Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mars 1813 bestämda betalning af 8 sk. för hvarje man, som erhåller 2tne mål om dagen, icke godtgör ett sådant underhåll, betalningen derföre bör ökas ; och Stats-Utskot tet - Den 7 Juli. tet finner äfven , att denna ersättning lämpligast kan utgå af allmänna medel, samt all öfverenskommelse hemmansägarne imellan om utgörande af fyllnaden i sådan ersättning upphöra; men Stats-Utskottet kan, uppå förut anförda skäl, icke föreslå eller tillstyrka något särskildt eller förhöjdt anslag härtill ä Stat, utöfver de till durch-marche-kostnader förut uppförde 30,000 R:dr, hvilka, i fredstid synas tillräckliga; hvaremot kostnaden härvid, då krig infaller, bör utgå af Krigs fonden. Ett anslag utöfver behofvet, som kunde lemna besparing under fredstid, ökade onödigtvis de allmänna bördorna och skulle tilläfventyrs dock finnas otillräckligt när krig infölle. Den åtgärd anser Stats-Utskottet likväl, med föranledande af de gjorda anmärkningarna, sig böra föreslå, att Riksens Höglofl, Ständer i underdånighet hos Kongl. Majit yttra den önskan, att Författning i Nåder vidtages, hvarigenom Inqvarterings-gifvarne varda fullt ersatte för det underhåll de lemna, samt att betalningen måtte dem tillfalla efter ett visst, vid Markegängssättningen bestämmande pris; i följd hvaraf uti Markegångs-Taxorna skulle utsättas hvad för en mans förplägning med ett eller aine mål om dagen, saint dessutom äfven för en ration, kommer att betalas, såsom ock, att Kongl. Majit täcktes låta vederbörande till godo njuta denna ersättning af Stats-medlen i fredstid , och under krig af den fond, som för kostnaderna dertill må vara att tillgå; hvarförutan Kongl. Majit torde behaga, vid förekommande tillfällen, ef ■ tet 8 oo Den 7 Juli. ter vederböramles hörande förordna, hvad skälig ersättning, som, i det fall Troppar ej skulle ankomma, för hvilka inqvartering och underhalls anskaffning blifver påbuden , må böra hemmansagarne tilldelas.
Vid 39 § anmärktes att orden in Pleno efter Stats Rådet borde bibehållas i det nya förslaget.1 Ändringen af 40 § ansåg Utskottet antaglig, allenast att orden vårda kan rättades till vårdar; såsom ordalydelsen hittils varit. I redaetionen af 41 § skulle efter orden andre personer införas af inf ödde Svenske mån, samt orden sammankomma och förändras till vid deras nästa sammankomst. Den föreslagne 42 § skulle, efter ordet sammankomma i slutmeningen, få följande ändrade tillägg: ett nytt Konunga-hus utkora och den nye Konungen Regeringen tillträdt. I förslaget till 91 § skulle efter orden icke till Riket, införas inom En månad efter Riksdagens öpnande; och efter orden tillträde Thronföljaren skulle sättas såsom Konung. Öfverläggningen om de återstående af Kongl. Maj :t till ändring och uteslutande föreslagne §§ varade till kl. 7, då Utskottet åtskildes, utan att hafva fattat något till förslag ledande beslut. In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Stycket fr. o. m. orden Vid 39 § t. o. m. orden ledande beslut återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 515. Justerat d. 17 Aug. 1812. A. G. Mörner. Onsdagen den 12 Augusti Kl. 9 föremiddagen, sammanträdde R. II. S. Constitutions-Utskott in Pleno då alla dess Ledamöter voro närvarande. Företogs till afgörande de ändringar i Grundlagen, hvilka Kongl. Maj :t, i dess nådiga Proposition af den 7 dennes, föreslagit.1 4 § uplästes och jemnfördes, samt fastställdes med tillägg af orden Frälse eller Ofrälse efter ordet Svenske. 5 § uplästes, hvarefter Herr Regerings Rådet Hallenst jerna skrifteligen anförde: (införes N:o l)2 Hvad den nya inrättningen af 6 Stats Ministrar, Stats Råd och föredragande angår, förefaller det under en så kort tidrymd at taga detta angelägna ämne under öfvervägande och med så få källor för underrättelser i detaillerna derutaf svårt at afgifva et säkert och förnöjande utlåtande.
Enligt ett, Nils Anderssons motion bilagdt diskussions-protokol! i Hedervärda Bonde-ståndet den 5 November 1856, hafva åtskillige ledamöter och deribland Ola Månsson från Skåne samt Anders Medin från Kronobergs län jemväl i samma motion instämt, med tillägg likväl: af Ola Månsson: ”att innehafvare af Prestoch Klockare-bohl, såsom likaledes egande tillträde lill ifrågavarande byggnader, jemväl matte till(örbindas att till deras uppförande och underhäll bidraga efter enahanda grund, som för öfrige egare eller innehafvare af hemman är eller kan blifva bestämd”, samt med förbehåll af Anders Medin, som sjelf vore säteri-egare, att motionen vunne det af Ola Månsson deri gjorda tillägg. Detta har sammansatta Utskottet i öfvervägande tagit; men dels med tillämpning af de »köl, hvilka i detta Betänkande redan blifvit andragne för tillstyrkte afslag å fram - Sammansatta Lagsamt Allm. Besvärso. Ekon.-Ulskottels Betänkande N:o 26. 9 å, framställningar i afseende å åläggande för innehafvare af Pastors-bosläller äfvensom för sätesoch ladugårdar samt rå- och rörs-hemman alt deltaga i kyrkooch prestgårdsbyggnader, dels ock enär något skäl icke blifvit anfördt till stöd för yrkandet att tingshusbyggnad, som nu utgöres efter förmedlade mantalet, bör verkställas efter oförmedlade mantalet, kan Utskottet icke annat, än nu äfven vördsamt hemställa, att hvad motionärerna till ändring af 4 § i dessa delar andragit icke må godkännas. Enligt Kongl. Brefvet till Kammar-kollegium och Stats-kontoret den 30 Januari 1822 är redan vordet stadgadt, att ehuru fängelset vid tingsställen, enligt förevarande [mragraf, böra af häradsboarne byggas, skall dock Kronan i kostnaden dervid med läradsboarne deltaga, då sådan byggnad tillika begagnas för fångar, som transporteras emellan länen och städerna; och torde hvad motionärerne äfven i denna del fram ställt således icke påkalla någon Rikets Ständers åtgärd.
Densamma blefve väl inskränkt till två månader hvarje sommar, så att den ledighet de under hela året komme att åtnjuta belöpte sig till nära tre månader; men då en utsträcktare ledighet ej kan ega rum utan menliga verkningar på lagskipningen, hvars befordran utgör Domarens bestämmelse, tvekar icke Utskottet att vördsamt tillstyrka: att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om föreskrift för Svea och Götha Hof-Rätter att hädanefter , under tiden emellan våroch höst-sessionernej arbeta på två divisionerj efter den fördelning, som kan anses lämplig. Hvad dernäst angår Herr Dalmans omförmälda framställning, så vidt den beträffar andra domstolars ferier, så synes han härutinnan blott afsett de af honom serskildt uppgifne Rådhusoch Kämners-Rätter. Bih. till R. St.
Om inga större orsaker lägga grund, antingen till en totalt minskad production eller också uppkomsten af likartade näringar på sådana punkter af jorden, der lillverkningsprisen äro lägre, så kan man emotse en period, då varuprisen skola äter stiga. Men om dä dessa näringsidkare under liden skulle dukat under, så har ju Riket tydligen gjort en förlust, ty näringen är borta. Men antagom också att näringen icke vore borta, utan blifvit öfverflyttad på andra händer, sä äro de icke erfarna nog för att med framgång sköta den. En sådan förstöring vore derföre en förlust för Riket. Det Den 18 December f. m. 465 Det resultat man väntade sig af realisationen, nemi. utländska capitalers inströmmande, har således ännu icke inträffat. Men denna väntan antyder likväl i sig sjelf på ett behof inom Riket af sådana capitaler, och ett förhållande har också till följd deraf under dessa är inträffat, som är ganska märkvärdigt, nemi. inrättande af de s. k. privatbankerna. Man må klaga öfver dem bäst nian vill, så är det likväl ett factum, att deras tillkomst har ökat rörelsemedlet inom landet. Det måste väl vara en fördel, att ett rörelsecapital verkligen tillkommit, ehuru på en annan väg än man väntade, och denna välgörande verkan af privatbankerna synes, efter min förmening, höra ingifva erkänsla emot deras stiftare, om äfven i dessa stiftelser skulle finnas misstag, och hvem kan neka att icke sådana finnas i .dessa stiftelser, både af den art att man redan erfarit deras följder och andra, dem man ännu icke känt verkningarne af. Ty hvarföre vore det icke möjligt, att en privatbank skulle upphöra att fullgöra sina förbindelser? Och detta blefve dä en ny olägenhet. Deras sedlar tagas icke i kronouppbörden, och det finnes ännu flera skäl, hvarföre man kan önska en förändring i deras organisation. Men fördelarne öfverväga, efter min tanka, vida olägenheterna, och aldraminst höra dessa fördelar förbises af dem, som älska Sveriges näringar. Af hvad jag nu tagit mig friheten att anföra, synes det, att det egentligen är tre förhållanden, sorn BancoUtsk. haft att fästa afseende pä, och som onekligen fordra utomordentliga åtgärder.
Och många voro försedda med kikare, och alla anleten buro uttryck af spänd väntan. Men så var det också ingen mindre än » öfverste » LucyBooth, » generalens » dotter, som, föregången af ryktet om ungdom och skönhet, i dag skulle träda upp på estraden. Sakta gå väntans stunder, och man söker förströ sig, så godt man k a D; af andakten, som man kunde vänta på en gudstjänstlokal, förmärkes föga eller intet. Så småningom fylles estraden af » soldater » och » officerare », de uppstämma en sång, och strax därpå inträder den väntade med sina båda » adjutanter », helsad af frenetiska amenoch halleluja-rop från sina trogna och af en dånande trumhvirfvel från orkestern. allmänt innehåll, hälft kvasifilosofiskt. Så småningom blifva uttrycken mera konkreta, tonen blir varmare, åtbörderna liffigare, och ähörarne fattas af denna egendomliga känsla, som man alltid erfar, dä man hör en kvinna predika. Den ena berättelsen ur lifvet aflöser den andra, slutligen stannar hon vid sin moders dödsbädd. Det är tydligen hennes älsklingstema. Stämman blir så vek och uttrycksfull, ett djupt vemod lägrar sig öfver de bleka dragen, leendet på läpparne försvinner för ett ögonblick. Den späda gestalten lutar sig fram öfver räcket på estraden, liksom ville hon hviska åt hvar och en af de närvarande; hon lägger hela sin själ i orden, då hon berättar om sin moders sista stunder, om hennes lugna trosvisshet, och upprepar de ord, som hon dö- ende hviskade i den vakande dotterns öra: &gt;Remember ihe eternity. ': kom ihåg evigheten! Där blir för en stund dödstyst i salen, en Det är militarism i det minsta, amasonen fläkt af allvarlig religiös stämning har gripit helsas med trummor och trumpeter, illusionen alla. Och lutad öfver balustraden, hänförande i skön i sitt oändliga vemod, upprepar den unga är fullständig! Och nu riktas alla blickar på den unga kvinkvinnan nästan hviskande orden: » Remember nan där framme på estraden. Och hon möter the eternity ».
Sjelfva detta sednare förhållande är en sanning, som jag länge insett; hvarföre jag också önskar, att den värde talarens ord måtte finna ett genljud i hvarje Tidnings-Redactörs sinne. Sedan jag nu på ena sidan sökt vederlägga några af de skäl, som blifvit framställda emot förslaget, vill jag äfven betrakta saken från andra sidan; ty frågan är för vigtig, för att icke böra noga begrundas. Lag-förslaget innehåller nemligen två ord, sorn öro lätt uttalade, nemi.: ”just er ad t sammandrag,” men som torde möta stora svårigheter vid tillämpningen. En värd talare har antydt svårigheten att åstadkomma ett justeradt sammandrag, och detta ämne förtjenar att närmare skärskådas. Om justeringen skulle förrättas in Pleno, böra vi be Gud bevara oss från sammandrag; ty då skulle man kan hända aldrig komma till något slut. Jag anser derföre nödvändigt att Ståndet deputerade t. ex. fyra personer att tillika med Ridd.-Secreteraren utgöra en Committé, inför hvilken justeringen skulle äga rum; och på det att denna Committé icke måtte af majoriteten ensam tillsättas, utan äfven minoritetens röst dervid blifva gällande, kunde votering in Pleno anställas på blott två, men de fyra, som erhöllo flesta rösterna, anses hafva blifvit utsedde, och då meniugarne inom Comrnitte'en vore delade, borde Ridd.-Secreteraren iiga votum decisivum. Hvad sjelfva sammandraget beträffar, anser jag det böra omfatta icke blott sjelfva motionerna och besluten, icke heller blott med tillägg af uppgift på dem, som talat för, mot eller öfver ämnet; utan samtliga talarnes yttranden borde framställas i korthet, nemi. i tredje personen, Den io Febr u ar i i f. m. io5 eller såsom en berättelse om hvad de sagt, och endast innefattande sjelfva substansen af talet, med uteslutande, om jag så får saga, af saucen, t. ex. i enlighet med det sammandrag, sorn jag gjort af Itiksdageu 1719.
Begär man hänvisning till några särskilda vetenskapliga verk för att genom exempel stödja vårt påstående, så torde det vara tillräckligt att hänvisa till Perez ' s franska och Preyer ' s tyska arbeten i barnpsykologi *) samt till den Herbart-Zillerska skolans omfattande pedagogiska literatur. Att här intet finnes att lära, kan endast okunnigheten påstå. Ett erkännande af den vetenskapliga pedagogikens betydelse har också gifvits genom inrättandet af den s. k. pröfårskursen för lärarekandidater; ty i denna kurs ingå ej blott åhörande af andras undervisning och egna öfnings-lektioner utan äfven studium af teoretisk pedagogik. Men oss förefaller dock detta erkännande i själfva verket blott såsom en halfmesyr. Felet i profårskursens organisation se vi framför allt däri, att teori och praktik inom den samma blifvit för mycket skilda åt. Hvardera afdelningen af kursen har sin särskilda föreståndare. Den pedagogiska teorien kommer på så sätt, utan samband med de praktiska undervisningsöfningarna, att sakna sitt naturliga erfarenhetsstöd och förlora sin praktiska betydelse. Följden har också blifvit den, att enligt regeln den teoretiska kursen ej kommit att omfatta, hvad som däri borde vara hufvudsaken, den pedagogiska teknikens teori, utan utgjorts af föreläsningar i pedagogikens historia, - — ett ämne, som är egnadt att vidga de blifvande lärarnes humanistiska bildning, men alis icke har det direkta samband med deras blifvande lärarekall, som en framställning af den nutida pedagogiken skulle hafva. En verkligt tillfredsställande reform i detta hänseende kan ej åstadkommas, så länge pedagogiken saknar målsmän vid våra universitet. Till dess att en professur i ämnet där upprättas, är det endast en lyckträff, om man i univer *) Bernhard Perez: " Les trois premières années de renfan t. " — " I / enfant de trois à sept ans. " — ÄL ' education morale dès le berceau. " — W. Preyer: " Die Seele des Kindes ". OCKSÅ EN SIDA AF LÄROVERKSFRÅGAN. sitetsstäderna och i Stockholm kan finna någorlunda kompetente föreståndare för de teoretiska profårskürserna.
Ehuru väl medel till så kallade Stipendia Collectanea för medellösa Studerande vid Akademien eller Gymnasium, efter hvad Revisorerne förmoda, uppbäras i alla Stift, saknas dock från flera Domkapitel redogörelse för dessa medel; hvilket ock Revisorerne, för .vinnande af likstämmighet äfven i denna del, anmärka. 5:o. Revisorerne anse sig äfvenledes böra göra erinran vid den olikhet emellan Stift-Styrelsernas räkenskaper, som äger rum deruti, att, vid vissa Domkapitel, dessa underskrifvas af Biskopen och samtlige Consistoriales, vid andra åter endast af Konsistorie-Notarien, då stundom Biskopen och Konsistorii Ledamöter, stundom åter endast 2:ne af dessa sistnämnde intyga den af Notarien afgifna räkningens riktighet. Revisorerne anse Biskopen och samtlige Consistorales vara de redovisningsskyldige, och hvilka derföre böra i denna egenskap underskrifva de till Kongl. Kammar-Rätten ingående allmänna Slifts-räkningarne; desamme dock obetaget att vid medlens förvaltning och räkenska - 315 pernäs uppgörande begagna biträde af Konsitorie-Notarien eller annan skicklig och pålitlig man. 6:0. Vid åtskilliga Gymnasier och Skolor underskrifva Rektorerna ensamme de af dem afgifna räkenskaperna, men desamma böra under redovisningsskyldighet, med eller utan anmärkningar, underskrifvas af Kollegii samtlige Ledamöter, såsom i Kongl. Skolordningen stadgas; då äfven förfaller det i formen olämpliga, som på vissa ställen äger rum, att Skolornas Kolleger intyga riktigheten af Rektorernas räkenskaper. 7:0.
Den förre, med mera omvexlande föremål för sin verksamhet, är i allmänhet liflig och mycket idog samt sträfvande efter en viss fullkomlighet i bostad, husgeråd och kläder, någon gång gränsande till öfverdrift; hvaremot den sednare, egnande sig nästan uteslutande åt jordbruksarbetet, som vissa tider på året fordrar stark ansträngning, samt merendels försedd med en trång och obeqväm bostad, är mindre liflig. Förhållandet har dock på sednare åren varit mycket olika mot närmaste liden efter 1826 och 1830 årens missväxter, då slättboens lynne, i följd af skuldsättning och nöd, öfvergick från tröghet till nedslagenhet. Temligen goda skördar och spanmålsuppköp till höga priser för andra orters behof och derigenom ökadt rörelsekapital hafva försatt länets jordbrukare i allmänhet i en förbättrad ekonomisk ställning. För ungdomens bildning finnas ett gymnasium, en högre lärdoms-skola samt en apologist-skola i Skara, en högre apologist-skola i Mariestad, en stadsskola i Lidköping, pedagogier i Sköfde, Hjo och Falköping, samt skolor efter Lankaster-methoden i Skara, Mariestad och Lidköping, af hvilka de två sistnämnda årligen erhålla af Eders Kongl. Maj:t 100 R:dr banko hvardera till lärares aflöning. Mariestads förut varande lägre lärdoms-skola har, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 14- April 1846, blifvit förändrad till högre apologistskola, lnffvudsakligen i likhet med den i Wenersborg förut inrättade, och har behofvet och gagnet af denna förändring bäst blifvit ådagalagde derigenom, att, då samma skola förut bevistats af endast circa 20 lärjungar, antalet af dem ökats 1846 års höst-termin till 43, 1847 års vårtermin till 51 och sistnämnde års höst-termin till 64. Undervisningen derstädes bestrides nu af 14 rektor, två kolleger, en dupplikant samt lärare i gymnastik och teckning, hvilka tre sistnämnde af allmänna medel åtnjuta 120 R:dr hvardera i årligt arfvode.
Chalmerska institutet i Götheborg är i hufvudsaken en sådan teknisk elementarskola, som i Tyskland bär namnet Géwerbe-Schule. Men icke nog härmed; hvarje stad i Tyskland af någon betydenhet har en söndagsskola för redan anställda, merändels yngre slöjdidkare. En sådan skola, af utmärkt god qvalitet, är den Svenska Slöjdföreningens förbemälda söndagsoch aftonskola. Detta allt är närmare utveckladt i undertecknads, Föreståndare för Teknologiska institutet, afgifna och af Kommerskollegium biträdda förslag till inrättande sä väl i Stockholm som i rikets provinser af dylika Tekniska elementarskolor; och har Eders Kongl. Maj:t, på grund af detta förslag, täckts hos Rikets sist församlade Ständer begära anslag till inrättande, till en början i Stockholm och Malmö, af dylika skolor, en i hvardera staden, ehuru Rikets Ständer funno för godt anslå medel endast till en skola uti någon af Rikets södra provinser, och det med ett något nedsatt belopp. Att, efter en sådan utgång, en lucka i den tekniska bildningen i hufvudstaden ännu förefinnes, — hvilken likväl ingalunda af ^et gamla Institutet fylldes, — kan Styrelsen icke bestrida, helst Rikets Ständer vid det ökade anslaget åt Slöjdföreningens nämnde skola icke lärer fästat något vilkor, att en teknisk elementar-bildning der skulle meddelas. Att i Teknologiska institutet, om ock provisoriskt, inrätta en sådan elementarundervisning, som Rikets Ständers Revisorer synas afse, eller, med andra ord, påympa detsamma en Teknisk elementarskola, anser Styrelsen, under närvarande förhållanden, hvarken önskvärdt eller ens görligt; icke önskvärdt, då man har framför tig i underdånighet anförda exempel i Munchen, och icke heller möjligt med Instisets närvarande lokal, lärarepersonal och öfriga tillgångar. Lokalen är nemligen, efter reorganisationen, till en vida större del än förut upptagen af dels äldre, dels nytillkomna samlingar, hvilka alla deremot numera äro ordnade och för allmänhe - — 320 — ten tillgängliga, så att, oaktadt de förut till bostad åt Föreståndaren upplåtna rum, äfven äro för samlingar m. 111.
Rotcrings-skyldigheten inom, Elfsborgs län och Dahlsland, motioner angående Rottne å och Ronneby köpings redd, om anslag till upprensning af Ruckman, om ersättning för förlust, uppkommen genom lör hög uppskattning af hans boställe, åt Häradsskrifvaren C. E. Rusthållare, om ändrade föreskrifter angående desses skyldigheter dels då manskapet beordras till fångbevakning, dels under krig » om sammandrag af författningar angående deras och manskapets vid kavalleriet ömsesidiga åligganden » om rätt för, att utan officerares inblandning afsluta kontrakt med hussar Register öfv. Eib. t. R. I Ståndet. b. 4 Juli a. a. 8 Aug b. 6 Juni b. 9 Juni b. 7 Jan. b. 12 Ok t. 82 Prot. 1850—1860. b. 30 Mars 27 Juni a. 5 Sept. b. 28 Juli b. 23 Maj b. 11 Jan. b. 13 Okt. b. 6 Juni b. 26 Mars 27 Juni b. 3 Sept. b. 28 Juli b. 29 Maj b. 22 Maj b. 7 Juli a. a. 8 Aug. g. 9 Juni b. 4 Jan. b. 13 Okt. Bonde Ståndet. b. 28 Mars 27, 30 Juni b. 5 Sept. b. 4 Aug. å. 7 Juli a. a. 8 Aug g. 6 Juni b. 4 Jan. b. 13 Okt. b. 24 Mars 27 Juni b. 5 Sept. 4 Aug. b. 2 Juni b. 30 Maj b. 30 Maj g. 16 Maj CO Ch ö HJ Pj *2 pj 2L fao co p o iz. Da lliks-Ståndens Beslut. 2f S. — • CD CD_| 53 CO p crq V) td CD CO C R. ?! cn ° CD £2. c~S 5' cp 3‘ T3 p’ Qj CO* CO ö "dq* Ridd. o. PresteBorgareBoudeN:0 N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet.
1543 med tillagd underdånig önskan, att åt det blifvande Bolaget i Nåder måtte lemnäs alla möjliga och skäliga förmåner; vid sådant förhållande och då Utskotten anse det vara utan ändamål att nu sätta i fråga huruvida Götha Canals anläggning bordt uppskjutas till en mera gynnsam tidpunkt, tro Utskotten sig med fästad hugkomst på Canal-anläggningens upprinnelse, endast böra skåda ämnet ur synpunkten af det närvarande. Intet tvifvelsmål kan då uppstå om omöjligheten för Bolaget att med egna krafter och nu ägande Publika biträden kunna fullborda Götha Canal. Och Utskotten, som förmoda att med gifna löften och Rikets värdighet skulle vara mindre förenligt, om ett såsom Riksgagneligt ansett och till så betydlig del påbörjadt storverk skulle öfverlemnas att förfalla intill dess efterkommande under mera gynnsamma tider vore hugade att sig af ruinerna begagna, anse sig böra på efterskrefna vilkor föreslå sådant ytterligare biträde till Götha Canals fullbordande, som å ena sidan fullkomligen uppfyller allt hvad af Bolaget skäligen kan förväntas utan att å den andra för mycket medtaga Rikets krafter eller föranleda till våda för dess financiella ställning. 1:0 Bör Götha Canal-Bolaget såsom vilkor för allt ytterligare bidrag till Canalens fullbordan underskasta sig skyldighet att inrätta sin Discont-rörelse enligt de föreskrifter som Riksens Höglofl. Ständer, med hänsigt på Samhällets allmänna fördel, finna för godt meddela för blifvande Discont* rörelsen i hela Riket. a t* ?544 lien. 17 Juli. 2:0 Pa det arbetet efter den uppgjorda pia» nea må kunna utan uppehåll fo tsättas, bor det bidrag sorn meddelas utgå årligen från och med innevarande år; men i frågan om tiden för ett sådarit bidrags fortfarande hafva meningarne varit skiljaktige.