandra ega någon gemenskap. Frälseräntoma grunda sig på aftal emellan enskilda personer, med hvilka statsmakterna icke hafva annat att göra, än att bestämma vissa lagformaliteter för dylika transactioners ingående, med hvilkas innehåll statsmakterna icke hafva någon befattning. Deremot torde det vara obestridligt att statsmakterna hafva att göra med de skatter, som utgå af Svenska folket. 1789 års privilegier äro äfven anförda såsom stöd för Den 7 September e. m. 71 Hr von Hartmansdorffs påstående, att den ordinarie räntan, som utgår efter skattläggning icke kan i evärdeliga tider rubbas; men jag får påminna, att sedan 1789 hafva vi haft ett annat år som var 1809. Då antogs en viss Reg.F. hvarefter vi nu lefva. Den innehåller att Svenska folket allena äger att vid riksdag genom sina representanter sig beskatta. Således måste man äfven antaga att Svenska folket eller de som äga jord, som är beskattning underkastad, och af hvilken ordinarie räntor utgå, äfven hafva underkastat sig det beslut, som R. St. i beskattningsfrågor Önna för godt att fatta. Således har derigenom den äganderättsfråga, som kan härledas ifrån 1789 års privilegier förfallit. 1809 års Reg.F. innehåller, alt om man kan anse det K. brefvet såsom ett privilegium, så kunna likväl alla 4 Ståndens sammanstämmande beslut och K.
LagUtskotfets. i anledning af anmärkningen hos Ridderskapet och Adeln vid Betänkandet N.o 122, i frågan om vissa ändringar i Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767 och Kongl. Förordningen den 31 Ju I i i I8IJ, angående Utsöknir g.måls behandling, S. D. Då nu å nyo föredrogs Stat1 Utskottets utlåtande N:o 459 * anledning af anmärkningar vid Betänkandet ;N;o 318, i fråga om hyra för LandshöfdingeResidencet i Hernösand ; beslöt BorgajeStåndet, enär dessa Betänkanden nu mera blifvit af samtlige öfrige RiksStånden bifallna, att äfven för sin del dervid låta bero. S. D. ConstitutionsUtskottets i Memorialet ■Trot. Utdr. d. 19 Scptemb. 1823. 1001 N;o 50 afgifne Förslag till ändring i 33 §. Riksdagsordningen blef, vid förnyad iöredragnii g artaget att hvila så^om eit Riksens Ständers Utlåtande tili nästa Riksdag. S. D. StatsUtskottets nu ånyo föredragne utlåtande N;o 465, i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, om de under CommerceColiegium stälde fonder och medel, återremitterades i hvad det angår de utaf Allmänna Arbetshusfonden använda Medel till inköp af Biskopshus i Götheborg samt denna fonds framtida användande, men blef i alla öfriga delar bifallet. S. D. Ä nyo föredrogs LagUtskottets utlåtande N;o I^o, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:p 56, angående yrkad ändring uti Kongl. Förordningarne den 24 Augu^ti 18:3, emot Fylleri och dryckenskap, samt den 20 December 181 J , i hvad den rörer laga
Dels - såsom hellen - viiiider lian sig mot ' alla makter, som äro andligen befryndade med medeltidens lryddiga taiike-, tving och mörke hierarki, dels .- stisom idealist och romantiker i ordets biista, alltid ~ m g a betydelse - mot den materialistiskt-pessiinistislra strömning, liq %rs 6fvertyga.de malsinan han in&amp;lunda fördömer, men som för hans tanke och Icänsla, ytterst varder en reaktion tillbaka mot iniiiiniskodjuret, en hatfull och kulturfie~idtli~ psevdo-modernism. Och p&amp; denna diibbelviig - taiikens kampaiide, saniiingsItara och aulrtoritetsfria sökande. och så, den mystiska samkänslan. med det eviga, med Gud - når Viktor Rydberg, Fansttolkaren, fram till det verkligt moderiia, ' personliga, iiiaerst djupt positiva ' och optirnistislra ideal, som han förut tecknat si ofta i sin lprik, i » Kaiitatei~ », i » 8nöfrid », i Prometevsfiguren och ann orsades. » Hrarje sjal, soin laiigtan briiiiiier tia 1iva.d S e l t ar och saliiit, bar ' uti sitt djup och kanner eviglieteiis iiiiderpaiit. w ' Detta soni bokgrniid; jag öfvergk nu till skaldens seiiaste arbeten .. ' * .. » Vapensmeclen D, Rydbergs iiya prosadikt, är ej som » Den siste atemuen » ämnad att gifvci, intryck af världshistorisk tragik, af samlad monumental enhet. B Hägringar fr ån ref orm; iti.onstiden D har förf.
Angående donna fråga har Kongl. Majit don 27 Oktober nästlidne år till Rikets Ständer allåtit särskild nådig Proposition (införd under 7 i lista samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll), hvilken af samtliga Riks-Stånden blifvit till Stats-Utskottet remitterad; — och inhemtas deraf hufvudsakligen, hurusom sedan äldre tider tillbaka af allmogen inom Lappmarken i Norrbottens och Westerbottens län till Domhafvandcrne derstädes utgjorts'en afgift under namn af näst, motsvarande ett slags kosthållning åt Domhafvanderne under deras vistando i Lappmarkerna för ordinarie tings hållande och bestående till större delen af matvaror, såsom renstekar och rentungor, men äfven till en del af penningar; äfvensom Lappmarkernas innevånare voro pligtige att fortskaffa Domhafvanderne under deras resor för nyssnämnda ändamål, hvilken sednare skyldighet, förut fullgjord på det sätt, att allmogen tillhandahållit ett visst antal renar, i sednare tider förvandlat sig till en stående afgäld eller skjutsersättning i penningar. I anledning af dessa förhållanden och med åberopande deraf, att omförmälda afgifter voro de enda i sitt slag i riket och jemväl föranledt klagan från allmogens sida, hade hos Kongl.
Sedan fröken M. Forsell - hvilken sedan föfbundets början, utan ringaste ersättning, p5 ett förtriiffligt sätt förestått b y r h - förklarat sig förhindrad att längre an till den 1 maj sköta densamma, antogs till förestaridarinna fröken G. Adelborg. Soni andra biträde har under första delen af aret fröken M. Tersmeden varit anstald, och sedan hon lemnat sin befattning för att egna sig åt annan verksamhet, har samnia plats innehafts af fröken T. Geijer. Som tredje biträde har frö- ken S. Ulriclh, och som estra bitriden under kortare tid fröknarna 0. Adelborg och E. GZrich tjenstgjort. Enligt upprättad tablå öfver byråns \ verksamhet under Bret hafva begärts råd i juridiska frågor af. 9 personer, ekonomiska, n. rörande böcker och boksamlingar. SO p n skolor. 11 F arbetsområden för qvinnor 30, n sjukkassan. diverse frågor. arbetssökande. 412 830 Jemför man motsvarande siffror med de för ar 1885, s5 finner man dels att verksamheten å byrån varit dubbelt s&amp; stor som fjolårets, dels att procenten af arbetsgifvare i förh5llande till arbetssökande varit betydligt större an förut, ett godt bevis på allmanhetens stigande förtroende och p i byråns allmännyttighet. Af de anmälde arbetsgifvarne hafva 47 &amp; tertagit sina anmalningar och 108 personer erhållit anställning son1 larariniior, fö- reståndarinnor, värdinnor, biträden i hem, på kontor och i handel, sekreterare, sjuksköterskor m. m.; för öfrigt hafva enskilda lektioner och tillfälligt annat. arbete kunnat anskaffas. Till följande år hafva 5 platser balanserats. Sammanlagda beloppet af fasta årslöner för det af byrån förmedlade arbetet uppgår till nära 82,000 kronor mot 10,000 förledet ar. De högsta lönerna hafva utgiitt med respektive 1100 kronor i ett för allt och 1000 kronor med " allting frittn. Å byrån hafva, vid tiden för 1886 ars stadsfullmiiktigval, upplysningar meddelats i t de qvinnor, hvilka velat begagna sig af sin rösträtt.
Men för att vinna rättelse häri, ser jag ingen oformlighet att äfven sådane frågor afgöras af Fullmägtige i RiksgäldsContoiret. Det är alltid bättre, att de behandlas af några utaf Rikets Ständer sjelfve valde personer, än att de öfverlemnas åt ett Kronans Verk, för att derefter gå till StatsRådet. Friherre Cederström har förundrat sig, att jag velat fastställa en skiljaktig behandling af bevillningsfrågor mot andra rättsfrågor. Den 3o Mars e. ra. 349 Men skillnaden ligger redan deri, att he~ villningsfrågorne för närvarande slutligen afgöras af Konungen i StatsRådet, då deremot Rättsfrågor afgöras af Konungen i Högsta Domstolen. Yi måste derföre betrakta saken sådan den är. För öfrigt har jag aldrig fordrat, att controllen öfver debitering, uppbörd och i allmänhet Uppbördsmännens åtgärder skulle undandragas KammarRätten. Lika med Herr von Hartmansdorff tror jag, att KammarRätten gör sitt bästa, och i detta sednare afseende är den, i min tanka, den ändamålsenligaste Auctoriteten. Jag hemställer blott, huru det kan stå tillsammans, att Rikets Ständer äga ensamme rätt att beskatta sig sjelfve, och att frågor om beskaltnings-lagarnes tillämpning skola tillhöra ett Kronans Verk och slutligen afgöras af Konungen. Dessutom, huru många instancer uppkomma icke härigenom, och huru många lagliga rättvisa klagomål tillintetgöras ej genom denna mängd af omgångar och deraf följande kostnader? Jag ser således för mine medborgare ingen förlust, men väl vinst uti, att de i irsta och ardra punkterne omnämnde frågor öfverlemnas till Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, hvilkas tid, åtminstone för närvarande icke är särdeles upptagen. Jag förnyar derföre min anhållan om återremiss. Herr Nordenanckar: BcvillningsUtskottet har ej velat inskränka, utan blott när - 35o Den 3o Mars e. m. mare antyda och bestämma KammarRättens anmärkningsrätt.
Riksdagsordningen tilläggas vid slutet: ” Frågor rörande ”ämnen, hvaröfver Riksens Ständer ensamma, ”äga beslutande rätt, få under loppet af be•’la Riksdagen väckas och skola lill verier”börande Utskott remitteras; men då såda’’na frågor, efter den ofvannämnda mötions”månadens utgång, väckas, upptagas de ej ''förr till beredande af Utskotten än vid näst ”följande Riksdag.” Anmälandes Utskottet detta förslag alt behandlas enligt 56 §. Regeringsformen. 13:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 13 Juli, hvanni Utskottet, till behandling enligt 56 §. RegeringsFormen, anmäler ett förslag till en ny §., hvilken borde införas mellan den 37 och 38 §. RegeringsFormen, så lydande: ”Norrman, som till ”Sverige inflytta, njuta Svensk Medborgare”rätt ifrån den tid de sig dertill hos Kolningen anmäla. Utlänningar, som bekänna ”sig till den Christna Läran, 1)vilka 6 år ”innehaft Ordinarie Embete, Burskaps-rätt ”eller varit fastighetsägare, vare berättigade ”att såsom Svenska medborgare anses. An”dre utlänningar måga efter 6 års vistande ”1 Landet sig hos; Konungen anmäla, som ”åge att pröfva huruvida medborgare rätt ”dera må förunnas.” Den 14 Juli. f. m. 14:0 Fran OeconomieUtskottet, af dera 12 Juli, i anledning af väckt fråga om förändring af sättet att värdera Jord och Fastigheter å Landet, efter den -i kallade Banco methoden. UL.-kotlet förklarar sig, i anledning af anförda anledningar, icke hafva leninät någon åtgärd ät detta ärende, held st det genom molionen åsyftade ändamål lärer redan vara vunnet genom afgörandet af en annan i detta ämne hos Riksens Ständer gjord motion, rörande Fastighetsvärden för Låns erhållande. 15:0 Från OeconomieUtskottet, af den 12 Juli, i anledning af väckt Laga om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas upphjelpande.
Presteoch BondeStm hafva bifallit Utsk:s Utlåt.; men deremot har R. o. Ad., med bifall till K. M:s Propos., afslagit detsamma och BorgareSt. har ännu icke, såvidt kändt är, deröfver fattat något beslut. Under sådana förhållanden anser jag det icke vara något hinder för R. o. Ad. att afgifva en sådan inbjudning, som Frih. Cederström föreslagit. Hr Bildt har yttrat alt den skulle vara onödig, enär Stats-Utsk., då 2 Stånd stannat emot 2, vid upställandet af voter.-propos. alltid inbjuder 2 Stånd att förena sig med de öfriga; men efter vanlig praxis skulle denna inbjudning just vara ställd till R. o. Ad. och det Stånd, som jemte R. o. Ad. beviljat pensionen, emedan Utsk. vanligen, då 2 Stånd varit af samma tanke som Utsk., inbjuder de båda andra Stånden att med dessa sig förena, och icke tvärtom. Således skulle icke det af Frih. Cederström afsedda målet vinnas genom att invänta denna inbjudning ifrån StatsUtsk. emedan den kommer att blifva uti alldeles motsatt riktning emot den föreslagna. Gr. Lagerbjelke, Gust.: För min del är jag hufvudsakligen af samma tanke som Hr Bildt. Vanligen aflåtas inbjudningar, då Stånden uti flera enskildta delar af ett längre förslag hafva stannat uti olika beslut, dä inbjudning aflåtes för att derigenom få reda i besluten och undvika de svåra intrasslingar, som skulle upkomma vid sammanjemkandet af de skiljaktiga besluten. En inbjudning är äfven på sin plats, då inom ett Stånd uplysningar kunnat lemnäs, hvilka der föranledt beslutet, men som i de öfriga Stånden icke blifvit framställde, hvarigenom dessa möjligen hafva kunnat blifva föranledde att, i brist på erforderliga 462 Den 28 Juli. uplysningar, fatta ett annat beslut, än eljest sannolikt blifvit händelsen.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utskits ifrågav-.de förslag, hvartill svarades talrika och H. lil. 14 210 Den 18 Mere f. m. starka ja och nej i blandning, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å samma förslag, skulle bevilja ofvannämnde förhöjning af oftaberörde anslag, då svaren likaledes utföllo med särdeles starka både ja och nej; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit den sednare proposm vara med öfvervägande ja besvarad. Efter det att flere ledamöter påyrkat votering, uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller Stats-Utsk:ts uti första punkten af Utlåtit N:o 65 gjorda alstyrkande af väckta motioner om förhöjning af det ordinarie anslaget till K. M:s hofhållning, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. Utsk:ts ofvanberörda hemställan och beviljar en årlig förhöjning af 170,000 rdr i omförmäldta anslag, så att detsamma från och med nästa statsregleringsperiod kommer att utgå med 800,000 rdr rmt årligen.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 154. Nej — 122. Hr Cederschjöld, Robert Teofron: Mot det beslut, R. o. Ad. nu lättat, får jag i R. o. Ad:s prot. nedlägga min reservation. Framtiden torde komma att utvisa hvilketdera beslut varit mest välbetänkt, antingen det, för hvilket jag stridt, eller det, som nu vunnit seger. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att den öfriga delen af 6:te punkten i Utlåtit N:o 38 skulle läggas till handlingarne, hvartill svarades ja. 7:de—11 :te punkterna. Biföllos. 12:te punkten. Lades till handlingarne. Biföllos.
Det går väl d o c k här, s o m det gick till den stora utställningen i fjor: allt såg då dagarne förut lika o m ö j - ligt ut; m e n det gick dock. I alla fall kunna vi ej annat än beklaga de sceniska ledarne o c h artisterna, s o m skola nödgas arbeta o c h repetera under dylika förhållanden, ackompagnerade ej endast af orkestern, utan af otaliga arbetares knackningar, buller o c h sorL Festföreställningen, till hvilken en stör mängd inbjudningar utgått, inledes m e d en af prof. C. R. Nyblom författad kantat, till hvilken prof. Ivar Hallström komponerat musiken. Programmet upptager för öfrigt A. F. Lindblads opera » Frondörerna » o c h F. Berwalds opera » Estrella di Soria », båda i sammandrag. Kungl. teaterns förnämsta artister k o m m a här naturligtvis att medverka. D r a m a t i s k a t e a t e r n öppnade sistlidne fredag sina portar efter genomgången lycklig restaurering, särskildt beträffande trappuppgångar, korridorer och foyerer. Programmet upptog tvänne svenska originalstycken, o c h så till vida var j u början god, eftersom anrättningen var inhemsk. Men de båda rätter, på hvilka publiken b j ö d s, voro just ej särdeles väl tillagade. Den första, » Han kom, han såg. 2, hade visserligen en vacker garnering, m e n saknade k r y d d a; den andra, » Förfallodagen », saknade visst icke krydda, m e n inneslöt så många heterogena ingredienser, att det hela blef utan deciderad smak. M e d andra o r d: det förra stycket var en g o d tidsbild, m e n något mager och torr till innehållet; det senare hade flere goda pointer, särskildt en bra uppränning, m e n saknade hållning och sammanhang.
Hvad tror du om mig, Kerstin? Att jag går i vägen för tant. FRU BERG. KERSTIN. Kerstin! (Paus.) Säg ut, hvad du menar. Ingenting just. (Paus. Vänder sig emot henne.) För FRU BERG. KERSTIN. resten ä' det andra, som menar detsamma som jag. Att jag vill ha dig ur huset? barn hemma. Ja, det ä' aldrig bra, när en enkling har sina FRU BERG. KERSTIN. FRU BERG. KERSTIN. O, Gud! Tant vill försöka att ta pappa ifrån mig! Kerstin, hur kan du säga så... Kerstin Jo, det vill tant! Tant har gjort sig till för honom, pjåskat med honom och inbillat honom, jag vet inte hvad, men han ä' inte längre, min gamla kära pappa. Han bryr sig inte om mig mera! Jag ä' ingenting för honom. Jag hade ­ 83 ­ längtat så mycket efter mitt gamla hem och min kära, älskade pappa, som jag tänkte på så ofta. Och vi skulle ha lefvat så lyckliga och hållit af nå'nsin förut och aldrig, aldrig skiljas åt. Och så ä' han borta för mig. Men jag ska gå... Jag trefligare för er bägge två. Tant kan hålla på hvarann och varit mycket mera för hvarann än jag kom hem så glad och lycklig, och så... så... ska gå min väg. (Paus.) Se'n blir det bättre och med sina mattstumpar och yllehalsdukar och sätta upp sina gamla hattblommor på väggarna. Ingen bort... jag måste. Jag kan inte gå här och se både pappa och allting annat. ska komma och säga nå'nting mera, för jag måste på, hur allting stjäls ifrån mig, allting, allting, FRU BERG. KERSTIN. Du säger, att jag gjort mig till? Ja, det säger jag. Det kan du inte tro. FRU BERG. KERSTIN. FRU BERG. KERSTIN. Jag tror, hvad jag ser. Och du har sett det, riktigt sett det? Både jag och andra. Och det har ju lyckats tant bra. (Paus.) Hvarför ska det bli en så elegant middag i dag med glace och champagne?
Af Kongl. Maj:ts under sistlidne Riksdag den 15 Januari 1840, rörande detta byggnadsföretag, serskildt aflåtne Nådiga Proposition, inhemlas: alt arbetet, som afser fullbordandet af fyra Conservations-dockor samt anläggandet af 2 Bassiner för 3 skepp hvardera, förmodades, med bibehållande af det vid berörde Riksdag beviljade, nu till samma belopp föreslagne, årliga anslaget af 33,333 R:dr 16 sk., kunna verkställas på omkring 16 år; och då, vid sådant förhållande, Utskottet anser detta arbete icke, utan förlust för Stats-Verket, kunna afbrytas, samt de ifrågavarande Dockorna, ehvad förändringar som i sjöförsvarets organisation kunna beslutas, böra för conserverandet af nybyggda fartyg blifva af vigt, tillstyrker Utskottet, alt Rikets Ständer måtte bevilja den äskade summan, 100,000 R:dr, all under tre år med 33,333 R:dr 16 sk. årligen utgå, jemte det Utskottet hemställer, att Rikets Ständer tillika mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, (vid arbetets utförande, Nådigt afseende måtte fästas vid de förändringar, som uti fartygens anlal och deras beskaffenhet kunna för sjöförsvarets ändamålsenliga ordnande pröfvas erforderlige. 2:o För nybyggnad af Krigs-Ångfarlyg och ångkraftens användande på Flottan tillhöriga fartyg 300,000 R:dr.
När detta betänk, förra gången förevar hos R. o. Ad., tog jag mig friheten begära, att det mätte få hvila, emedan just samma dag, eller i de dagar, då delta betänk, föredrogs, ankom K. M:s nåd. propos. om en ny strafflag till Ständerne, och denna strafflag innehåller förslag lill stadgande för just samma fall, som uti ifrågavar. betänk, är afsedd. För min del har jag likväl ingenting emot alt målet nu föredrages. Men dä nu strafflagen för närvar, är under LagUtsk:s pröfning och, såsom jag tror mig veta, 2:ne Stånd hafva bifall it ifrågavar. betänk, men ett Stånd återremitterat detsamma, så skulle jag tro, att R. o. Ad. gjorde bäst uti att äfven återremittera det, på del alt LagUtsk. må komma i tillfälle att jemföra det förslag, som deruti innefattas, med det som ronde samma ämne förekommer i förslaget till ny strafflag, och i anledn. deraf möjligen göra de jemkningar, som finnas vara nödiga. Uppå härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. , biföll R. o. Ad. ålerremiss af LagUlslcs förevarande betänk. Föredrogs ånyo LagUlsk:s d. 15 och 19 sisth Febr. på bordet lagda mern. N:o 70, med förslag lill sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:s betänk. N:o 52, rör:de indragning af lagmans-, kämnersoch riddaresyne-rätterne; hvarjemte, enär R. o. Ad. sistnämnde dag beslutat, alt detta mål skulle hvila intilldess från Borgareoch Bondesen ankommit prot.utdr., innefattande deras i anledn. af detta mern. fattade beslut, nu upplästes de derom numera inkomne prot.utdr., hvaraf iuhemtades, att nämnde RiksSt. icke antagit Utsk:s till dem ställda inbjudning, utan godkänt den voter.propos., Ulsk. derjemte föreslagit.
Fröken Ester Sidners konsert ägde rum i måndags i Musikaliska akademiens stora sal, som var väl besatt m e d en särdeles intresserad o c h tacksam publik. De rika löften fröken S. redan vid sitt första framträdande gaf synas redan till god del vara inlösta. Med en välklingande o c h omsorgsfullt skolad stämma förenar hon en uttrycksfullhet o c h värma i föredraget, s o m ej kunna verka annat än i h ö g grad anslående. Hennes alldeles förträffliga utförande af D y v e k e s mång skiftande sånger af Heise — konsertens glanspunkt — åhördes under andlös tystnad, s o m dock flere gånger afbröts af lifliga bifallsstormar. D e franska o c h svenska romanserna erhöllo o c k ett särdeles förtjänstfullt utförande. Den intagande sångerskan, s o m under aftonens lopp många gånger framropades o c h fick mottaga flere blomsterbuketter, skulle säkerligen bereda den musikaliska publiken ett stort nöje g e n o m att snart åter låta höra sig. Litteratur. På Fahlcrantz &amp; C:os förlag: Mälardrottningen, en skildring i ord och bild af Sveriges hufvudstad och dess omgifningar, af Georg Nordensvan. — Det är ett nationelt praktverk, s o m här bjudes allmänheten till subskription. V i hafva hittills saknat ett dylikt arbete, värdigt vår sköna hufvudstad. Det är därför glädjande att finna, det inga omkostnader k o m m a att sparas för att i alla afseenden göra arbetet så gediget som möjligt. Detta var också h v a d man kunde vänta af den aktade förlagsfirma, som åtagit sig det anvarsfulla värfvet. Att densamma äfven vetat skaffa sig de utmärktaste krafter i artistiskt hänseende, framgår af den rad namn å framstående konstnärer, s o m återfinnes i det nu utkomna, första häftets subskriptionsanmälan. Ej mindre än inemot 400 illustrationer, alla nya o c h härför utförda, k o m m a att pryda verket. Bland illustrationerna märkas några planscher i färgtryck. För texten har förlagsfirman lyckats erhålla hr Georg Nordensvan, o c h lämpligare val skulle n o g ej kunnat träffas.
Sedan Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag ansett Landt-Tulls-afglften', såsom en beskattning, olämplig, och böra upphöra, i anseende till de dermed förenade olägenheter och dryga kostnader vid uppbördens verkställande, samt Kongl. Maju, genom Nådig Kungörelse den 30 November 18x0 äfven förordnat, det LandtTullarne med det årets utgång skulle afskafias, har väl denne Inrättning upphört, så viöt afgiften betraffar, och Statens inkomst blifvit genom åtagen serskildt Bevillning ersatt; Men Bevaknings-anstalten, hvilken utgjorde egenteliga anledningen ti 1 handt - Tullarnes upphäfvande, har likväl blifvit bibehållen, och fortfar ännu till betyde'ig del, samt medförer alltså den kostnad och de olägenheter, som skulle undvikas. Detta Landt-Tulls-bevakningens bibehållande lärer väl grunda sig på af Kongl. Maj:t i Nåder funnen nödvändighet, att, till Controll emot försnillning af Tull-uppbörden, samt till förekommande af otillåtne varors införande och förbrukning, en vidsträcktare tillsyn måtte användas. än den, som är möjelig vid kusterne och Riksgränsen; Och Utskotten finna i detta hänseende nogsamt, att, då Norriges Commercielle och Ekonomiska författningar icke öfverensstämma med Sveriges, utan en fri handel och upplag af utländske varor, äfven sådane, som till införsel här i Riket äro förbudne, äger tura i Norrige, blifver det ock nödigt, att en Statsoch 1 esvärS-Utskottens Betänkanden.