Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs meddeladt Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocoll för den 13 dennes, enligt hvilket Bonde-Ståndet dels afslagit Be vi 1Lnings Utskottets Utlåtande, N:o 36, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o 9, angående åtskilliga motioner om stämmoböters upphörande eller förminskning, dels inbjudit Med-Stånden att i detta beslut med BondeSlåndet sig förena; men denna inbjudning blef icke af Borgare-Ståndet antagen. Från Heder v. B onde-Ståndet. S. D. Föredrogs och upplästes Stats-Utskoltets Memorial N:o 417, angående handläggning af frågor, rörande disposition af den lill allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Bmco-vinsten. B inde-Ståndet fann, alt något annat Utlåtande i anledning häraf icke erfordrades, än all Stats-Utskottet, genom utdrag af Ståndets Protocoli, skulle underrättas derom , att Ståndet ansåg det vara tydligt och klart, att frågan om användandet af berörde andel af Banco-vinsten borde af Stats-Utskottet bandläggas, på grund af Bonde-Ståndets den 20 i denna månad fattade beslut, hvilket redan är vordet genom Protocolls-Uldrag Utskottet meddeladt. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch Lag-Utskottens på bordet hvilanda Betänkande N:o 118, i anledning af väckt motion om tillökning i aflöningen för värfvad soldat, som utöfver en viss lid varit i tjenste» anställd, blef samma Betänkande af Ståndet bifallet. 52 Prol. Utdr. d. 27 Jan. 184*• S. D. Lag-Utskoltets följande Utlåtanden blefvo' nu åter foredragne: N:o 171 öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 122, i anledning af väckt fråga om upphäfvande eller ändring af Kongl.
Utskottet hade bordt yttra sig i afseende på framtida dispositionen af de medel, 5 .daler silfvermynt för hvarje, hvilka, enligt 1686 års General-indelningsverk, blefvo tillagde ifrågavarande under-officerare såsom inqvarterings-penningar, och sedan år 1731 uppburils af rotehållare, som lemnat husrum, vedbrand och mulbete.” Bihang till R. St. V STOCKHOL M, Lundberg SC Comp. 1845. Statssamt Allm, Besv.- och Ekon.-l)iskoltens Betänkande, N:o 3j. 1 N:o 57. Ank. lill Exp Disk <1. 17 Jan., kl. 11 r. m Betänkande, i anledning af äts kill i tja motioner, dels om Stämmo b ii • tcrnes nedsättning och fördelning, dels angående Straffbötertie för försummad inbetalning af Krono-utskgldcrnc i Stockholms Stad. 1 berörde ämnen hafva följande motioner blifvit väckte, nemligen: Inom Hed er v. Bonde-Ståndet: af J. Kylander från Wermland, med förslag, att Rikets Ständer skulle bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den i5 Juli böter , och, i händelse Kongl. Maj:t funne det vara af nöden, att böter borde ega runi för försummelse vid krono-utskyldernes erläggande å uppbördsstämma, de från äldre lider i detta afseende gällande författningar måtte uppiifvas så, att den, som vid uppbördsstämma försummade att sig anmäla såsom lillstädesvarande, skulle anses förfallen till ia skillingar böter; af P.
Artilleri-Fördelningen. Se Krigs-Collegium. Arvidsson, Assessorn C. N., arfvode åt, II s 510. Arvika, om Stads-Privilegiers meddelande åt Köpingen. Motion, remit. till Ekon. Utskottet, II s 1212 Se Köping, om anläggande af, i Frycksände socken. Aska, tillåten till Utskeppning, III s i32 — i45. Assignationer, om inlösen af Pilial-Disconternes; Motion, remit. till Statsoch BancoUtskotten, II s 1144». **48, 1153. Utskottens Betänkande, IV 2 s 1235, 1236, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 337, af BorgareStåndet, IX s 354, af PresteStåndet, IX s 36g, af BondeStåndet, IX s 379. 1— om nödig åtgärd, till betryggande af säkerheten i afseende på de, som komma att utfärdas från Vestra och Löne-Contoiren. BancoUtskottets Memorial, VI 2 s 175, remit. till LagUtskottet, lis 1245. AssistanceContoiret, åren 1819, 1820, II s 445 > 775 —- 780. vid förvaltningen af, hafva Revisorerne ingenting anmärkt, IV 1 s 279. —- — om indragning af, Motion, remit. till Stalsoch BancoUtskotten. Se NumerLotteriet, om indragning af. om StatsUtskottets Betänkande, IV 4 16 s 666— 708, Lif. af PresteStåndet, IX s 1025; återrem. af Adeln, IX s io48, af BorgareStåndet, IX s 1067. Underd. Auctioner, om afskaffande af förseglade anLnd vid Krono-Upphandlings-Motioner, remit. till Statsoch Ekon.
Nu har Hr Lefrén utvecklat, att det är och måste blifva en karaktersskillnad mellan personer, som sitta för en eller flere riksdagar, då åldern föreskrifves olika för den i ena cathegorien, emot i den andra; men då han säger, att en person, som är 25 år gammal, möjligen kan äga samma insigt»' som den, hvilken är 35 år, sä glömde han måhända att tillägga, alt det är klart, att den yngre mannen med den större skickligheten bör hafva företräde lill den öfre kammaren framför den äldre med den mindre graden af skicklighet, och således finnes deruti en bestämd karaktersskillnad, hvadan jag tror, att det vore alltför myckel vågadt att förlita sig på en lag-§, som icke kan vara annat än ett reglemente, sorn hindrar naturen af saken. Någon annan karaktersskillnad än den som består deruti, alt den öfre kammaren får tillfälle och rättighet att pröfva hvad den nedre beslutat, och kunna skicka det tillbaka, det är den enda nationella grundsats, som kan uppgifvas för de 2:ne afdelningarne, så att den l:sta icke skall öfverrumpla sig sjelf, utan genom den öfre kammarens pröfning fä ett tillfälle alt reclamera sitt beslut. Det är endast dä, när begge kamrarne utgå ifrån folket, när de icke positivt afskiljts genom någon fantastisk karaktersskillnad, som icke kan beskrifvas, det är endast derigenom, som folkfrihetens vårdare, riksförsamlingen, kan få någon styrka, och det är endast då, när man äger en riksförsamling med intrinsek styrka, som en Konung lärer sig att respectera en sådan riksförsamling. Hvad Hr Lefren för öfrigt yttrat om Ståndens företräden såsom sådane här i Sverige, eller ståndsprincipen, ber jag alt få något granska. Han sade sig hemta det väsendtligaste stödet för ståndsprincipen här i,Sverige derifrån, alt dessa Stånd allt hittills och än i denna stund visat sig äga lugn och styrka.
Från stats-obligationernas belopp skulle likväl afdragas summor, motsvarande den minskning i faslighets-bevillning, hvilken frälsehemmanens försämring medförde. Någon särskild bevillning till ränta å stats-obligationerna behöfdes icke, ty denna erhölles genom den högre årliga skatt, som egarne af frälsehemman dädanefter skulle betala och egarne af skattehemman komine att erlägga för lindring i menighets-besvären. Samma 50 R:dr, som en säteri - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 76. 15 egare skulle, enligt föregående exempel, betala i ökad skatt för sitt hemman, återfinge han såsom ränta å sin stats-obligation. Enahanda förhållande blefve det med godtgörelsen för menighets-besvären. Samma belopp, som Kronan derföre erlade till de betungade frälse-egarne, återfinge hon af de lindrade skatte-egarne. Endast till godtgörelse för ordinarie rotering och möjligen andra krono-besvär, hvilka skulle drabba det ypperliga frälset eller annan privilegierad jord, utan att lemna Kronan någon inkomst, eller skatteoch krono-hemman någon lindring, samt till infriande efter hand af stats-obligationernas kapital-belopp, skulle nya anslag behöfvas. Ville man icke öka rotering eller rustning med nytt manskap, utan i stället taga vakans-afgift, så minskades beloppet af de eljest erforderliga nya anslagen. Fördelarne af den sålunda föreslagna skaltejemkningeu skulle enligt motionärens tanke bestå deruti: l:o att Kronan finge ökade ordinarie inkomster och möjligen äfven rotering, hvilka ej kunde minskas eller upphäfvas utan konungens samtycke. 2:o att egare af all annan jord, än skatte, blefve, lika med dessa, för framtiden tryggade mot ingrepp i deras egande-rätt. Man hade å ömse sidor förekommit alla efterräkningar, för de åt fordne egare beviljade förmåner. 3:o att i den mån stats-obligationernas infriande fortginge, blefve en del af de ökade grundskatterna öfverflödig till de inlösta förskrifningarnes förräntande.
Utskottets i Utlåtandet N:o 3o afgifne förslag till förändrad redaction af arbetad Bronz, enligt hvilket rubrialla lien skulle blifva: Bronz: arbetad, alla slug, med ett gemensamt värde af 4 R:dr och införselstull i R:dr skålpundet, hafva 3:ne Slånd godkänt; hvaremot Preste-Ståndel beslutat, att bestämmelserna för så beskaffad Bronz skulle blifva följande: Bronz: arbetad, förgyld, 6 R:dr värde och 2 R:dr införselslull per skålpund, samt andra slag med eller utan jörsiljring eller pläter ing, 4 R:drs värde och i R:drs införselstull skålpundet. Så vida icke Preste-Ståndet från träder detta dess beslut, måste omröstning anställas, dervid Utskottet föreslår följande voterings-proposition: 20 i:o. Den, som godkänner Utskottets förslag till redaction och bestämmelser å omförmälde vara, nemligen: Bronz: arbetad, alla slag, med 4 R.’dr värde och i R:dr införselstull, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antagas följande bestämmelser: Bronz: arbetad, förgyld 6 R:dr värde och 2 R:dr införselstull per skålpund, och andra slag, med eller utan försilfring eller plätering 4 R:dr värde och 1 R:dr införseIs-afgift skålpundet. 100 Bevillnings-Utskoltets Memorial, N.-o 41. b) alt å rubriken Marin-Metall bestämma 5 procents införselstull, men sorn Borgare-S andel, med gillande af den åsätta tullprocenten, ansett rubrikens lydelse böra blifva: Marinmetall eller annan composilion, i form af bleck till förhydning af fartyg, så lärer, i fall sistberörde beslut vidblif ves, omröstning blifva af nöden, enligt en så lydande voterings-proposition: 202:0.
Maj:t hade Justitiae-Ombudsmannen, i anledning af dessa förhållanden, under den i5 November i83o, i underdånighet hemställt, att, derest detta fästningshäkte skall förblifva depot för cessionanter och andra mindre förbrytare, hvilka icke Lag-Utskottets Utlåtande N:o 79. 7 böra eller kunna sammanföras i tvenne rum, sorn af lif stids fångar och andre grofva brottslingar äro upptagne ,. Kongl. Maj.t i Nåder ville inse behof vet af flere fängelserum; med förmälan derjemte: att, o vilkorligt och utan sammanhang med berörde depot, qvarstode behofvet af utvidgad anstalt i Länsfängelset för by sättningsrum, hvartill ingen lämplig eller ledig local inom fästningshäktena funnes, så länge som alla LänsfAngar skola derstädes insättas. I betraktande af hvad sålunda förekommit och då af Justitiae-Ombudsxnannens allmänna redogörelse tillika upplyses, att verkställighet af de före sista Riksdag beslutade såsom högst nödvändiga ansedda tillbyggnader å Länshäktena i Carlstad och Gefle, sedermera icke följt, tror Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Höglofl. Ständer, att hos Kongl. Mäj:t i underdånighet anhålla, det Kongl, ålaj:t i Nåder täcktes låta tillse, att der, enligt hvad Justitice-Ombudsmannen sålunda anfört, de allmänna fängelsena till den grad sakna nödigt utrymme, att hinder möta för lagens behöriga verkställighet, eller för en, till vidmagthållande af ordning och sedlighet, angelägen fördelning af fångarne, äfvensom i allmänhet på de ställen, hvarest dylika anmärkningar eljest möjligen ega rum, bristfä nigheterna mätte varda afhulpne, i den. nion tillgångarne sådant medgifva. I anledning af Justitixe-Onibudsmannens i dess allmänna Redogörelse gjorda framställning derom, huruledes Rikets Höglofl.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Juli kl. 2 c. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Skrifvelse, angående Pension åt Amiralen G. af Klints Enka. (U. A.) Uti Nådig Skrifvelse af den aölte sistlidne Maj har Kongl. Majit gifvit Stals-Utskottet tillkänna, att, sedan vice Amiralen och Commendeuren al Kongl. Svärds-Orden med Stora Korset m. m. Gustaf af Klint den 3o:de förutgångne April med döden afgått, Kongl. Majit ansett Sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på den nytta, nämnde vice Amiral tillskyndat de förenade Rikenas så väl Örlogssom Handels-sjöfart, medelst det af honom, under 42 år, intill sin död, fortsatte Sjö-charlae-arbete, ett verk, sorn gjort författarens namn frejdadt bland Europas alla navigerande nationer, samt, med anledning häraf, velat föreslå Utskottet att, såsom en billig gärd af agtning för den bortgångne embetsmannens förtjenster, hos Rikets Ständer göra framställning om beviljandet af en årlig pension, till belopp af 800.R:dr Banco, åt bemälde vice Amirals efterlemnade enka, som med elfva barn, af hvilka nio äro oförsörjda, befinner sig i mindre lyckliga omständigheter. Då, enligt Kongl.
Sif $iöei*©ommifiet od) SirfdmeDel i lod eller fajf ©genbom, Capita! ocf> $orbringar, font tillfalla anDre arfvingar, ätt i rätt upp* od) neDftiganDe leD, eller fpjfon od) Derad barn, Sre procent; efteclefvanDe SKafad rätt i boet lif väl från afgift unDantagen,. 45 Sif gtbefCommtf, font f)äDanefter jfiftad titt Slrfvinge, ffplD eller ojfplD perfon, Sio procent, utan att Söontflolarne, efter ©tiftarend DÖD, må §iDei* ©omtnijjérefvet till bevafanDe i protocollet intaga förr än ffprft blifvit, att af* giften är gulDett eller fäferf)et för Dettfamnta l)oö Uppbörbdmannen ftäUD. «£)vaD i öfrigt i anfeettDe till controllett öfver ofvannämnDe bevillning af Sejlamente, ©åfvor ocf> Sirf jfall iafttagad, Derom länDer till efterrättelfe Jfongl. Majrid 9?åDiga ifuttgörelfe t Detta ämne Den 11 ^December 1811. beviUitingen af faft ©genbom utgår efter Det i berörDe affeenDe Derå fift jätte värDe. Sif $t)nD erlägged bevillning meD $em för *£)unDraDet af värDet. Sif <2Binfter på 9?umer*Sotteriet od) Dplila anDra inrättningar, $em procent, Då vittflen utgör från od) meD Sio till od) meD femtio £>v:Dr; mett, Då Den fitger Deröfver, erlägged femton procent, lif väl meD afDrag af Det infatta beloppet.
Jag vill ej se saken ifrån den mörkaste sidan, men jag önskar, att om icke denna kris har någon annan fördel med sig, den åtminstone måtte draga läckelset från deras ögon, som ännu icke hafva insett nödvändigheten af en representations-förändring, hvilken, när den kommer till stånd, efter hvad jag hoppas, skall befordra enighet och kraft i förhandlingarna, hvilket synes vara fåfängt att förvänta af detta /j-kammarsysteme, som jag helt och hållet ti 1 Iskrifver det bryderi, hvaruti vi nu kommit. Har det dock verkat derhän, att beslut om representations-förändring derigenom kan åstadkommas, så anser jag detta, som man nu å begge sidor tyckes beklaga, vara det lyckligaste, som kunnat hända oss. Jag vill ej upptaga hvad som blifvit yltradt om vrängda framställningar och dylikt, för att ej åstadkomma ännu mera split och oenighet, utan förbigår allt sådant. Återstår således blott att yttra mig om det slutliga förslaget i Gr. Frölichs reservation. Gerna skulle jag vilja biträda detta eller något annat dylikt förslag, som kunde åter bringa i ordning hvad som kommit i oordning, men jag beklagar att jag, lika roed många andra, det icke kan, emedan jag ansei\ det vara stridande emot grundlagen. Hr Stjerngranat, Gustaf: Det är med anlédn. af Gr. Frölichs redogörelse för det Ståndets beslut, som grundlagt voter:s-propos:n öfver anslaget till Krigs-coll:m, som jag ber att få hänvisa Grefven lill det prot.utdr. från BondeSt. som bär upplästes, när frågan förevar, och hvaraf synes, att BondeSt. bar beviljat ansläget till Krigs-colbm sådant det hittills har utgått, fastän beloppet sedan med siffror finnes utfördt till 666,666 r:dr 32 sk. b:co.
Orsaken, hvarföre liden från den IS December till den IS Januari, då årets största kyrkohögtid infaller, blifvit från bran vinstillverkning undantagen, är lätt att inse. Gerna skulle Utskottet önskat att från bränvinsbränning äfven frilysa Påskhelgen, men härför har hinder mött deruti, att bräimingsterminerna måst ställas på jemna månader samt att Påskhögtidens infallande vexlar under tiden mellan deri 22 Mars och den 25 April. Tiden mellan April och Oktober anses för näringens utöfning mindre tjenlig. Skälet åter, hvarföre Utskottet icke vågat att under alla de fem bränningsterminerna helt och hållet frigifva näringen, är det, att Utskottet, så länge deras antal, som sysselsätta sig med briinvinshandteringen, ännu är så stort, befarar att en längre utsträckning af bränningstiden kunde förorsaka en öfverdrifven tillverkning samt superiets tilltagande i följd af bränvinets fallande i pris. På grund häraf föreslår Utskottet, att bränvinstil!verkning skall, så framt ej högst vigtiga omständigheter föranleda dess inställande, vara tillåten under ofvannämnda fem terminer, men att bränvinstillverkare endast må under en, två eller tre af dessa terminer handteringen utöfva. (Jfr § 2, mom. t och 2.) Emedan bränvinstillverkning ej får utöfvas från kl. 10 om aftonen näst före söneller helgedag till kl. 10 om aftonen å sådan dag, har det blifvit anmärkt, att, när] tillverkningstermin började eller slutade å söneller helgedag och begynnelseeller slutdygnet alltså komme att utgöra bråkdel af helt dygn, anmälningsbeloppen Tor månad komme att innehålla bråkdelar af kanna och afgiften följaktligen att utgöra ojemn t tal. Utskottet har, i anledning häraf, vid slutet af 2 § tillagt 2 nya moment, åsyftande att bringa så väl aumälningsbeloppen som afgiften till jemna tal, hvilka föreskrifter torde godkännas. § 8 (5). Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion har Johannes Andersson från Elfsborgs
Det är således ej en beskattning af 2 sk. på kannan, utan den supponerade möjliga tillverkningen, som skulle göra skatten så hög. Hvar och en, som på landet tagit kännedom om huru det tillgår med allmogens brännvinsbränning, vet ganska väl, att på de sex månaderna — med undantag måhända af Blekinge — ingen tillverkar så mycket brännvin, som här supponeras att han skall tillverka på en månad. Det är i detta förhållande, och alldeles ej i den föreslagna afgiften af två sk., som den höga beskattningen ligger; men om till den supponerade tillverkningen lägges en beskattning af 2 sk., så blir följden den, alt de största olyckor, hvilka man ej anar, deraf för landet komma att härflyta; och jag bekänner, att jag önskar det Den 9 Januari e. m. 5g H. o. Ad. vilie förena sig med BondeSt., och antaga i835 års författning, som är den enda rätta. Jag får öppet uttala den öfvertygelse, att jag beklagar, att inom det Utsk., som utarbetat denna fråga, ej fanns mer än fyra eller fem personer, som praktiskt förstå brännvinsbränning, och som veta huru en brännvinsapparat skall uppställas m. m. Genom en sådan sammansättning af Utsk. och till följe af de olika opinionerna, har brännvinsfrågan nu kommit i det skick, alt jag ej vet, huru den skall kunna redas. Jag tror det rätta vara att återgå till i835 års författning, och jag önskade, alt lt. o. Ad. ville antaga den; men som denna min önskan troligen ej uppfylles, så ber jag blott att i prot. få nedlägga denna tanke. För att komma till slut i frågan, vill jag närma mig Frih. Hamiltons förslag; dock kan jag ej gå så långt som han och tillstyrka i sk. skatt. Jag skulle alltför gerna vilja hålla mig till i sk. b:co för de stora pannorna; men i afseende på de mindre pannorna, t. o. na. 3o kannors rymd, skulle jag önska att skatten bestämdes till 6 r;st b:co, såsom Gr. Hamilton föreslagit. Med denna jemkning i vårt beslut, skulle jag tro att de andra Stånden förenade sig med oss.
1 England t. ex. tror jag ingen är skyldig att aflägga sitt vittnesmål, innan han bekommit ersättning för hvad som der kallas »eundo, morando et redeundo.» I Frankrike är också stadgadt, att alla, som äska ersättning, skola också erhålla sådan. Jag tror således man bör bifalla detta förslag, så vida vi ej äro så fattige, att vi behöfva beskatta fattiga vittnen på deras förlorade dagspenningar. Hr Carleson, Ed v. Henr.: I strid mot den siste talaren anhåller jag om afslag, på den grund, att det icke finnes någon beräkning öfver det belopp, hvartill de af Utsi;, föreslagna ersättningar skulle kunna stiga. Det är sannolikt, såsom en reservant anmärkt, att detta kommer att blifva niodubbelt högre än hvad dylika ersättningar hittills utgjort, och jag tror att Statsverket f. n. ej utan olägenhet skulle drabbas af denna utgift. Då dessutom den författning, som är i fråga alt ändras, ej räknar högre ålder än sedan 1845, borde väl äfven de, som önska en förändring, kunna medgifva något anstånd. Jag anhåller om afslag. Hr von Koch: Det är visserligen sannt, att det varit rätt väl, om Utsk. lemnat en utredning af de blifvande kostnaderna, men, äfven med antagande af den öfverdrifna niodubblingen tror jag dessa icke skola stiga till ett så orimligt högt belopp, som den siste talaren synes frukta. Jag får dessutom erinra, att detta anslag är ett förslags-anslag; och vid en Riksdag, då man varit så frikostig i alla möjliga afs:den, då man gifvit 20 millioner till jernvägarne, och höga löner åt Statens tjenstemän, bör man icke åberopa fattigdomen såsom anledn. att neka en billig ersättning till de allra fattigaste folkklasserna. Jag anhåller om bifall. Den härefter först till bifall å förevide Betänk, framstälda proposm besvarade med blandade Ja och Nej och uppå sedermera framstäld propos. till afslag derå, svarades med starka Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det hail funnit den sednare proposm besvarad med öfvervägande Ja.
I jag har enkom fördjupat mig i skogen för så långt tillgångarna medgifva, åt dem, som ett torp med en skuggande rönn på gården att få läsa i fred. Och nu skall jag mördas! ej böjt knä vid kullerstolen. Första upprinnelsen till denna stiftelse är ett förslag, drucko vi kolja ur ett bleckstop. På kvällen, Jag stiger upp och ropar tillbaka — på som sedan under årens lopp tog en alldeles i skimrande soldager, sågo vi i ett stenröse svenska — att jag icke förstår hvad han annan skepnad än först ämnadt var. V i d en hvit variant af Epilobium angustifolium. säger. Solen lyser på min randiga kullakjol 1734 års riksdag väcktes af friherre C. De höga, smärta blommorna liknade unga och broscherna i min » astra ». Det rör sig Cederhjelm förslag om upprättande af ett konfirmander. åter i skogen, och » mördaren » kommer närFörsta natten bodde vi hos en välvillig mare. Ibland blir det tyst, jag tror han jungfrukloster och fyra år senare upplät landthandlande, som undfägnade oss med vändt om. Men nej, där är han. Han har drottning Ulrika Eleonora Vadstena slott stora fat doftande smultron och oräkneliga gått sjön omkring och kommer nu fram till till detta ändamål, en direktion valdes att taga saken om hand och afsågs det då att koppar kaffe. Därefter med ångbåt öfver mig med yxan på axeln. Jag stiger åter söka inrätta ett stift » för adlige Jungfrur i sollysta fjärdar, genom smala sund och förbi upp — att kämpa för mitt lif. Vadstena, livar est the mot en ringastadgad tusentals holmar. Middagstiden landade vi En helt ung gosse står där och stirrar inskrifningsafgift kunde njuta ej allenast all i en nordlig småstad med vackert läge, på mig med snälla, förvånade ögon. Hans nödig undervisning under uppj ' ostringsåren utan » amfiteatraliskt höjande sig öfver vattnet » mun drar sig till ett bredt grin, och han ock sedermera i all then tid de lefva oförsörg— skulle det heta i * geograflen. Staden har säger något — på finska.