Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att säga till en person: »du skall icke få hugga omkull din egen skog», det är mycket svårare, än att genom en lämplig tullsats sätta en gräns för snikenheten, som lockar till ett sådant hygge. Det är äfven i åtskilliga andra hänseenden som ganska säkert mycket i denna riktning kunnat göras. Det blir förgäfves att genom förbudsbestämmelser söka hindra skogsafverkningarne eller åsätta skogen ett imaginärt värde i hvarje sådan ort, der, såsom i Norrland, en del skogsprodukter ännu så sakna allt värde, att, efter hvad jag hört sägas, vid de stora sågverken bakar och dylikt affall, som man härnere gerna skulle vilja ganska dyrt betala, blott för att icke ligga i vägen, förstöres på det sätt, att man med dem under bar himmel, år ut och år in, underhåller en snart sagdt evig eld, vid hvilken sågaren är vestalen. Om det lönade sig att från sågverken nedföra dessa produkter, skulle egarne sä - Ben 4 November f. m. 187 kert icke försumma sådant, men då de nu icke finna det med sin fördel öfverensstämmande, utan helt simpelt förstöra dem, kan man göra sig en föreställning om tillståndet deruppe och hvad man med förbudsbestämmelser kan der uträtta. Det är omöjligt att i afseende på förhållandena i nämnda orter tillämpa samma satser, som pä andra ställen äro gällande. I de norra orterne är odlingen en ganska helsosam rival till en sådan skogshushållning. För min del skulle jag tro, att om K. o. Ad. anser det nödigt att ytterligare ingå till K. M. med en skrifvelse i ett ämne, deri R. St:r redan för 5 år sedan hafva uttalat sina åsigter, vore det lämpligast att R. St:r uttalade samma åsigter, som i den år 1858 afgifna underd. skrifvelsen. Hr von Koch: Jag skall icke länge uppehålla R. o. Ad:s tid i denna fråga, utan vill endast med några ord bemöta den förre värde talarens anförande.
Stadsfullmäktige ha till skolköket beviljat köket, den unga kvinnans danande till en praktisk, duglig husmor, går jag nu att teckna ett årligt bidrag af 3,000 kronor. Fröken Rodhe är dess inspektris, och det omfattas af fröken Rodhe. Hon föddes 183G och har i tjugunio år allmänheten och elever med växande insom föreståndarinna ägnat sig åt enskild skoltresse. D e senares ålder är mellan 1 2 — 1 4 år, och verksamhet i Sverige. Dessutom har hon flere år vistats i Frankrike, Schveiz, Italien tillhöra de hitintills utan undantag folkskolans femte klass eller fortsättningsskolan. Inträ- och England. Det var dock icke endast detta, utan också desafgift är en krona och middag betalas den verksamma del hon tagit i åtskilliga välmed 1 0 — 2 0 öre. Hvarje vecka tvättas och görenhetsinrättningar och det praktiska sätt, bakas. Brödet, som ej åtgår i köket, säljes, på hvilket hon där verkat, som så ådrog men flickorna kunna också få medtaga mjöl henne uppmärksamheten, att hon i december och baka för sina hem. Maträtterna, beräknade för arbetarens hus1889 invaldes i Göteborga folkskolestyrelse och följande januari där inträdde. Här har håll, rätta sig ock efter lokala förhållanden. hon trenne år verkat så som endast en kvinna Så ha flickorna i Göteborgs skolkök insaltat flere tjog sill och lärt sig att af nämnda kan göra det. V i d arbetet i välgörenhetens tjänst hade fiskart bereda tretton välsmakande rätter. Uppköpen för köket ske till en början fröken Rodhe gjort en erfarenhet, som nog mången gör, nämligen att i de arbetarehem, där under lärarinnans ledning, sedan få flickorna mannen icke super och hustrun är praktiskt göra dem på egen hand, och till afslutningen duglig, blomstrar lyckan äfven med små tillfår hvar och en inköpa, hvad hon själf skall gångar; men där hustrun icke förstår att tillaga. Kursen är beräknad för 30 dagar och lä- sköta hemmets ekonomi, finnas split och otrefnad, äfven om mannen är nykter och har roboken, Lotten Lagerstedts kokbok, indelad goda inkomster, och åter att med en duglig i 30 lektioner.
Dessutom anses för sjöbeväringens vapenöfning nödvändigt att upprätta 5 nya marin-bataljoner, hvardera af 4 kompanier, så att antalet af dessa nya marin-kompanier skulle blifva , . 20 » Sammanräknade antalet af kompanier och batterier, på hvilka beväringseliterne böra fördelas, komma alltså att utgöra 241 stoch om för hvardera af dessa beräknas 5 eliter årligen, blir summan af eliter, som hvarje år skall uttagas 1,205 man. Då dessa eliter, enligt hvad föreslaget är, skola tjenstgöra under loppet af fyra år, kommer alltså hela antalet af eliter att uppgå till 4,820 » och då årliga kostnaden för hvarje man af elit-corpsen, enligt hvad af det föregående synes, blifvit beräknad till Riksdaler 63: 1 öre Riksmynt, så kommer hela underhållsoch aflönings-kostnaden för denna corps att utgöra R:dr 303,708: 20. deruti dock icke inberäknad beklädnaden, ej heller underhåll och slitning af de för vapenöfningen erforderliga gevärs-, utredningsoch öfriga persedlar, hvartill, eldigt hvad förut blifvit nämndt, särskilda anslag finnas af Ständerna anvisade. För att likväl komma till visshet, huruvida de för sådant ändamål beviljade summor blifva tillräckliga, icke blott för beväringens vanliga vapenöfning, utan ock för elit-corpsen, torde en särskild utredning vara af nöden. 20 Förenämnda anslag äro nemligen icke af samma natur, som det för beväringsmanskapets mötes-, marcheoch mönstrings-kostnader anvisade beloppet, hvilket, såsom varande »förslagsanslag», kan lämpas efter behofvet och i mån deraf förhöjas. För beklädnaden åter, äfvensom för gevärs-, utredningsoch öfriga persedlar, äro bestämda summor anvisade, hvilka icke i något fall få öfverskridas.
Bifölls; N:o 131, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse i fråga om upphörande af invalid-inrättningen vid Ulriksdal. Bifölls; N:o 132, i anledning af väckt motion om pensionering af de statens embetsoch tjenstemän, hvilka, till följd af vansinne eller annan svår sjukdom, under ett års tid varit ur stånd att sina tjenster förrätta. Bifölls; N:o 133, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel att till länsstyrelserna aflemnas, för att tillhandahållas de församlingar, som, för beredande af arbets-förljenst åt sina fattiga, deraf kunde komma i behof. Bifölls; Prot.-utdrag den 45 Maj 484-8 373 N:o 134, i anledning af väckt motion om låneunderstöd af allmänna medel lill kuslallmogen för sjöfartens befrämjande. Bifölls; N:o 135, i anledning af väckt motion om prägling af en medalj öfver afl. professoren m. m. E. G. Geijer. Bifölls. Från Hederv. Bonde-ståndet. \ S. D. Föredrogs och återremitterades, med under öfverläggningen deremot framställde anmärkningar, Stats-utskottets sedan den 10 dennes på bordet hvilande utlåtande N:o 131, i anledning af Kongl. Majrts nådiga skrifvelse, i fråga om upphörande af invalid-inrättningen vid Ulriksdal. S. D. Föredrogos Konstitutions-utskottets den 13 dennes bordlagda memorial: N:o 8, angående ett Slånds återremiss å memorialet N:o 5, rörande tillägg till 72 § regerings-formen; Ståndet vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut och lade memorialet till handlingarne; samt N:o 9, angående Preste-ståndets återremiss af den del af memorialet N:o 4, som rörer åtskilliga af enskilde riksdagsmän väckta, men af Konstitutions-utskottet uliderkända anmärknings-anledningar; N:o 10, angående en af komminister P. J.
Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit af Kongl. Maj:t i Dpss proposition i nåder framstäldt och får med anledning deraf hos Rikets Ständer vördsamt föreslå, att, tillveneriska smittans hämmande och botande, en km hus—afgift må beviljas att fortfarande till och med det år, då nästa riksdag slutas, årligen utgöras af hvarje mantalsskrifven person, för Stockholms stad med högst 16 sk. och minst 1 sk., samt inom öfriga delar af riket med minst 1 sk. och högst 5 skillingar, hvilket sednare maximum dock inom de lasarettsoch kurhus-distrikt, der lasarettets och kurhusets bestånd det oundgängligen fordrar, må kunna höjas till 6 skill, allt banko, lika för alla betalande inom hvarje kurhus-distrikt, efter dess behof, under enahanda vilkor och stadganden i och för verkställigheten, som vid sistfördutne riksdag blefvo bestämda och uti Kongl. Kungörelsen den 17 November 1848 innehållas. Stockholm den 28 Mars 1851. STOCKHOLM. Östlund & Berling, 1851. Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 April 1851, kl. 1 e. m. Betänkande j angående grunder ne för den blifvande Allmänna Bevil/ningen samt föreskri]terne för deras tillämpning.
Den 14 Zcbruarli. i det serstilla Betänkande Staks-Ntstotlee afgifwir, angäe;tde de under Kongl. Majus Nådiga dis vsikion stående Kongsoch Kongs-Ladugäroar, har Utjko.ue! u-giswit bekaffenheken och inneballet af det Bykes-Contract, enlig' h^vilket Hannes Maj.tt Enke Drottningen innehar och disponerar vlrichsdahls KongSgaid med derunder hörande Hemman och Lägenheter ; Och hwad äter angar dispostlions-ralten af underlydande Hemman med mera, sä anser Utstöttedenna anmärkning redan wara besvarad genom hwad vt rottet, det a amne rörande, i desi under den 25 ssstl. Augusti afgifne och af Riksens Högloft. Ständer gillade Betänkande, angående en wist Summa till Kongl. Majtts Hos-Star, anfördl och hemstedt. Zlo Angående f. d Lron-prinsens Zofoch Sta i-Stat. I anseende dertill, akt Stals-vtstottet, Uti dest Staks-reglerings Förstag och L e änkande, upfört en del af f. d. Kron - Prinsens Embetsman och Be stening pä Allmänna Indragnings-Staten, samt deremot ureftutit en del frän alt widare åtnjutande af deras innehafde Lönings - förmåner, stafwa anmärkningar blifwit gjorde, af hwilka somliga innehålla, att alla borde wid sina Lönings-förmäner bibeställas, andre ater hafwa yrkat, att de efter uphörd lienstgörinq, borde försvinna, hwaremot någre yttrat del de borde nedsättas till halfwa beloppec, samt aldeles uphöra för dem som till annan tjenste-besattning och lön bliswa sörstulpne. Till Den 14 Zebruani - 7lZ Till besvarande af besia anmärkningar får StatsUtskottec åberopa desi förra Betänkande.
När Öfverhetspersoner eller andra, som resa i Statens angelägen heter, företaga Embetsresor sä långt utom de allmänna landsvägarne, att skjuts icke kan erhållas från stationerne i föreskrifven ordning; då skall den requireraS från Fogden, hvilken föranstaltar att extra ordinarie skjuts uppbådas att möta på uppgifna ställen. Fogdar, Sorenskrifvare och Länsmän skola, en hvar i sitt Embetsdistrikt, vid dylika tillfällen hafva rättighet att fordra skjuts på alla i deras reseväg liggande, skjutspligtige gårdar. Denna extra ordinarie skjuts betalas efter den allmänneliga skjutstaxan. § 1(1. Militärtransporter i krigstid och vid utomordentliga militära förrättningar ske hädanefter, såsom hittils, enligt föreskrifterna i Förordningen af den 31 Aug. '1804, eller af en hvar Konungens undersåte, som bor och föder sig på landet; likväl sålunda, att logan för sådan skjuts skall erläggas efter den bestämda Taxan. Eegementstransporter förrättas på enahanda sätt. I Lagen af den 17 Aug. 4821 utsträcktes skjutsningsskyldigheten vid ickefasta stationer äfven till sådana gårdar, som äro belägna på längre än I mils afstånd från Gästgifveriet. Lagen af den 28 Juni 1824 påbjuder, i 2 §, att arrestanter ej få skjuts med mindre de äro sjuka, eller så belagde med jern, eller föras så lång väg, att de icke utan svårighet kunna transporteras till fots; hvaremot de med fångtransporter följaktlige Länsmän bestås fri skjuts; samt i 3 §, att på de ställen, der skjutslegan blifvit nedsatt på grund af vägens uppmätning efter dess verkliga längd, kunna de skjutsningsskyldige påräkna alt få en, i förhållande till skjutsens besvärlighet, faststäld förhöjning i den lagligen bestämda legan intill dubbla beloppet deraf, så framt nemligen vägen är besvärad med mån<ra eller branta backar, eller afståndet mellan stationerne är ovanligt långt, eller hästantalet litet i förhållande till den förefallande skjutsen, eller när andra likartade omständigheter förekomma. Dock får förhöjningen vid intet tillfälle öfverstiga skjutslegan före nedsättningen.
In-’ trader, sorn ock af Allmänna Besvärsoch OeconomiaeUtskottets Betänkanden: 1:0 Om förbud emot införande af utländskt spunnit Bomullsgarn; och 3:0 Angående en fri Tackjernshand#!. Bifall till följande Betänkanden: 26o Den 17 Martti, e. in. Frän Dugsamt Allmänna Besvärsoch Oe conornice Utskotten: 1:0 'Angående afskaffande af Luderplatsar och allmänna Skallgångar. a:o Rörande Härjeådahlens undantagande från Storskifte af Hemmansmark. 3:0 Angående inskränkning i förbudet mot nyttjande af Tröskslagor utaf Ek. 4:0 Oin Förslag till bestämmande af Jordäga* res och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. 5:0 Angående författande af ett Sammandrag af Författningar, rörande Jordägarnes rättigheter och skyldigheter. 6:0 Om lösens beräknande för SkatteHemman, Arfvingar emellan, samt gräns för Hemmansklyfningar, samt från Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottet serskildt, rörande väckt fråga om Boskapsafi* velns uppmuntrande i Blekinge. Att OeconomiceUtskottets Memorial, i anledning af gjord Motion, angående en undersökning om Stenkohl finnes på Öland, blifvit lagdt till Handlingarne. Af den 12 Mars, innehållande: Att BorgarcStåndet vid föredragning af de Den 17 Martil, e. m. 261 vid 1815 års Riksdag beredda förslag till ändring i Rikets Grundlagar, bifallit de nya Redactionerne af 4., 29., 37., 41. och 8r« §§. Regerings - Formen ; men ogillat de föreslagne ändringarne uti 28-, 38-, 53., 56., 6c. och 96. samt den nya §. emellan 37. och 38. hvarjemte Ståndet antagit de förändringar, som blifvit föreslagne uti 38., 63. och 68.
Djurhamns kapell må kunna verkställas utan motsvarande ersättning till Nämdön; och har Kammar-Kollegium emedlertid, med ledning af infordrade uppgifter, låtit, efter medium af de 10 sista årens markegångspris uppgöra en uträkning å det belopp kronotionde spanmål, sorn erfordras för att hålla kapellpredikanten och kyrkobetjeningen i Nämdö jemte kapellkyrkan derstädes skadeslösa för den minskning uti inkomster och bidrag, som genom Rummarens skiljande derifrån skulle uppkomma, utgörande detta belopp för kapellpredikanten i3 tunnor 21 kappar, för klockaren och kyrkovaktaren 4 tunnor 915 kappar samt för kapellkyrkans underhållande och reparation 1 tunna 204 kappar, eller tillsammans 19 tunnor 23™ kappar spanmål,' hälften råg och hälften korn. Med anledning af hvad sålunda förekommit, och då, på sätt KammarKollegium jemväl i underdåninghet upplyst, kronans behållna tionde i orten lemnar tillgång för ifrågaställda ersättningsbelopp, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, det täcktes Eders Kongl. Majit hos Rikets Ständer äska, att för ofvan omförmälda ändamål å Riks-Staten varder uppfördt ett till jemnt tal förhöjdt anslag af 19 tunnor 25 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn. Kongl. Majit behagade till denna Departements-Chefens, af Stats-Rådets öfrige ledamöter biträdda, underdåniga hemställan lemna nådigt bifall. 9:0 9 9;o
45 må uppdragas att, i samråd med sakkunnige män af Länets invånare, föreslå, för hvarje olika ort serskildt, del minsta hemmantal, hs artill klyfning må ega rum utan föregången serskild undersökning, och att, med ledning af så beskaffade förslag, för r esklöf ter i detta afseende, lämpade efter olika local-förhållanden, måga i Författningen meddelas. 8 §. 5 mom. Vid det här föreslagne stadgande, att Nämndens beslut skulle vara underkastadt pröfning endast i det fall, att klyfningen klefve afstyrkt, liar en af Committerade, Herr Justitiae-Canzlern Faxe, uti dess vid det underdåniga utlåtandet fogade reservation, redan anmärkt, att då, genom tillåtelsen till klagan i ena fallet, det blifvit medgifvet, att Nämndens beslut kan vara origtigt, det vore rättsvidrig! att förklara den ena derigenom förnärmade parten oberättigad att få ett sådant origtigt beslut ändradt. I denna af Herr Justitiae-Canzlern yttrade mening kunna Utskotten ej annat än instämma och hemställa alltså: att detta moment måtte fördelas i 2:ne, med följande lydelse: 5. mom. Har Nämnden tillstyrkt klyfningen, då skall dervid förblif va, ulan sä är, att delegare i samma hemmansdel, som klyfvas skall, vill lösnings-anspråk väcka. I sådant fall gore han talan derom anhängig vid det Ting, som infaller närmast efter sex månader, från det Nämndens Utlåtande meddelades. Försummar han det, vare all vidare rätt och talan i frågan förlustig; och ej må annan, än sådan delegare, som nu nämnd är, emot det Utlåtande klagan föra. 6 morn. Af styrker Nämnden den sökta klyfningen; ege den med Utlåtandet missnöjde, hos Härads-Rätcen begära pröfning af frågan. Härads-Rätten infordre häröfver yttrande af Nämnden och levine äfven öfrige delegare i den hemmansdel, som klyfvas skall, tillfälle att deras rätt iagttaga och bevaka.
Om man vore litet billigare mot dem i beskaltningsväg, om de ägde mera bestämda rättigheter och icke på köpet vore blottställda för äfventyret att varda näringsrättigbeterna förlustiga , blott derföre att de några gånger tilläfventyrs icke hafva dörrarna stängda kl. 9 om aftonen; så skulle äfven annorlunda beskaffade personer, än de, som nu egna sig åt detta yrke, kunna åtaga sig detsamma, och man skulle då ej hafva anledning att beklaga sig öfver det sätt, hvarpå denna näring utöfvas, eller anse nödvändigt att bekriga den genom en öfverdrifven beskattning, som endast tjenar att demoralisera dem, som deråt egna sig. En annan punkt, der jag skulle önska att Utsk. ville ändra sitt förslag, är den ang:de theater-directeurers skyldighet att för hvarje representation i Stockholm erlägga 4 r:dr, samt i alla öfriga städer och orter 2 r:dr. Den enskilde theater-directenren tror jag vara bland dem , sorn hafva att kämpa med de största svårigheter, och man har ännu aldrig sett någon sådan samla någon betydlig förmögenhet. När han måste betala 25 r:dr i årlig bevillning, hemställer jag, om ej det är nog. Räknar jag på 200 speldagar på året och 4 i'-'dr för dagen, så utgör hans sammanläk - D en 29 M a j. 433 'äknade bevilln.belopp 8a5 r:dr, och det funnes dä icke mer än 3 å 4 handelshus i hufvudstaden, eller de rikasle män i landet, som så dyrt (ingo gälda det skydd till person och egendom de njuta af Slaten, — elt skydd, som för de privata theatertrupperna är sådant, att de måste resa från siad till stad för alt förvärfva sitt uppehälle, oberäknadt alla de öfriga besvärligheter, som äro oskiljaktiga från detta slags nomadlefnad. Slutligen anhåller jag att få fästa uppmärksamheten derå, att jag lill min stora förvåning finner, att Utsk. till befrielse efler andra art., bland åtskilliga fromma stiftelser, ni. m., äfven infört
Vore denna fråga behörigen utredd — men att den icke är utredd, svnes utafbehofvet af en ny författning om fjerdingsmännens åligganden — vore, säger jag, frågan utredd i sin helhet, så att den särskilda del deraf, hvarom nu öfverlägges, inskränkte sig till en penningefråga, nemi. huruvida ägare af säterier, rå- och rörshemman, o. s. v., borde med penningar bidraga lill besörjande af fjerdingsmannabefatluingen, då skulle jag ansett saken vara af en underordnad vigt och hade icke tagit Ståndets tid ytterligare i anspråk. Dä likväl behofvet af en sådan författning tydligen är ådagalagdt, och då det möjligen, under nuvar. förhållanden, skulle kunna ifrågasättas alt ålägga säteriägare af Adeln och de öfriga bildade Stånden att personligen utföra delta bestyr, hvartill de uppenbarligen icke äro dugliga, och hvilket icke på något sätt öfverensstämmer med det hela af deras ställning i samhället, så anser jag för min del, i frågans nuvar. skick, ganska betänkligt alt antaga delta betänk. En ålerremiss af denna punkt anser jag tjena till ingenting, och instämmer i allo med deni, som yrkat afslag derå, i synnerhet ber jag att få förena mig i de af Hr von Rosen yttrade åsigter. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då flera af Ståndets ledamöter, med hvilka jag öfverensstämmer i åsigt om denna frågas beskaffenhet, ansett en återremiss icke egentligen kunna leda lill någon större upplysning i ämnet, utan blott till tidsutdrägt, så instämmer jag med dem, hvilka yrka afslag å denna punkt, och jag anser alt den då hör afslås, på den grund att R. o. Ad. anser fjerdingsmannabefattningen för närvarande vara ett kronobcstyr, hvarifrån säterier, rå- och rörshemman genom adeliga privilegierna äro befriade. Gr. Posse, Fredr. Salomon:
16 felh och peluche 1 skålp. 8 _ filtar ... gaze, halflinon, musslin, nettelduk, dimity, batist, sticktyg eller piké', samt alla 1 skålp. 16 genom väfnadssättet fasonerade 1 skålp. 36 tyll andra ej specificerade, okyprade: 1 skålp. 1 24 ofärgade • 1 skålp. 24 färgade • i skålp. 28 — tryckta eller pressade shawlar, shawletter och andra dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden ut1 skålp. 32 märkta tyger bomulls-, med blandning, till större eller mindre del, af lin eller hampa, tullbehandlas så- som lika beskaffade tyger af lin eller hampa allena. 1 skålp. 36 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. JVäfnader: R:dr sk. rist linneoch hamp-: alngods och dukar: blaggarn, huldan, kanfas, segelduk och tältduk 1 skålp. 6 bolstervar 1 skålp. 1 håroch tagel •• 1 skålp. 20 vaxade eller lackerade: mattor 1 skålp. 6 andra slag 1 skålp. 10 . vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta genom upplösning af kautschuk 1 skålp. 1 Zink, tutanego och spiauter: oarbetad och i plåtar 1 skålp. 2 arbetad: omålad och olackerad 1 skålp. 2 målad eller lackerad . 1 skålp. —__ 6 Jngmachiner 100 R:dr v. 10 Ångpannor 100 R:drv. 13 • Agg . 1 skålp. 1 4 Ättika, alla slag 1 kanna 6* — kV åror, som icke kunna hänföras under någon af de i införselstarifen upptagna bestämmelser: råämnen »••*»•••«»•* Fr i a mer eller mindre bearbetade . 100 födr v. 25 — Wärjor och värjklingor; se Slöjdevaror, ej specificerade.
Det derpå af Revisorerne framställda exempel, eller att Handlanden Klum år 1833 sökt och erhållit ett räntefritt lån af 4>5oo R:dr till Spanmålsupphandling, gifver ej något egentligt stöd åt denna yttrade förmodan, än mindre är det gifvet, att tillräcklig Spanmål för undsättningsbehofven efter sistnämnde års missväxt kunnat eller hunnit att af enskilde speculanter anskaffas, hvilket dessutom af erfarenheten motsäges, emedan ingen enda af de personer, som år i832 undfingo förskotter till Spanmålsuppköp, anmälte sig att erhålla sådana år i833, som dock troligen skett, derest affairen för dem varit förenad med någon lackande fördel. ( *78 ) Nöden i Norrbottens och Westerbottens Län var efter 1833 års missväxt så stor, att ej allenast all Spanmål, som för Kronans räkning uppköptes och ditskaffades, åtgick, utan ock, enligt hvad Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande underdånigst tillkännagifva, en ungefärligen lika quantitet derutöfver, sora Handlanden Liljewalch för egen räkning härifrån dit-transporterat och till de nödlidande, hufvudsakligen i utbyte mot varor, utlemnat; hvilket allt ådagalägges af handlingar, som varit för Revisorerne tillgänglige. Det torde väl icke vara en så alldeles lätt sak, och dertill fordras både erfarenhet och förlager, att i en hast, eller för tillfälle, inrätta en byteshandel af det omfång, att många tusende menn iskor derigenom bereddes tillfälle att genast få Spanmål till nödens lindrande; och, om nu några andra speculanter ej funnit sig vid att åtaga sig entreprenad om anskaffandet och ulleinnandet af tillräcklig undsättningsspanmål, ligger det i öppen dag, att folket som ej baft contanta penningar till uppköp eller nöjaktig säkerhet att praestera, skulle utan hjelp lern nats åt sitt olyckliga öde.