Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förmärker,Justitiä-Ombudsmannen at nägon Domare, Ämbets - eller Tjensteman , utan wrängö afsigt, endast af owarsamhet felat, mä han sädant Konungens Justitiä - Canceller wid handen gifwa, utan at dock sit tilkännagifwande med något pästäende beledsaga. §. 4. Skutte den oförmodade händelse inträffa, at antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dest Ledamöter en etter flere funnes stafwa af egennytta, wrängwisa och försumlighet, sä orätt dömt, at derigenom nägon emot tydlig Lag och sakens utredda och behörigen styrkte förhällande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära etter ägendom, ware Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman pligtig, at wid RiksRätt den etter de felaktige under tiltal ställa, samt til answar efter Lag befordra, och före alltid dä Justitiä-Ombudsmannen sjelf talan. §. 5. Justitiä- Ombudsmannen äger i andra fatt an det i föregäende §. omnämnde, at antingen sjelf etter genom sädane af honom behörigen be, full - Den 8 Augusti. 8oA fullmäktigade Ombud, sym äro berättigade, at för andra wid Domstolar tala, föra de Actioner emot Domare, Ämbe-soch Tjenstemän, hwartil han finner sig föranläten. Justitiä-Ombudsmannen äge dock , innan Rättegång anställes, och der Han sä nödigt pröfwar, at lemna den eller dem, hwilka arv i fräga at tiltalas, tilfälle, at innom kort af honom föreskrifwcn tid inkomma med de uplysningar til hwilka de kunna anse sig befogade. Af Konungens Ämbetsmän i allmänhet mä han fordra den lagliga handräckning, som de, efter 99 §- l Regeringsformen, äro skyldige at honom lemna samt af alla Fiscaler äska och erhälla biträde, at anställa och utföra Actioner, samt Rättegängsformer bewaka, efter bestämda förejkrifter, hwilka han dem bör meddela. §. 6.
Fyllnads-afgift: angående uppdrag åt Riksgäldskontoret att upptaga en dylik å 2:dra Art. af allmänna Bevillningen .. K. Kort, Spel-, om stämpling deraf , t — —* Utlåtande, i anledning af anmärkningar M. Mjölkvarnar: angående beskattning derå . — Utlåtande, i anmärkningar dervid . 34. 44> 48. 20. 5g. 8. Papperj stämpladt: angående afgiften derå Utlåtande, i anledning af anmärkningar Memorial, i anledning af Rikets Ständers oli ka beslut, med voterings-propositioner Förordning derom, då den nja skall börja tillämpas .. Portofrihet: för Contracts-Prostarnes skrifvelser i Embets-ärenden. — Utlåtande i anledning af anmärkningar Post-Taxor: granskning deraf för inrikes bref-vexlingen . • — Utlåtande^ i anledning af anmärkningar . — angående tiden, då de nja Post-Taxorne skola börja tillämpas •••• Post-vagn: om inrättandet deraf emellan städerne Stockholm och Götheborg ... Qvarnar, Tull-j Mjöloch Såg-: angående beskattning å djlika, för andras betjenande å städers områden — Memorial, i anledning af an märkningar R. Riksgälds-Contoret: angående uppdrag åt Fullmägtige derstädes, att, vid jppad Statsbrist, upptaga en fjllnadsafgift på 2 Art. af allmänna Bevillningen . S. Salu-accis: angående städernas — Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid . Sjö.Tulls-Bevillningen} stora: om grunderne derför Utlåtande, i anledning af anmärk ningar . Memorial, med förslag till voteringspropositioner . Sjö-TullsBevill ningen j stora: Utlåtande, sned rättelser i näst föregående Memorial och förslag till ytterligare voterings-proposition Spelkort: angående stämpling deraf . — Utlåtande, i anledning af anmärkningar . Sportlar: inom Kongl. Maj:ts Cancellie, om deras utgående hädanefter i Chartse-Sigillalae-afgift . — Memorial, i anledning af erhållen återremiss . — Jernknings-Memorial i ämnet .
I anseende till inträffad skiljaktighet uti Riks-ståndens beslut, förföll likväl frågan vid den då pågående riksdagen; men deremot anmälde, uti ofvanberörda underdåniga skrifvelse den 28 Augusti 1851, Rikets sednast församlade Ständer, hurusom de, genom decimal-systemets införande uti rikets mynt, uppkommande fördelar voro, i Rikets Ständers tanke, af den mest betydande vigt, ej blott lör lättnad i alla räkenskaper, utan hufvudsakligen derför, att, då de theoretiska kunskaper, som kunde bibringas den större allmänheten, alltid måste blifva af obetydlig omfattning, borde, för att dessa ej skulle vara utan gagn, alla medel vidtagas, att äfven lör de mindre knnnige underlätta tillämpningen af de praktiska vetenskapernas resultater, hvilken fördel i hög grad befordrades genom den enkelhet decimal-systemets användande tilläte vid all sådan praktisk tillämpning, deri räkning förekomme; och anhöllo Rikets Ständer, under uttryckande af sin öfvertygelse om nyttan att, i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, det Kongl. Kongl. Maj.ts Nåd. Proposition, JVJ 29. 25 Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och vid nästpåföljande riksdag i nåder förelägga Rikets Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende. Kongl. Maj:t förbiser ingalunda de svårigheter, som vid införandet af ett nytt räknesätt uti rikets mynt måste möta, och de olägenheter, som i början af en sådan förändring måste deraf blifva en följd. När mynt-enheten, hittills delad uti 48 delar och hvardera af dessa åter uti 12 mindre, skall delas uti 100 delar, kunna icke dessa nya minsta delar af enheten jemnt motsvara en eller (lera af de hittills varande minsta, eller med dem jemföras utan att bråktal uppkommer.
Sedan Ilr Cederschiöld så grundligt ådagalagt de fel, Utsk. begått, vill jag ej längre uppehålla R. o. Ad. med detta ämne, utan anhåller att Ståndet måtte afslå Betänk. Gr. Sparre: Jag ber att få börja med att besvara de grundliga anmärkningar, såsom den siste värde talaren kallade dem, hvilka blifvit gjorda af Hr Cederschiöld, på grond af hvilka han förklarat sig anse förslaget oantagligt. lista §:n lyder sålunda: ”Ej röå någon genom testamente bortgifva eller annorledes förordna om mer, än hälften af sin qvarlåtenskap, der bröstarfvinge lefver efter; finnes ej bröstarfvinge, då må man om all egendomen förordna till förmån för annan än den, hvilken efter thy i öde Kap. JordaBalken sägs, eger bördsrätt till den jord etc.” Kan någon menniska, vid läsningen af dessa ord, hafva någon tvekan om hvad de betyda? Jag tviflar derpå. För mig åtminstone och öfrige ledamöter af LagUtsk., samt andra personer, med hvilka jag samtalat, har icke i detta fallet funnits någon tvekan. Dock, som det nyss har kommit till min kunskap att ett Stånd, hvilket fattat sitt beslut i frågan, äfven haft någon sådan betänklighet, som Hr Cederschiöld, och jag, med afseende å Riksdagens snart förestående slut, och då ett sammanjemkningsförslag icke skulle kunna hinna att komma Stånden tillhanda, är angelägen att RiksStånden må fatta så mycket som möjligt samma beslut, så får jag föreslå, att R. o. Ad. ville godkänna följande redaktion, hvilken står i fullkomlig öfverensstämmelse med detta Stånds beslut och dessutom förekommer den tvetydighet, som Hr Cederschiöld ansett förefinnas. Om man nemi. efter ordet ”förordna” i 2:dra punkten sätter punkt, och vidare efter ordet ”ej” tillägger orden ”i någotdera fallet”, så att här kommer att stå: ”Finnes ej bröstarfvinge, då må man om all egendomen förordna.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utslct efter N:0 2,227 Hr d’Orehimout, fullm. Hr Törnebladh, Carl Ottomar; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 7 34 Hr Taube, Otto Fredrik. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Riddarb. Utsk.t efter N:o 211 Frih. Cederström, Claés Henrik ; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1,011 Hr Lagercrantz, Adolph Jacob. Uplästes följande af Hr Uagsbrömer, Johan Jakob, inlemnade Mern.: 141 1) e n i) 3 d ii I f. m. Sorn undertecknad nödgas för enskilda angelägenheter afresa från hufvndstaden, får jag afsäga mig min plats som Suppleant i StatsUtskrt, under vördsam anhållan att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. B. o. Ad. lemnade härtill bifall; hvarefter H. Exc. Hr Grin o. I andtm. anmodade Ståndets Hrr Elektorer att vid deras nästa sammankomst välja en Suppleant i StatsUtsk:t efter Hr Hagströmer. Hr Ramsay, Anders Henrik, hade inlemnat ett så lydande Mern.: Som jag för enskilda angelägenheter finner mig nödsakad att till utrikes ort afresa, nödgas jag härmed afsäga mig min plats såsom Bänkman inom Högloft. R. o. Ad. samt såsom Suppleant i LagUtskrt, under vördsam anhållan att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. Sedan äfven denna anhållan blifvit af B. o. Ad. bifallen, anmodades Elektorerne att utse en Suppleant i LagTJtskit efter Hr Ramsay. Uplästes följande utaf
Jag har hört talas om något medel, med hvilket man sjelf kan återställa sådana, utan att söndersprätta dem; men vet ej dess namn eller livar det köpes. En sparsam husmoder. En ung fru, som ogerna vill på- börda sin man några utgifter, frågar om nå- gon af Iduns läsarinnor ville gifva henne ett råd, huru hon enkelt, smakfullt och billigast skall kunna förfärdiga en divansmatta. Skulle någon af Iduns läsarinnor vilja lemna benägen upplysning, om livar man skall få fullständiga mönster till den s. k. refornidrägten, vore derför bjertligt tacksam Tekla. Kan någon bland Iduns ärade läsarinnor säga mig, hvar jag kan få köpa en hvit serveringsbordduk med samma sorts broderi, som sys på de band, som användas till mellanspetsar. Och hvad en sådan med trefligt mönster kostar. Greta. Vasslan efter fetmjölksostberedning sammankokas under flere timmars tid (10 — 12 timmar eller flere, altt efter mängden), tills den antagit dn brungul färg och blifvit lik en småkornig grötaktig massa. Bör omröras emellanåt under kokningen. Slutligen omvispas den med några skedar söt grädde tills den synes slät och smidig. Uppslås derefter i små formar eller annat kärl att kallna och något torka, så att osten kan vid tillfälle upphvälfvas att under ostkupa förvaras till servering. Skulle någon ung svensk flicka, som ärnar tillbringa någon tid i Paris, vilja dela rum med en, som förut är der, på det priset må ställa sig billigare för båda, kan upplysning gifvas af A — a, hvars adress fås, då efterfrågan göres på Iduns byrå. Månne ännu i n^gon af Sveriges bokl ådor finnes en bok vid namn Mannen af börd och qvinnan af folken N:r 3 I 4. Hvilket är bästa sättet att steka eller koka äpplen i mjölk? ' ig husmodcr«.
Utan en sådan mellankomst, icke blott möjli» gen, utan ganska sannolikt äro att befara. Uti hosföljande Transsumt innefattas de Anmärkningar och Förslag, hvartill Banco-Fh scals-Ämbetet , Särdeles beträffande sednasté Concours-Lagen af den 13 juli! 1818, i sådant hänseende funnit anledning; och Banco-Utskot* tet, som ansett sig ej tillhöra att, öfver ämneh af denna beskaffenhet, ingå i förberedande prof, ning, får härigenom Vördsamt tillstyrka, att hvad Banco Fiscals-Ämbetét sålunda framställt» må blifva remitleradt till Rikets Ständers LagUtskott, med anmodan till bemäldte Utskott, att efter jemförelse och jgranskhing Bitting till Rikt, Sl, Prof. <82$, 6:re Samlh R;o §b 83 Bancn^Utskottet& Betänkanden. af de åberopade Lag-Eumraen, hos Rikets Ständer föreslå sådane Stadganden, hvarigenom Banquens, på förre Författningar och särskilde Privilegier grundade, säkerhet i möjligaste måt* to bibehållas och förvaras. Stockholm den 9 April 1803» Transsumt af Banquens Fiscals^Åmbetes Berdt, telse, angående de mål och ärenden, som af lemälde Ftscals-Ambete blifvit bevakade och handlagde, sedan Relation derom till Rikets Häglof. Ständers Herrar Revisorer öfver Stats-Bancooch Riksghlds-Verken, under den 9 September 18? aflemnades.
Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. Redaktionssekr. : J. helgfri Tryckeri Aktiebolag. Utgifningstid: hvarje Iduns fredag. Lösnummerpris I S öre Nordling. (lösn:r endast för kompletteringar.) Aiinonspris: 35 öre pr nonpareillerad. F ö r &gt;Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. 70 öre pr nonprad Hedvig Holmström, född Nordström. Men 23 september 1867 väckte Ola Andersson från N o r d a n ö — B r e d a l ö f i Bara landtbruksklubb förslag om inrättandet af en högre folkskola i Bara härad, Malmöhus län. E n komité nedsattes att utarbeta förslaget o c h i den invaldes bland andra herrarne Ola Andersson, nu bankdirektör, o c h fil. d:r O. Pehrsson-Bendz på A l - narp. D e n 29 januari 1868 låg deras förslag till inrättandet af en folkhögskola färdigt. Trettiosex personer, nästan uteslutande tillhörande hemmansägareklassen, tecknade sig som medlemmar af en förening till skolans understödjande, o c h den 17 april (svenska folkhögskolans födelsedag) konstituerade sig föreningen o c h beslöt skolans öppnande. Tanken på folkhögskolan framkallades af det m e d representationsförändringen kända behofvet af ökade insikter i kommunallagar, statsförfattning m. m. samt i allmänhet i de ämnen, som vidga blicken o c h stärka karaktären. Skolans u p p - gift är därför att företrädesvis meddela undervisning i Sveriges historia, modersmålet, statsförfattning, statsekonomi, naturkunnighet m. m. D e n ställer som sitt högsta mål en allvarlig, men dock glad oeh frimodig kristendom, o c h vid sidan af denna fosterlandskärlek, kärlek till hela vårt nordiska folk, parad m e d hälsa o c h mannakraft, som man söker stärka med kroppsöfningar, alltid i förening med trohet m o t den öfverhet, som är, ty hon är af Gud. I styrelsen för den nya skolan hade bland andra äfven invalts de ännu kvarstående herrarne Ola Andersson o c h O.
Ständer beviljade för reparationer och bokhyllor inom Riksarkivets hus, för utgifningeu af läseböcker åt, allmogen samt för beredande af pensioner åt Borgmästare och Kommissions-landtmätare jemte deras enkor och barn, har ej heller under den efter sednaste riksdag förflutna tid blifvit af Kongl. Maj:t Fullmägtige meddeladt. De, enligt Reglementets 83:dje §, icke lyftade summor utaf 1850 och 1851 års riksdagsanslag till fullbordande af hamnbyggnaden vid Wisby och till hamnbyggnadsarbeten utanför Calmar innestå fortfarande i Riksgälds-kontoret, emedan de för dessa anslagssummors utbekommande föreskrifna vilkor ännu icke lära vara fullgjorda. Deremot har återstoden af det, enligt samma §, beviljade anslag' å 12,000 R:dr till upprensningar i Tjufholmssundet vid Luleå, äfvensom den summa af 15,000 R:dr, som vid slutet af sednaste riksdag i Riksgälds-kontoret innestod utaf det såsom anslag utan återbetalningsskyldighet beviljade statsbidraget för jern vägsanläggningen mellan Nora och Örebro kunnat, sedan arbetena blifvit fullbordade, afsynade och godkända, under innevarande år från Riksgäldskontoret utbetalas. Hvad som ännu innestår utaf de anslag, som vid 1850 och 1851 års riksdag beviljades för strömrensningsarbeten och mindre hamnbyggnader samt sanka trakters utdikning och sjöaftappningar, utgör, efter afdrag af det såsom besparing innehållna statsbidraget för ett inom töreskrifven tid icke fortsatt arbete, endast 975 Riksdaler. Utaf I STOCKHOLMS HÖGSKOLAS StoU-UtskotUt, Memc^d Ko BIBLfÖTEI Utaf de under 1853 och 1854 års riksdag å Riksgälds-kontoret anvisade ock vid reglementets utfärdande, enligt deSSj" 85—87 §§, innestående statsanslag hafva följande summor ännu icke uttagits nemligen: 7.500 R:dr utaf det utan återbetalnings-skyldigbet beviljade anslaget för uppmuddring af kaninen vid Ystad; 1.500
Svar på återremiss 4 1 529 — a. a. 21 Aug. a.a. 20 Aug. a. a. 21 Aug. 1. b. 21 Aug. Helgonskylden i Halland, om förJ). 12 Febr. ändring i användandet deraf — 8 — 29 — b. 18 Febr. b. 12 Febr. b. 12 Febr. 20 Hellbo kapell, aflöning för predikant derstädes — 4 1 89 5 b. 26 April b. 26 April b. 3 Maj å. 3 Maj Svar på återremiss — 4 1 184 — a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni 1. b. 14 Juni Hemman, Annexoch Mensal-, optionsrätt för arrendator deraf eller hans enka eller barn vid nytt arrendes afslutande — 8 — 128 — a. 6 Aug. a. 6 Aug. b. 6 Aug. b. 5 Aug. Hemmans-klyfning, om ändring i 17 Hemmantals-räntans afskaflande . 4 1 168 — b. 28 Juni b. 28 Juni b. 2 Juli å. 2 Juli Svar på återremiss 4 1 281 — a. a. 21 Juli a. a. 25 Juli a. a. 23 Juli a. a. 23 Juli Hemmantals-räntor, om fördelning och nedsättning deraf — 8 — 128 — a. 6 Aug. a. 6 Aug. b. 6 Aug. b. 6 Aug. Herjeådalen, anslag för utdikninb. 26 Juni gar och odlingar derstädes — 4 I 165 26 b. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni » Ost-skattens utgörande derstädes, se Skatte-förenkling.
Domstolens pröfning, samt att olika meningar derom yttrats; och då ingen princip här är i fråga, samt Utsk. genom att taga saken under förnyad pröfning möjligen kan komma att gifva en bättre redaktion åt §:n, så vill jag för min del icke motsätta mig återremiss deraf. Hr Cederschiöld: För min del får jag förklara, att jag föredrager den definition på ifrågavide förfalskningsbrott, som K. M-s Propos. innehåller, framför den som Utsk. framställt; och anser jag således att en ålerremiss hör ega rum för vinnande af rättelse i detta fall. För öfrigt och då Utsk. i de följande §§ föreslagit väsendtliga förändringar och afvikelser från K. M:s Nåd. Propos., så har jag, som nu måste aflägsna mig trott mig böra begagna detta tillfälle för att vördsamt hemställa, huruvida icke grannlagenheten fordrar att för hvarje g, deri Utsk:s förslag skiljer sig från K. M:s Propos., den motsvarande g i denna sednare äfven blefve upläst. Frih. Raab: Då de talare, hvilka yttrat sig öfver denna g, yrkat återremiss, hoppas jag att detta också blir R. o. Ad:ns beslut. Hr Cederschiöld yrkade återremiss på den grund att han ansåg, att straffet icke borde vara lika för förfalskning af riksmynt och privathankssedlar. Jag vill icke lemna detta yrkande obesvaradt, på det Utsk. icke må anse det utgöra R. o. Ad:s gemensamma tanka. Jag anser nemi. att Utsk. har ganska rätt i sitt uti motiverna framställda påstående, att resultatet af förfalskningen blir i båda fallen detsamma, att brotten dro lika stora och således böra medföra samma straff. — Hvad aler angår Hr Cederschiölds förslag, att man skulle upläsa äfven K. M:s förslag, så tror jag detta hl ifver öfverflödigt, om man vid upläsningen af Utsk:s förslag sjelf följer med uti den K. Propos:n. Jag anhåller således att R. o. Ad. icke måtte varda härmed besvärad. Hr Cederschiöld:
Cour gafs här om dagen af drottningen i slottet, hvarvid företräde gafs åt statsråds och hrr serafimerriddares fruar samt följande damer presenterades: af fru Boström, f. Almqvist: fröknarna Elisabeth och Lisa Boström; af grefvinnan Augusta Lewenhaupt, f. Wirsén: fru Anna Blomstedt, f. Adelsvvärd; af statsrådet Olsons fru: fröken Leonora Olson; af hofmästarinnan fru Ankarcrona, f. grefvinna Bielke: friherrinnan E. Akerhielm, f. Ankar - crona; af grefvinnan Conrad von R o s e n: grefvinnan Claes Lagerberg, f. Leuhusen; af fru Evers, f. R ö h s s: friherrinnan Lagerbjelke, f. Evers; af grefvinnan Horn, f. Blomstedt: fru Lottie Steuch, f. Horn, och fröken Siri Steuch; af fru Seton, f. Rosencrantz: fru Seton, f. Braunerhielm; af fru Palander af V e g a: fröken Mary Palander; af fru Emilie Blomstedt, f. Adelswärd: fru v o n Post, f. Sirenius, samt följande utländska damer: fru Hegermann-Lindencrone, som presenterade sin dotter, samt fru Pilgrim-Baltazzi och fröken Sautzo, syster till markisinnan de Prat de Nantouillet. * o Vår Jarbetarinnas, fru Jane OernandtClaines - i ' d till Madagaskar har blifvit inställd till följd a. det kort före hennes bestämda afresa utbrytande kriget på ön. Hr o c h fru Claine, s o m tillbragt den senare tiden i Paris, afreste i stället den 10 januari på en tur till Goda Hoppsudden öfver Egypten. Besan är afsedd att vara inemot nästa jul. * En trotjänarinna af, som man säger, den gamla stammen, Sofia Lovisa Rosendahl, begrofs här för några dagar sedan.
Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättniugar i Riket i . i ] j i j i i m i i i verkställd för år 1837 i afseende ä: 23:o Stats-Verket 24:o Allmänna ^lagazins-Ärendena , 25:o Chartse-Sigillatae-Verket , , , , 2G:o Kongl. Post-Verket 27:o Kongl. Mynt-Verket ,,, 28:o Kongl. Tull-Verket ,,,, 29:o Kongl. Convoy-Commissariatet 30:o Kongl. Krigs-Collegii ArtilleriAfdelning , > , 31:o Kongl. Krigs-Collegii Förtilieat. ions-Afdelning ,,,, , 32:o. Militiae-Boställs-Cassan , , , , , 33:o Kongl. Krigs-Collegii Utrednings-Afdelning ,,,, 34:o Anslaget för Exercice-Sqvadi o 9999**999*99*9* 35:o Serskilda medel i och för kostnaderne till de förstärkte Garnizonerne å Waxholm och ^ Carlsten , , , , , , , , , f , 36:o Carl Gustafs Gevärs-factori , , 37:o Extra anslagen till Forsvaisverkets iståndsättande 3393 38:o Förvaltningen af Sjö-Ärendena 39:o Stor - Amirals-Embetet3 Tredje Afdelning 40:o Öfver-Intendents-Embetet , , , , 4l:o Stuteri-Öfver-Styrelsen 99999 verkställd för år 1839 i afseende å: 42:o Stats-Verket 43:o Allmänna Magazins-Ärendena 44:o Ckartai-SigillatcC-Verket 9 , , , 45:o Kongl. Mynt-Verket 46:o Kongl. Post-Verket ? y 9 9 * 9 9 47:o Kongl. Numer-Lotteriet , , , , 48:o Kongl.
Om vi icke få ett ordnadt privat creditsystem, får jag förklara, att jag anser temligen likgiltigt, huru denna lag blifver skrifven; men om vi fa ett sådant, anser jag det vara af högsta vigt, att den blifver så uppsatt, att den kan i alla detailler af K. Jag anhåller om återremiss af betänk. LagUtsk:s betänk. N:o 64 återremitterades. Ånyo föredrogs LagUtsk:s den 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 79 i anledn. af verkställd granskning utaf R. St:s Just.omhudsmans afgifna embetsberättelse och allmänna redogörelse, äfvensom utaf liahs embetsdiarier och registratur för den sedan sista riksmöte förflutna tid. Frih. Boye* Ludv.: Då jag går. att anhålla öm återremiss af detta betänk., anser jag mig skyldig mig sjelf att förnya den försäkran, jag en gång förut haft äran här göra, nemi. att jag visserligen icke hyser något det ringaste misstroende till Ri St:s nuvan Just.ombudsman; men då jag dagligen och redan en lång tid hört, att de brister och tillfällen af öfverseende* som Representationen någongång låtit sig undfalla, sträxt blifvit åberopade såsom bevis på bristfällighet teti af sjelfva representationssättet, anser jag mig böra förekomma det klander, som otvifvelaktigt skulle låta höra sig* och skarpt höra sig, nemi. att allt kan nu för tiden vara så halft, man Också vill, och dock vara godt nog för den representation, som Undersöker ingenting. Det är således endast i allmänt afseende derpå, som jag nu går att framställa mirta anmärkningar, och äfven i förhoppning, att jag derigenom mera gagnar än skadar Just.ombudsmanneii, som ej kan vara belåten med att få en half decharge.