Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men som han ofta gick till stationen för att hemta posten, så lyckades det honom till slut att bli bekant med stationsinspektörens två systrar, – unga flickor, som alltid ansågo sina aktier höjda med ett par procent genom det att de ständigt kunde uppträda eskorterade af en studentmössa. Efter den dagen låg Karl mindre ofta i hängmattan, och i stället kunde han vara försvunnen hela eftermiddagar. Ett par gånger hände det till och med att han försummade kaffet, hvilket Walter förklarade som ett mycket allvarligt symptom. Han såg med skeptisk öfverlägsenhet ned på något så ömkligt som att »slå sig ut.» Det var bara att försumma tid och göra sig löjlig. Han var ytterst artig emot unga damer, när han kom i deras väg, men han sökte dem aldrig. Haqvin hade kommit underfund med att Karl dessutom brukade gå till en dansbana i närheten, der ortens tjenande ungdom samlades om lördagsaftnarne. Walter rynkade förnämt på näsan åt sin brors plebejiska smak, men Karl, som i början var smått generad, hade snart återvunnit sin säkerhet, och nu visade det sig att han hade hela skatter af tokroliga anekdoter, samlade från dansbanan. Haqvin blef lifvad: »Jag tror jag går med!» »Det låter du vackert bli», sade Börje. »Hvarför det?» »Det är ingenting för dig. Vore jag en bland drängarne der, så ville jag inte råda några fina herrar att sticka näsan dit.» »Hvad skulle det göra?» »Komma dit för att grina åt allting och locka flickorna från den klass de höra till, sätta högfärd och tillgjordhet i hufvudet på dem! Det är som om det folket inte vore menniskor så väl som ni. Vore jag en af dem och hade en fästmö i laget, så skulle den herre, som ville vara med der, inte ha långt efter en tröja stryk, det är hvad jag vet.» »Jag skulle inte vilja tillråda någon af dem derborta att försöka», sade Karl och rätade upp sin tunga, välgjutna figur. Börje skrattade och mätte honom med en blick. »Du vet litet hvad du mäktar mot en af oss», sade han.
Jemte nu antydda väsendtligare brister i de arbetsmelhoder, som följas inom Hofrätterne och hvilka i synnerhet böra komma under öfvervägande för alt afhjelpas vid utarbetande af en arbetsordning för dessa domstolar, har ytterligare en omständighet ådragit sig Rikets Ständers uppmärksamhet, nemligen sättet för uppställningen af Hofrättens domar och utslag, hvilka, såsom allmänt bekant är, alltid börja med en så kallad rubrik, sorn upptager icke allenast käromålet, utan äfven det öfverklagade beslutet nära nog ordagrannt, allt sammanhängande i en enda punkt. Denna ofta flera ark långa mening är svärfattlig för hvar och en, som icke är van vid ett så beskalfadt skrifsätt; och den ökar å ena sidan rättsökandes kostnader och, å den andra, i hög grad tyngden af Hofrätternes arbete, utan att något verkligt behof deraf synes vara förhanden. \ ilja parterne se huru Underrätt dömt, så finna de den säkraste upplysning i dess beslut. Ett så vidlyftigt och arbetssarnt expeditions-sätt är ej heller brukligt i Norrige, som dock har en lika beskaffad domstols-inrätlning, sorn Sverige; och hysa Rikets Ständer derföre den öfvertygelse att en förändring härutinnan kan ega rum, hvilket jemväl synes böra åstadkommas medelst föreskrift i arbetsordningen. På grund af hvad i delta ämne sålunda blifvit anfört, få Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, alt som, för befordrande af skyndsamhet och enhet i Hofrätternes arbetssätt, samt, på det större tillfälle, än för närvarande finnes för Hofrätternes tjenstemän att vinna utbildning och insigter under arbetet Ejcpeditions-UIskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 210. 695 derstädes, matte beredas, behof är af dels förändrade dels ock nu saknade föreskrifter angående ordningen för arbetets bedrifvande, E. K. M:t alltså i nåder täcktes låta utarbeta samt utfärda en för ändamålet lämplig och för alla Hofrätterne gemensamt gällande arbetsordning. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Augusti 1851.
Vill det dock ej sina tårar Byta bort mot all din fröjd; Hvar och en dess suck sig blandar Med dess tappra söners andar, Och får mod af Himlens höjd. Rasa då, du verldens plåga, Och ur munnar af metall Spruta ut din afgrunds-låga, Eld och svafvel, kras och knall! Du, som land och kronor skakar, Drif ihop Slavonska drakar; Samla svärmen af ditt hot! Slikt en rättvis sak ej dämpar: När den Högste med oss kämpar, Må all verlden gå oss mot. Hysom nu ett enigt sinne, Alle Svenske Män som en, Och, med våra Barn i minne, Vördom våra Fäders ben! Fordna Sverige oss uppmanar Till den håg, som vägen banar För vår efterverld att gå: Afgrunds-fostret bland oss sjelfva, Låt oss bort åt Ryssland hvälfva; Att de krossas båda två. Bort, att enskild välgång dyrka, När på spel en allmän står! Enigheten ger den styrka, Som ej landsens kraft förmår: Då lär Den, som vi åkalla, Jemnka straffet likt för alla, Eller allom hugnad ge. Det är tecknet, som betyder Lyckligt krig, att slutet pryder Sådan början, som vi se. Starke Gud! som har i händer Menskors hjertan, gods och grund; Monarkiers öden vänder, Tusen år på liten stund: Om ej Du oss segren skänker, Fast vår glaf än modigt blänker, Går vår glans dock snart förbi; Du blott kan vår fiend trycka; Vid din ära bind vår lycka, Att hon god och fast må bli! Ånyo på Konung Carl XII:s Dödsdag. Ju längre tiden lider, Ju mera känns det sår, Som hos de Svenska svider Nu tre och tjugu år. Dock, vördom Himlens vilja! Ej kan en ärlig blod Sig från en kärlek skilja, Som gjort dess glans och mod. Ej Carl oss mer försvarar, När faran nu oss rör! Hans minne likväl varar, Tills hela Sverige dör. Som aftonstjerna, lyser Han i vår mörka natt; Fastän man leds och ryser, Af våra dagar matt. Dock, Carl! när man ser blänka Din stjerna i behag, Kan man till tröst betänka: Man haft en vacker dag.
Distrikt-läkare med befordringsrätt i Norberg, Perna, Skinskatteberg och Ramnäs, deribland två likväl sedan flera år obesatta, en läkare vid Strömsholms stuteri-inrättning, en Bergslags-läkare i Sala, fem Stadsläkare, i Westerås, Arboga (tvänno), Sala och Köping, samt två Bataljons-]akare, tillika innehafvare af hvar sin af förenämnda stadsläkare-befattningar, eller inalles tio läkare att för sjukvården påräkna. Sedan innevånarno i Öster-Wåhla härad, oaktadt flera förnyade sammanträden, icke kunnat blifva ense om uppfyllandet af det, enligt Eders Kongl. Majds nådiga bref den 16 November 1854 fästade vilkor för åtnjutande af beviljadt anslag åt en extra Provincial-läkare i berörda härad, eller att vid stationen upplåta och underhålla lämplig bostad, har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, uti skrifvelse den 26 nästlidne Oktober, under åberopande af samma dag afgifvet förslag till den sedermera i nåder anbefallda allmänna reglering-en af länets civila sjukvård, hemställt, att, den till vederbörandes hörande remitterade frågan om begagnande af Transport R;dr 31,000: 22 Bil. till Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse N:o 51. Transport R:dr 31,000: — ifrågavarande å stat uppförda extra provincial-läkare-arfvode, måtte kos Eders Kongl. Majit anmälas hafva förfallit, dels i anseende till menighetens fortfarande vägran, att anskaffa läkarebostad och dels i anseende till det förändrade skick, hvaruti denna fråga kommit, derigenom att Eders Kongl. Maj:t anbefallt uppgörande af förslag till en allmän reglering af provincial-läkarevården. Beträffande den nu ifrågavarande regleringen, har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande med afseende på vederbörandes i ämnet infordrade och afgifna yttranden, föreslagit dels anställande af tre nya extra Provincial-läkare, nemligen en med 1,500
Ehuru jag således anser RiddarhusFiscals-tjensten icke böra indragas, är jag dock långt ifrån att neka beliofvet af lönetillökning för RiddarhusSecreteraren, för att sätta honom i ett oberoende tillstånd, helst när han med denna befattning icke mera får förena någon annan tjenst. För att kunna åstadkomma en sådan förbättring i hans löne vilkor, tror jag två utvägar finnas. Den ena är, att af Directionens Sex aflönade Ledamöter bibehålla endast tre med arfvode, hvaraf en skulle hafva inseendet öfver Cassan, en öfver Genealogierne och en öfver Byggnaderne; de öfrige Ledamöterne skulle vara honoraire. Mången skulle dock säkerligen med nöje emottaga ett sådant förtroende, och lika nitiskt uppfylla sina skyldigheter. På den tid Frietzky var Ledamot i RiddarhusDirectionen gjordes åtminstone mindre afseende på arf - Den 24 Februarii e. m. 137 vode, än den utmärkelse förtroendet innebar och den nytta man kunde göra. Genom besparing af desse tre DirectionsLedamöters arfvoden, blef en tillgång af 600 R:dr till förhöjning af Secreterarens lön. Vill man ej antaga detta förslag, så är andra utvägen den, att tillåta concerters uppförande i Riddarhussalen, såsom den lämpligaste local i hela staden för sådant ändamål; och derigenom skulle en betydlig inkomst vinnas, som kunde delas mellan RiddarhusCassan och Secreterare!!. Härmed må nu gå huru som helst, så afstyrker jag bifall till hvad Utskottet föreslagit om RiddarliusFiscalstjenstens indragning. Herr Riben, Carl Wilhelm: Med ledsnad borttager jag tiden genom yttrande i ett ämne, som för Sveinge är ytterst likgiltigt, nemligen i frågan om RiddarhusFiscalstjenstens indragning.
— För att åtminstone undvika att denna beskattning skulle blifva nödtvungen, har det blifvit ifrågasatt, att lemna skollärarne samma frihet att sända eller icke sända representant, som komministrarne nu åtnjuta. Men Utskottet bar af flera skäl funnit detta olämpligt. Samma svårighet, sorn 1111 någon gång i afseende på komministrarne yppat sig, skulle då troligtvis ganska ofta i afseende på skollärarne uppstå, nämligen huru det skulle förhållas, då inom ett stift olika meningar om representations-rältens begagnande uppkomme. Hurudana bestämningar man ock härom i Grund-lagen ville gifva, biefve dock följden, antingen att en stor del skollärare blefve underkastade det tvång man vilie undvika, eller ock alt denna representålions-rätt lika litet, som komministrarnes, komme att begagnas. Men delta sednare förhållande anser Utskottet icke böra få ega rum. Representationen är icke till för individernas enskilda gagn och fördel, ulan för allas gemensamma väl. Om detta väl nu fordrar, att en samhällsklass skall af sine medlemmar sända representanter, kan denna fordrans uppfyllande icke öfverlemnas åt individernas godtycke, ulan samhället måste utkräfva dess 0 v i I - korliga fullgörande. — Då det är en i afseende på vår representations aflöning genomförd grundsats, att representanternes vistelse vid riksmötet skall bekostas antingen af dem sjelfve eller af de väljande, samt det icke heller, såsom inom Universiteterna, linnes någon för Elemenlar-läroverken gemensam fond, hvarifrån kostnaden kunde bestridas, så finnes för alhjelpande af ifrågavarande svårighet blott en enda utväg, nämligen den, alt så inskränka representanternes antal, att kostnaden icke för de representerade blilver kännbar. En dylik nedsättning i antal är ock i det hänseende riklig, att skollärarne eljest skulle i förhållande till sitt antal sända flere representanter, än andra samhällsklasser, hvilket hvarken är rätt eller be höfligt. Icke heller är Preste-Ståndet, som för riksdags-arbetet i Utskotten kunde behöfva någon förstärkning, i behof af en sä stor tillökning, som den af 13 nya ledamöter.
Nej se hofbagaren; han ser minsann ut som BAGAREN. brunnit hela natten. Åh, jag har sett två tusen en lucka... Det skulle ha drömts vaket då, för ugnarne ha småbröd och tre tusen klenätter gå ut och in genom MUNSKÄNKEN. och sex åmar Franskt, så här blir nog vilda lifvet, var säker på det. Och jag har stuckit upp tio oxhufven Rhenskt BARBERAREN. ras af så många regenter och regentinnor som det finns herrar och fruar. BAGAREN. Här är då aldrig annat sedan riket började rege Sch! BARBERAREN. Ingeborg med sin amur Knut Porse som tyckes bära Först är det Enkehertiginnan, konungamodren FOLKUNGA-SAGAN. sin kappa på en kejsares axlar; Så är det den riknet Erik... har Ni nånsin hört talas om en bikonung? tiga konungen Magnus med sin bikonung, gossebar MUNSKÄNKEN. Nej, men om en bidronning! BARBERAREN. ha vi den riktiga dronningen Blanche som regerar Mycket roligt sagdt! mycket roligt! Nåväl, så med sin amur, Bengt Algotsson. Och sen kommer den lilla bidronningen Beatrix, ett flickebarn vigdt med gossebarnet. Men öfver alla dessa regenter regerar den stora fränkan Brigitta, som väl en gång blir kallad den Heliga! hon regerar visst ända ner till påfven i Rom... BAGAREN. Avignon, heter det nu! BARBERAREN. lertid, aldrig har Sveriges rike varit så mycket regeradt som nu! Avignon eller Rom, det är frågan, Bagare. Emel MUNSKÄNKEN. garn bli sanndrömmad på hans vägnar. Håll tand för tunga, barberarn, annars kan ba FÖRSTA AKTEN BARBERARN. aldrig höra talas om galge eller bila, ännu mindre om torn eller stock och allt det där har sina goda grunder, si! Han är själf son af en ihjälsvulten tornhermåste gå under bilan; så han vill aldrig röra vid den strängen. tig, och hans syskonsbarn, som skulle haft tronen, Åh bevars!
Öfversättning för Idun. Hälsad vare guden! Hans första stråle gjuter ett rosenskimmer öfver takfrisen på gudinnans ofullbordade tempel, en rival till Par tenon. Strålen faller på det långa tåget af unga flickor med halsband af torkade fikon, på nakna ryttare på flöjtspelare, s o m balansera på ett b e n. alla få de lif af spelande skuggor o c h dagrar. Solguden själf, vid ett strålande morgonlynne, lofvar det andäktiga A t e n en härlig dag, oberörd af de heta vindarna från Afrika. D e är konstnären, som, jagad af sin brännande tanke, anfaller den relief han gjort utkast till kvällen förut. Han hugger — mejsel o c h hammare återljuda o c h uppväcka rundt omkring legioner af fåglar. De tunga kärrorna m e d frukt o c h grönsaker rulla bullrande fram öfver gator o c h torg. Den klumpige b o n d e n från Akarnanien drifver m e d stötar af piken de rytande oxarne till slaktning. Barberaren öppnar sin butik. Slafvarne springa brådskande om hvarandra m e d korgar o c h amforer, medan unga slafvinnor vattna den dammiga stenläggningen i portikerna. Svalkan från de fuktiga stenarna stiger u p p til 1 den morgonfriske arbetaren uppe på ställning-en. M V i n d e n tillför h o n o m friska fläktar från hafvet, blomsterdoften från Ättika o c h sorlet från hamnstaden, Pirens, som vaknar till lif. Där nere är d e t oro och buller. Bildhuggaren upprepar för sig själf skaldens vers, under det hans hand i marmorn täljer Apollons bedrifter. H ä r presiderar hjälten vid musernas lekar. Längre bort förföljer han Dafne i skogens skymning. utan att ansträngningen vanställer hans lugna skönhet. D e n unga herdinnan flyr undan. H v e m k o m m e r där nere p å tåspetsen för att akta sina fina skor för vätan, fager som Paris på lyckostråten?
7 Utdrag af Protocollet, hållet i Rikets Högloft Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskotts Plenum, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, den 7 Januarii 1829. S. D. .Herr Domprosten Lindman anförde: Jag kan så mycket mindre deltaga uli detta Utskottets Beslut, som jag finner det hvarken förenligt med Kongl. CirculaireBrefvet af den 29 Januarii 1819, om n)'a Psahnboke.ns införande vid den Allmänna Gudstjensten, ej heller med detta Utskotts, den 8 November 1823 afgifne Betänkande om den nya Evangeliibokern Kongl. Maj:t förklarar i det förra: ”an - gående antagandet och bruket af den nya Psalmboken, bafve AVI för det närvarande icke velat påbjuda något uteslutande bruk deraf, utan boren J derom underrätta vederborande Presterskap, att i de Församlingar, som icke sjelfve förena sigom formligt antagande af denna nya Psalmbok , kommer den äldre, att äfven hädanefter nyttjas, dock så, att vid Gudstjensten helst de Psalmer väljas, som stå i bägge Psalmböckerne, och böra igenfinnas i den nya , medelst ett bifogadt Paralel-Begister.” Med hänseende til] ofvannämnde Höga Stadganden erinrade sig Utskottet : 8 Bil. t. Besv. och Oecon. Utsk. Bct.ch. N.o ao det genom Öfverhetens visa försorg är så föranstaltad t, som vid åtgärder af detta slag finnes vara högst vi g tigt , att ingen öfver talas eller förbiudes, än mindre tvingas emot sin vilja till deras vidtagande, så länge vanan och tillgifvenhet dertill föranleda, helst, enligt hvad Utskottet tilläggers det nja och förbättrade verkar småningom, men siikert, och dess framgång blifver förnämsta profvet på dess behof och duglighet.” Uppriktigt erkänner jag vår nja Psalmboks utmärkta värde.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga Stånden, nemi. från PresteSt. af den 3 och 4 dennes, samt frånBorgareSt. af den 1 dennes. Lades till handlingarna. Lades på bordet nedannämnda från Utskotten ankomna utlåttn och betänktn, nemi. från StatsU tskottet: N:o 181, i anledn. af erhållen åteiremiss på SlatsUtsk:s utlåt. N:o io3; N:o 182, i anledn. af erhållen återremiss på StatsUtskts utlåt. N:o 68; Den 8 Juli e. m. 387 Nio 183, i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s betänk. Nio 83, angide C. A. Karlbergs ansökning om förlängdt arrende af Hogsta, Lombarudd och Norrby hemman på Lofön; N:o j84, ang:de soldaten Wetterströms underd. ansökning om eftergift till hans förmån af Kronans rätt till ett efter sökandens stjufmoder fallet dana-arf; Nio 185, i anledn. af väckt motion, om nedsättning af den uti sju socknar af Helsingland utgående kronotionde till det belopp, hvarmed den utgjorts år 1789; Nio 186, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de be loppet af den beling lig tids förlänings-spanmål, som vid ledigblifvande pastorat bör bibehållas och om återstodens användande; Nio 187, i anledn af erhållen återremiss å Utskis betänk Nio 81, röride S. F. Lannges ansökning om prolongation af arrendet å Lunda kronohemman eller skatteköp derå; Statsoch BancoUlskotten: Nio 4> ' anledn. af K. M:s nåd. propos. till R. St., angide ökade tillgångar af Manufacltir-discontens utlåningar; BancoUtskotlet!
Kollegium tillstyrker dessutom: att förvandling till penningar af bråktalen i persedelräntan och uteslutande af runstycken i penningeräntan måtte ega rum vid hvarje eget hemman, äfven om det icke uppgår till hell mantal, och vid hvarje för sig sjelf bestående lägenhet eller mantal, dock icke klufne delar af ett hemman; att all spanmålsränta, härunder mjöl och malt inbegripne, bör utgöras i de sädes-slag, hvaruti kronotioriden inom socknen af ålder utgått eller bör utgå, der ej särskilda föreskrifter derför lägga hinder i vägen, att den hvarje hemman eller lägenhet åliggande ränta må i jordeboken upptagas endast under titel af Ränta, med uteslutande af nu brukliga benämningarne: jordeboks eiler ordinarie ränta, mantalsränta, termineller salpeter-skatt eller extra ordinarie ränta, årlig ränta, landtågsgärd, vinterkörsel, boskaps-, skjutsfärdsoch dagsverkspenningar. Härförulan har Kollegium, jemte åberopande i vissa delar af sitt under den 19 Oktober 1842 afgifna utlåtande och af Kommittorades för beskattningsväsendets förenkling den 30 April 18-17 afgifna betänkande, ansett nödvändigt att, för kontroll vid ränteförenk1 ingens verkställighet och till reda för framtiden, i den först upprättande - jordeboken både samla och nya förhållandet med räntorna böra intagas, och att dervid de persedlar, hvilkas betalning beror på markegångspris, införas med det värde, hvartill de vid ränteförenklingen blifvit beräknade, äfvensom att de persedlar, som förvandlas till penningevärde, härvid upptagas, då gamla kronovärdiet framdeles blir öfverflödigt. Särskildt har Kollegium ansett sig, för bevakande af så väl Statens, som den enskildes rätt, böra tillstyrka det stadgande, att de nya räntornas utgörande icke må vidtaga förr, än uträkningen deröfver blifvit vederbörligen granskad och godkänd. Kollegium hemställer äfvenledes att ett stadgande om de så kallade Spillmarkernes uteslutande från all beräkning måtte meddelas. Kongl.
Dä nian naturligtvis icke liar någon rättighet att uttaxera dessa 105,000 rdr, blir förhållandet så mveket svårare. Det synes mig orimligt att fästa ett sådant vilkor vid den bana, som nu är i fråga att beslutas. Att medel af II. St:r skola anvisas, men endast begagnas i den händelse, att, uti en alldeles oviss framtid, en annan summa kan af enskilde samlas, ett sådant beslut kan jag åtminstone för min del icke biträda. En annan otydlighet uti reservationen är att det der heter, att medel skola sammanskjutas »från de orter, hvilka af banans anläggning ega fördel». Hvilka äro då dessa orter och hvem skall afgöra delta? Är det K. M:t, sorn skall sägn att de och de orterna hafva fördel af denna bana och inga andra orter ? Men, om nu K. M:t misstager sig. då dessa orfer aldrig blifvit hörda i frågan? Man skulle således inlåta sig i en mängd svårigheter, hvilka jag icke inser huru man skall kunna öfvervinna. Jag vill upge ett exempel: Östergöthland i allmänhet kan väl icke anses hafva fördel af Örebro Halsbergs-banan, ty det är vissa delar af Östergöthland, t. ex. kuststräckan kring Waldemarsvik, Ydre härad m. fl., som med Örebro hafva ringa förbindelse. Östergöthland i sin helhet är således icke den ort, som skulle deltaga uti dessa kostnader. Men huru långt sträcker sig den del af Östergöthland, som det i första hand tillhörde. Det är en ganska betydlig del af Tf r, ii 25 April t. ra. 331 denna provins, som skulle hafva fördel af den banan, nemi. den, sorn afsänder sina varor till Norrköping, Utaf den trakten, som ligger söder om Götha kanal, har den närmast der intill liggande icke någon egentlig nytta deraf; men söder derom ligger en ort, sorn tar sitt tackjern npifrån Nora, t. ex. Boxholms bruk. Således har dettii bruk betydlig nytta af jernvägen. Men huruvida Boxholm fortfarande kommer att hemta sitt tackjern derifrån, beror naturligtvis på egaren, äfvensom att lemtia upgift derom.
Marknader i Slättäng, förändrad reglering deraf 8 21 — b. 5 Febr. b. 5 Febr. b. 1 Febr. b. 5 Febr. Mathematiska Tabeller, inköp af en machin för 4 1 294 — b. 15 Aug. b. 14 Aug. b. 15 Aug. å. 15 Aug. 189 Svar på återremiss .— 4 1 528 — a. a. 21 Aug. a.a.20 Aug. a. a. 21 Aug. 1. b. 21 Aug. Matlag, angående dess beräknande — 7 2 8 — b. 50 April b. 19 April å. 25 April 1. b.19 April Svar på återremiss — 7 2 55 — a. a. 25 Aug. a.a. 25 Aug. a. a. 23 Aug. a.a. 25 Aug.
Hamburg, Grosse Bleichen 10, Beläget ty mil till hats utanför Oroust mellan Lysekil och Marstrand. Ypperlig 9StF~ Endast äkta med vårt skyddsmärke Cascara Sagrada piller rekreationsort. Hafsluft. Segling. Fiske. Salta bad. Luftbad. Gyttjebad. Massage. » Canfield ». Sjukgymnastik. Elektricitet. Utförliga prospekt sändas på begäran. Medicinska för(lösande piller) Garantibevis medföljer hvarje arm frågningar besvaras af Badläkaren FKEDKIK LINDSKOG, adress till 1 juni Stockförsäljas ä 1.50 pr flaska å apoteket Gripen holm, Klara Östra Kyrkogata 8. Rikstclef. (G. x i Alla slags bad, i f H~E RÄÖEN 1 Kärringöns Hafsbad, 2 Canfleld Armlappar. Sv. Panoptikon | Stockholm. * * * HOFLEVERANTÖRER TILL H.M. DROTTNINGEN AF ENGLAND. PICKLES, SÅSER, MARMELADER. ERHÅLLAS HOS ALLA STÖRRE SPECERIHANDLARE INOM RIKET. BORG. BEGÄR PROSPEKT. NORRKÖPING. Köp Godt Santos-Kaffe ä 6 0 öre p r kg. ipg M O Q^ * * 5 0 Fin-fint Santos af nya skörden, MYCKET GODT 0: 90 PR KG. E D E P A R I S. Extra l:ma D:o. högsta kvalité, MED FIN AROM OCH FULL STYRKA D I vo vso VSO P VVSOP F. M A R T E L U s C0GNAC. HEMKOMMEN FRÅN PARIS, MEDFÖR ETT STORT URVAL PARISER MODELLHATTAR, Gustaf Adolfs Torg nx 14, GODTGÖR Å SPARKASSERÄKNING 5 %. A HVARJE bok KAN LYFTAS INTILL kr. 1,000 I MÅNADEN UTAN SÄRSKILD UPPSÄGNING. (G.