Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 2:no föreg:de Riksdagar har fråga väckts om minskning i den, jemlikt Riksg:sKont:s Reglemente, till 5 proc. bestämda räntan för af Hjelmare kanalverk samlade och utlånte medel till bildande af fond för samma verks framtida underhållande; men R. St:r hafva icke funnit godt att dertill lemna bifall. Då R. St:rs beslut i denna del måste antagas grunda sig på missförstånd om föremålet för framställningen, enär denna hvarken åsyftat eller kan medföra någon upoffring eller utgift af allmänna medel, utan endast en lika skälig som nödig lättnad i den lönlösa Direktms omsorger för kanalverkets bästa, förmodar och hoppas jag att, då förnyad framställning i samma ämne nu af mig vördsamt göres, R. St:r täckas åt densamma skänka erforderlig upmärksamhet, och, såsom en förmodad frukt deraf, jemväl ett af rättvisa och billighet påkalladt bifall. Uti StatsUtsk:s Utlåt. N:o 48, vid 1853— 54 årens Riksdag, besvaras de 2:ne motioner, som dä gjordes för åstadkommande af nedsättning i räntebestämmelsen å den till utlåning afsedda kanalunderhållsfonden, och, jemte utredning af de förhållanden, som ursprungligt gifvit anledn. till samlandet af berörde fond, grundade Utsk. sitt afstyrkande derpå: »Att bolaget förbundit sig att å den i dess egendomar intecknade skuldsedel å 15,000 R:dr b:ko erlägga 5 proc. årlig ränta, och då andra antagliga skuldförbindelser med samma ränta, å ett belopp af 16,000 R:dr, blifvit till Riksg:sKont. aflemnade, förutsattes att R. St:r icke skulle finna anledn. eftergifva de uttryckliga vilkor och förbehåll, derunder afskrifning af kanalverkets skulder till Statsverket beviljats, samt förändra de i afseende å berörde fonds bildande meddelade föreskrifter.» Vidare: att den ifrågasatte räntenedsättningen, om den också af R.
Min åsigt är, att ett litet land, som är ömt om sin sjelfständighet, måste uppbjuda alla sina krafter för att skydda densamma mot roflystna grannar, utan att endast lita på hjelp af andra nationer. Det är på denna grund vi måste ställa vårt försvar. Vi hafva visserligen en stående armé, hvilken är liten, men god som guld, och vi hafva för densamma i beväringen en förstärkning af samma art, men som ännu icke är så upparbetad som den borde, eller i det skick, att den skulle kunna omedelbart vid ett krig inställas i arméens leder. Med den ringa öfning och med den till antalet obetydliga kärna, arméen eger, kunde vi, om fienden landstege, blifva tvungna att draga oss tillbaka och undvika batalj, hvarunder fienden finge fast fot i landet. Deremot böra vi så ordna vårt försvar, att, i samma ögonblick fienden sätter sin fot i land, skulle vi söka att kasta honom tillbaka i hafvet. Arméen bör derföre vara väl öfvad, och likaledes beväringen, så, att den kan genast insättas i arméens leder. Vi måste dessutom hafva en värnpligtig styrka, som kan intagas i depoterna, för att ersätta de luckor, som komma att uppstå inom arméen. Men huru vi än må ställa vårt försvar, så kan, med det vidsträckta område vårt land eger, arméen omöjligen räcka till på alla ställen, utan denna måste i större trupper sammandragas på de mest hotade orterna. Fienden kan dock med mindre kårer landstiga i åtskilliga delar af landet, och det är för att möta sådana, som vi behöfva en landtstorm, hvilken sysselsätter sig med sina vanliga yrken ända till det ögonblick, då fienden landstiger. Man kan ej visserligen begära, att denna landtstorm skall vara så öfvad att den bör våga öppen batalj, men den kan ändå vara Dan 18 Mara e. m. 245 utmärkt bra för att ständigt hindra och oroa, och slutligen uttrötta fienden. Det är derföre skarpskytte-idéen gladt mig.
Län motion onr sammandragning af båtsmansroterne inom samina. Län, jemte ett anförande af Carl Gustaf Bruhn från Hallands Län? Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Fobias Linds från Götheborgs och Bohus Län,. Efraim Larssons från Elfsborgs Län och. Per Nilssons från Christianstads Län serskilda, motioner, . rörande indeldta Armeens indragning till viss del;. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : Johan Petter Brattströms från Wermlands Län serskilda samt Lars Olssons och Lars Johan Geze/ii från Stora Kopparbergs Län gemensamma motion 0111 ändringar i Kongl.. Förordningen, den. 6 Augusti 1Ö41„ angående försäljning' af bränvin;. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: l:o Anders Johanssons från Wermlands Län motion, om revision af. Förfaltningarne i afseende på bergshandleringen;, 2:d Peller Jonssons från Skaraborgs Län motion, alt ordförande r, Egodclnings-räll må utses genom val inom hvarje härad 111. 111.; 3:o Nils Petter Petterssons från, Calma.re Län, motion, om» vissa, än.- 46 Prot.-Utdrag, den 14 Augusti iS44- d ringar i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824, angående vattenuppdämning. S. l). Remitterades till CoustitutionsUtskottet: En af Matts Pehrsson från Stockholms Län, på sätt 29 § Riksdagsordningen föreskrifver, emot Stats-Rådet anmäld anmärknings-anledning, jemte ett af Matts Pehrsson inlemnadt, till Constitutions-Utskottet stäldt lVusegladt Convolut; Stats-Ulskoltet: l:o Fredrik von Zweigbergks från Skaraborgs Län motion, om upphörande af Invalid-inrättningen på Ulriksdal; 2:o Matts Pehrssons från Stockholms Län motion, om anslag af allmänna medel till arfvode åt en extra Provincial-Läkare för Norra delen af Stockholms Län; 3:o Johan Fredrik Dahllöfs från Elfsborgs
Maj ts derå afiåtne Nådiga svar jemväl lemnat dem förhoppning; Och Utskottet får nu tillägga, det Utskottet med tillsyn i underlydande Auctoriteter haft afseende icke allenast på Advocat-Fiscalens verkningskrets, utan äfven på det tillfälle Hof-Rätten uti ett mindre vidsträckt Dom-område eger, att personl gen lära känna dem, som under dess Jurisdiction egnat sig åt Domaregöromålen och att följaktligen vid behof vet af Extra Domare, dertill alltid kunna utse sådane personer, hvilkas skicklighet är HofRätten känd eller och dess egen betjening, samt att genom egne Fiskaler leda och påskynda rnnsakningen uti grofva brottmål. Utskottet har för öfrigt lika litet i denna som andre till dess handläggning remitterade frågor kunnat godkänna den sats, att rättegångar böra genom omkostnader och tidsutdrägt vid deras afgörande försvåras. Den som med skäl går till rätta lider derigenom' obilligt och för den, som af trätlystnad drifver obefogade rättegångar, äro mötande svårigheter föga verkande band. Dessutom tros fitats-Utskettets Betänkande!* ty Bror Utskottet att en påskyndad behandling af räliegårgs ärctider snataie skall minska än oka deras antal.
Gossar vid 14-15 års &amp; Ider, hvilka i allmänhet bruka vara högst intresserade af sjöromaner, skola helt risst ej hafva nlgot emot att f % denna julklapp, och länge bör den ocksh riicka för dem, då den utgöres af ej mindre än två tjocka delar. Hjälten i boken, sjöröfvaren Zappo, kr en Sikta gamaldags romanfigur. Djarf, kallblodig, tapper, ar han en skräck för alla sjöfarande på Medelhafvet, d&amp; han dränker och nedskjuter alla, som vaga sätta sig till motvärn, då han anfaller. B1en på samma gång är han, ej blott bildskön och stolt, utan afven nobel i sitt uppträdande. Och för att vara bof uppför han sig verkligen mycket humant vid Atskilliga tillfällen, det måste medgifvas. En likaledes bildskön hustru &amp; ger han, men iclre förty fördskar han sig i en engelsk miss, som sjöröfvmne tagit till fånga. Och då dennas fastman, en ädel och tapper sjöofficer, får order att förfölja sjöröfvarna och dihunder lyckas befria sin fästmö, ber hon honom skona Zappos lif, dikför att han bemött henne så väl under hennes fångenskap. Fiishnannen utdelar genast befallning om att förföljelserna mot sjöröfvarne skola upphöra, hvilket dock förefaller oss ntigot osannolikt. Nan har svårt föreställa sig, att en officer af personliga skäl vagar handla s % i strid n o t sina order. Sjöröfvaren och hans sköna maka bliha emellertid bida dödade genom ett kanonskott frin ett grekiskt fartyg. Nen för alla hederliga människor, som tagit del i händelserna, är slutet godt. Boken har en nggot gammaldags prägel, men förefaller fullt oskadlig samt mindre uppjagande för fantasien än dylika böcker briika vara. r Lavendera prestghrd af Theodora C. Elmslie. Ofversattning från engelskan af E. Sivverstolpe. Pris 2 kr. Hjältinnan i denna bok är en liten 7-årig flicka, Evangeline, som vaser upp hos sin farfar i Lavenders prästgård. Hennes far ar officer.
Fot utgör 4 sk» 4 rst-> men vid Lif-Gardet till Häst endast 4 sk* 2 rst* Beträffande Kongl. Svea Lif-Gardets Kasern och Kokinrättning, sä kan något omdöme derom utaf Revisorerne ej meddelas, emedan i anledning af Ordförandens, den 4 innevarande månad, till Secund-ChefsEmbetet vid nämde Regemente aflåtna skrifvelse, rörande Revisorerne* önskan att hese Kasernen och Kokim äl tningen, den 6 i samma månad» meddelats följande, här ordagrant intagna, svar: ”Till Ordföranden för Rikets Ständers Revisorer, Presidenten och •'Kommendören, Herr Friherre Jacob Cederström.” ”Till svar å Herr Barons och Presidentens benägna skrifvelse af "den 4 dennes, angående ett besök utaf Rikets Ständers Revisorer i — 204 — ”Konungens Svea Lif-Gardes Kasern, den 7 dennes kl. lja 2 middags,- ”tiden, så enär jag icke känner dessa Revisorers befattning innefatta ”annat, än att granska Stats-Verkets Räkenskaper, raen icke alt granska ”Truppers styrelse eller skötsel; så anser jag mig icke böra medgifva ”någon sådan inspektion utaf Ständernes Revisorer, inom Konungens ”Svea Lif-Gardes Kasern, utom särskilta ordres i detta afseende, ”Slockholm den 6 December 184 1. Sixten David Sparre, General-Major och Secund-Chef för Konungens Svea Lif-Garde." Till följd af Revisorernesenhälliga öfverenskommelse, äro de emot flera af förestående punkter anmälda reservationer endast intagna i Revisorernes protokoll. Revisorerne hafva hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit ora Kådig befallning till Kongl. Stats-Kontoret, att utbetala så väl de arlvoden, Revisorerne, jemlikt 3 § uti Instruktionen, bestämt för de Tjenstemän, hvilka under denna förrättning med kanslioch kameralbiträde tillhandagått, sorn den Vaktbeljeningen tillagde aflöning och de för skrifmaterialier, ljus m. m. belöpande kostnader.
Der är ännu icke något beslut faltadt, utan man står på samma punkt som förut. Der vore det följaktligen rimligt att göra en inbjudning. Lägga vi nu frågorna tillsammans, så hafva vi 7 olagligheter och 6 onödigheter, tillhopa i3 olämplighelcr emot 8 rimligheter. De sednare uppgå i antal icke till -§ mot de förra. Jag hemställer då, om det föreslagna sältet att behandla sina egna och MedStåndens beslut är R. o. Ad. värdigt. Flere af mina värda motståndare hafva redan fästat R. o. Ad:s uppmärksamhet på denna olämplighet i formen. Jag anhåller att ytterligare få göra det, äfvensom eiinra att R. o. Ad. icke varit conseqvent i sina beslut om förbuds upphäfvande eller bibehållande, emedan olika personer varit tillstädes vid olika omröstningar. SA bar, t. ex. i fråga örn bomullsväfnader, Ståndet i tvänne hänseenden beslutat förbuds bibehållande, men i ett annat deras upphäfvande, och det på samma förmiddag, emedan olika personal var tillstädes den ena timmen och den andra. När således icke något systeme finnes i de beslut R. o. Ad. fattat, så lärer Ståndet finna, att en allmän inbjudning är olämplig. Skulle man begära instämmande med R. o. Ad. blott i de händelser, der förbud blifvit upphäfna, så vore det ett erkännande inför de öfriga Stånden att R. o. Ad. haft orätt i de beslut, hvarigenom förbud blifvit bibehållna. Det går således icke heller an att inbjuda de öfriga 211 Den iG Januari f. m. Stånden blott på en halfva. Jag anhåller således om afslag på inbjudningen. Hr Gripenstedt: Denna fråga delar sig uti tvänne, nemi. den åsigt man hyser 0111 lagligheten samt om lämpligheten af inbjudningen. Jag ska II endast hålla mig till den förra. En värd talare, som jag en gång förut haft äran svara, stödjer sitt ogillande af förslaget och lagligheten deraf på en grundlags-? §.
St:rs Justitieombudsmans år 1864 utgifne Embets-Berättelse och densammes Berättelse till innev:de Riksdag. Föredrogs och remitterades till Exped.-Utsk:t R. St:rs Komiterades till Tryckfrihetens vård Berättelse till innev:de Riksdag. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 1 e. m. In fidem, 0. Brakel. Lördagen den 4 November 1865. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 3 prot.-utdrag för d. 1 dennes och protokollet för den 21 sistl. Oktober. Upplästes ett af Frih. Stjerncrona, David Erik, ingifvet mern. af följande lydelse: Då jag för enskildta angelägenheter måste lemna Stockholm, får jag härmed anhålla, att, med bibehållande af min 30 Den 4 November. riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats som Bänkman inom 5:te Bänkm:s-Afd:n. Till denna anhållan lemnade R. o. Ad., uppå framstäld propos., sitt bifall. Hr Planting-Gyllenbåga, Erik Wilhelm Casimir, hade inlemnat ett mern., som nu upplästes och lydde sålunda: Som jag i embetsärenden varit från hufvudstaden bortrest vid de föregående tillfällen, då afsägelse af uppdrag att vara Utskotts-ledamot utan anförande af orsak kunnat ega rum, får jag, såsom af embetsgöromål förhindrad'bekläda den plats i egenskap af ledamot i Högloft Riddarh.-Utsk:t, h.\artill Hrr Elektorer behagat utse mig, härmedelst anhålla, det R. o. Ad. måtte medgifva mig att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig omförmälde uppdrag. Sedan propos. å bifall till denna anhållan blifvit framstäld och med ja besvarad, anmodade Hr Gr. och Landtm. R. o. Ad:s Hrr Elektorer att utse en ledamot i Riddarh.-Utslct efter Hr Planting-Gyllenbåga. Öppnades
71 procent, efter famma beräfning forn för guUmafter. 38 Conftitutotial ellet SRefolution uppå transport inom famma graD ellet Corps SJfffeD meD ellet utan penfion men om met) afjfeDet tillägges förhöjning i carac* teren, erlägges Derutom famma afgiftet Derför, forn för .CatacterS-bref utgå. £>ppet SBtef ellet SRefolution uppå penfton . Suftitiae^CanjletenS gullmaftet för CanDS^i» jfalet för ©tabS STiaj:ts ©om, ©eferttonS 6.000 _ — 10,000 20,000 — och voiDare för hvarje 1,000 0v:Dt Silla ^ongl. 9Jlaj:tS ©ornat unDet 2,000 9v:Dr fatnt fåDane, Deri icfc något qvantum nämneS, lif forn för SKefolutionet i allmänhet, ellet SejDe* och 93arDonS*bref . ©eDuctionS*afgift wiD ingifroanDe af 9Jlaj:té ^afé för jfepp. meD lagning tia 55arbare(f*©taterne ellet anDre uttifeé orter . 25 — 523evdié från 3uftitire*©taté*$ftiniftetn på an* malan om utgifroanDe af ^iDningar .3 — Ddj bör Derutom å förenämnDe från Äongl.
Skulle hon ha yttrat sig så bestämdt, om hon verkligen icke hade grundade skäl därtill? Och fröken Gillberg var en god människa, hon hjälpte fattiga, hon hade skaffat, lilla Signe friplats i skolan, säkert skulle hon ej ha velat bedröfva någon människa, om det icke varit för att upplysa henne om sanningen. Frun återtog sin läsning, ännu ifrigare och mera upprörd. Hon hade ej ro att läsa länge på samma ställe, hon vände oupphärligt bladen och genomögnade raderna, liksom drifven af en hemlig aning, att hon måste söka, ända tills hon fann något, som skulle gifva henne kraft att bära sorgen. Så fick hon upp 2:dra Korintherbrefvets 15 kapitel, och hon hade icke läst mera än några verser, förrän öfver hennes ansikte spred sig ett annat uttryck, ett uttryck af hopp och lif, som kom de nyss så matta och dystra ögonen att glänsa till. Ett par gånger genomläste hon hela kapitlet, och då hon kom till orden: » vore icke Kristus uppstånden, så vore vår predikan fåfäng. så vore vi de uslaste bland människor », stannade hon och upprepade dem flere gånger, liksom hade hon velat bränna in dem i sitt medvetande. Då hon för andra gången slutat kapitlet, såg hon upp, sammanknäppte händerna öfver bibeln och satt en lång stund med hufvudet bakåtlutadt och ögonen slutna, försjunken i tankar ... Ja, här fans någon, hvilken liksom hon, byggt hela sitt lif, hela sitt väl eller ve på frågan om uppståndelsen. Hade Kristus uppstått, då var apostelens lif ett härligt lif, skönt i lidandet, rikt i fattigdomen, i motsatt fall kallade han sig den uslaste bland människor. Det fanns intet midt emellan, intet sådant som fröken Gillberg talat om: » att lefva för mänskligheten, att gå upp i dess stora sak », etc., det fanns blott antingen — eller, — antingen det härligaste eller det uslaste. Och hvem var den man, som gjorde en dylik bekännelse?
Skrifvelse om lösen för ProtocollsUtdrag uti förfallna mål, af det skäl, att Ståndet samma förslag redan godkändt. _ Af den 5 Juli, om bi - Den 23 Juli e. m. fall till Serskildta Utskottets Memorial, rö« rande K dhandeln inom Bergslagerna. Om hifail till följande StatsUlskottets MeW morial, angående; ] :o Tillökning i ansiaget åt Akademien för de Fria Kohsterna m. m, 2:0 Assessoren Tinnerholms Balan. o . t pe, 3:0 BytesVerket. 4:0 Aterrennssen af Betänkandet, rörande RikstSatens Första HnfvudTitel. 5:0 Några vid Boutredningen efter Högstsalig Hennes Maj:t Enke* Drottningen Sophia Magdalena förekomna frågor. — Oin bifall till StatsUtskottets Betänkanden. angående: 1:0 RiksStatens Andra HnfvudTitel, 2:o Yrkad ersättning for vissa Läns lidande under kriget. 3:0 Lösen till Kronofogdarna för påskrifter å Uimätningsresolutioner. 4:° Slottsbvggna. derna å Kungsöhr, _ Om ogillande afBancoUtskottets Memorial, angående en a£ Herrar von Schéele och Forbes i Rik«Dis. contVerket tecknad borgen för aflidne Maj iren Celsing. — Om vägran att antaga den af PrestStåndet, i anledning af ExpedilionsUtskottets förslag till underdånig Skrifvelse om betalning för Fångskjuts, gjorda anmärkning. _ öm bifall till LagUtskottets utlåtanden, angående: 1:0 Expe. diuonslösen för Kongl. Maj ts Can7,li; 2:0 f• rlagsContracters intecknande; 3:0 förlags, gifvanes säkerhet i Brukets utestående för* dringar. _'' On bifall till LagUtskottets Memorial, angående; 1:0 Sökt förklaring
Ständer vid 181 5 års Urtima Riksdag på Deras Riksgälds-Contoir anvisat, anino - StåtS’XJtskottets BetanJtandeir. *253 dades Konungens Befallningshafvande 1 Götheborg uti skrifvelse från Herrar Fullmäktige under den 28 September, att, i afseende på Liquiden af förenämnde 600,000 Rplr ofördröjligen meddela uppgift på livad utaf RiksgäldsContoirets inedfel ifrån och med 1 8 i 3 för Kongl. Krigs Committéens räkning inom Länet blifvit förskjutet, med utsättande af det belopp, som hvarje år blifvit utbetalt samt huru mycket deraf till utgifter under en eller annan benämning serskildt blifvit användt, likasom urskiljas borde hvad utaf de anticiperade Summorne varit af det ena eller andra årets medel. I anledning häraf erhölls från LandsContoiret den uppgitt, att för Kongl. Krigs-Committéens räkning, voro inom Länet utaf Riksgälds-Contoirets medel anticiperade 78,883 R:dr 2 sk. 4 r?st, hvilken summa också af Kongl. Krigs Committéen genast blef Contoiret godtgjord. Och ehuru den uti 1814 års Summariska Redogörelse balancerade Summa genom inbetalningen från Kongl. Krigs-Committéen såmedelst blifvit ansenligen nedsatt . samt förhållandet med Restantierne hos Kongl. Kammar-Collegium redan var anmält, funno Herrar Fullmäktige likväl lämpligt. att uppdraga åt Coinmissarierne, att i glund af de uti Riksgälds-Contoiret befintlige Räkenskaper och andra hand ingar, inkomma rre 1 fullständig Berättelse örn förhållandet med Uppbörden af I813 och 3814 årens Bevillning samt 1815 års Capitationsafgift i Götheborgs och Bohus
Nov. 1823* 153, öfver åtskillige af Fiscals-Ämbetet i Riksens Sländers Bank väckte frågor för betryggande af BnncoVerkels säkerhet, föredrogs å nyo, och blef, enär BorgareStåndet bifaiiit det förra Betänkandet, lagdt till Handlingarne. S. D. Då itu å nyo föredrogs BevillningsBagoch Ekonorai-Utskottens Utlåtande, lST:o 209, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet, N:o 124, i frågan om en allmän stadga för fattigvården i Riket och tiggeriers hämmande, stadnade Borgare-Ståndet i det Beslut, att den hufvadsakliga profningen af detta mål uppskjules intill nästa Riksdag, och att Riksens Ständer till svar på Kongl. Majds Nådiga Remiss, bora, med anmälan härom, i underdånighet anhålla, det Comiterades till utarbetande af plan för en förbättrad fattigvård, afgifna Betänkande och Förslag, samt Utskottens ofvannämnde Utlåtanden emedlertid särskildt befordras till trycket och hållas Allmänheten tillhanda, på det allmänna omdömet Öfver dessa vigtiga och grannlaga ämnen må innan nästa Riksdag hinna stadga sig, och kommande Prof, Utdr, d, ? No v. 1823. 61 Ständer blifva i tillfälle, att, äfven med ledning deraf, öfver Förslaget sig utlåta. Hrån Hedervärda Bonde-Ståndet S. D. Vid föredragning af Statssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Ut - låtande, N:o 563, i anledning-af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut särskildt meddeldte Belänkanden, angående understöd af Staten lör Höganäs .Stenkolsverk, fann Bonde-Ståndet skäligt, att, med ogillande; af samma Utlåtande, till alla delar instämma tili Högloft. Ridderskapets och Ådelns, enligt Protoeolls-Utdrag den 3 dennes, härutinnaxi vidtagne Beslut. S. D.
25. — rörande anslag af kostnadssumman till en Minnesvård öfver Högstsalig Hans Kongl. Höghet KronPrinsen Carl August, Maji II. 210, 622. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående tillök t Vaktbetjening vid Götheborgs Länsfäogelse, Maji II. 210, 622. <—■ i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss, örn Boställen för 2:ne Häradsskrifvare i Jemtland, Maji II. 292, 622. — i anledning af K:gl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande förändrad reglering af löningssättet för LandsKamereraren ocb LandsSeereteraren i Jemtland, Maji IL 298, 622. •— om inlösande af de så kallade Schlegelska godsen i Hallands Län, Maji II. 5o3, 66G. 519 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, angående tryckningskostnaden af TabellCommissionens afgifne utlåtande och Tabeller, Maji II. 5o3, 622. — angående verkställd granskning af Allmänna Magazinslnrättningens räkenskaper oell förvaltning, jemte förslag till grunder för denna Inrättnings organisation, Maji II. 683. Junii I. 5. — rörande Frösäds Magasins inrättande i Jerfsö Socken af Gefleborgs Län, Maji II. 683. Junii I. 16. — angående ett SpannemålsMagazins anläggande i Staden Fahlköping, Maji II. 683. Junii I. 17. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en årlig Anslagssumma till underhållande af byggnaderne vid Rosersbergs Kungsgård, Maji II. 684- Junii I. 17. — angående förvaringsrum för öfverblifvande exemplar af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, Junii I. 3, 5i, 115. 1— angående de löneförhöjningar, hvilka vid i8i5 års
Att äfven under detta qvinqvennium den hemmansbrukande besutne allmogens välstånd tilltagit, kan med visshet antagas och förklaras helt naturligt genom de för producenten fördelaktiga pris, hvartill spanmål och andra jordbrukets alster kunnat afyttras, samt är dessutom faktiskt bevisadt af flere omständigheter, deribland lagsökningsmålens förminskning under de sednare åren relativt till allmogen, äfvensom af Bonde-ståndets emellertid genom inköpt säterioch frälsesamt annan jord utvidgade ägande-rätt. Dessa förhållanden, i hänseende till länets landsbygd, hafva ej gerna kunnat blifva utan inflytande på städerne, hvilkas handel och rörelse fördenskull varit i tilltagande, snarare än aftagande, kanske med undantag för en eller annan bland dem, inom hvilka särskilda, tilltagandet motverkande hinder tilläfventyrs förefunnits. Wenersborg, i Lands-kansliet, den 31 Maj 1848. P. SANDELHIELM. C. 0, Almqvist. Joli. Ryding. i TABELL f ö r Landet inom Elfsborgs a n. indig Kungsoeh Kungs-Ladugårdar Derunder lydande hemman Krono-Säterier Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hernman Frälse-Skatte-Hemman . Krono-Hemman Krono-Rusthåll Dito Augments-Hemman Krono-Skatte-Hemman . Krono-Skatte-Rusthåll . Dito Augments-Hemman Militie boställen Civila dito Ecklesiastika dito Gymnasiioch Skole-Hemman, Skatte Hospitalsoch Barnhus-Hemman: Säteri . Dito ' dito Frälse Dito dito Skatte Dito dito Krono Krigsmanshemman, Skatte Dito Krono Rekognitions-Skogshemman Skattlagda bebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar med fler hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Dito dito Skatte Dito dito Krono | Dito obebyggda Oskattlagda bebyggda dito, deraf Ryttare-, Soldatoch Kronotorp med frihetsår Backstugor Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman unde