Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund häraf har E. K. M. i högstberörde Nådiga Proposition föreslagit Rikets Ständer att, med undantag af Jemtlands Hästjägarecorps och Bohus Läns Regementes Södra Bataillon, med hvilka serskilde förhållanden egde rum, Rusthållarne vid öfriga Rusthålls-Regeinenten och corpser i Riket må, vid nya sammankomster, erbjudas att, till vinnande af den åsyftade lindringen i rustningsbesvärel under krig, ingå gemensamma öfverenskommelser, samtlige Rusthållarne vid de beridna Regementena och corpser11a serskildt och samtlige Rusthållare vid de afsutua serskildt, att, efter den andel, som på hvarje rusthåll kunde belöpa, icke allenast ersätta alta förluster i hästar eller persedlar, som under krigstjenstgöring kunde för de i öfverenskommelse!! deltagande ruslhållen inträffa, utan ock under tiden för persedtarnes undeihålt ansvara; kommande hvaije Rusthållare sålunda i tillfälle alt, utan hinder af det beslut, hvaruti de öfriga Rusthållarne kunde stadna, härutinnan handla, såsom han för sig förmonligast ansåge; dock aLt, der flere delegare funnes i samma rusthåll, alla dessa borde om beslutet sig förena, så framt den föreslagna öfverenskommelse!! skulle anses hafva blifvit för rusthållet antagen; och skulle för öfrigt de Rusthållare, som till en början möjligen kunde hysa betänkligheter vid detta på deras gemensamma fördel beräknade förslags antagande, icke utestängas från möjligheten att sedermera derpå ingå, hvadan E. K. M. ansåge en pisescriptionlid för rättigheten att i öfverenskommelserna deltaga först framdeles lämpligen kunna af E. K. M. i Nåder bestämmas.
Län anslagne hemmansdelarne l mil Repperda Annegården M 9, | mtl Repperda Källagården M 3, samt J mtl Ufvanäs Westergården, mot kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet \ mtl M 3, Hultsjö Bergagården ; 10:o, arig:de befrielse för Fältkamereraren m. m. Ph. A. Arells enka, Albertina Heimberger, från u(gifvande af observations-procerit och anmärknings-medel, hvilka blifvit hennes man i lifstiden till gäldande ådörnda; l l:o, ang-.de upphörande af den s. k. Näs-kungsgårds-hjelp; 12:o, ang:de försäljning till skatte af Ljusne stora krono-laxfiske i Gefleborgs län; 13:o, ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; l4:o, ang:de upplåtande under ständig besittningsrätt af en jordrymd vid Kungsöhrs norra kungsladugård; 15:0, ang:de utbyte af Komministersbostället Svensbohl i Rudskoga socken emot Sergeantbostället Höjdebråten i Nysunds socken; 16:o, ang:de försäljning till enskild person af en Komministersbostället Hof Dalbogård i Kronobergs län tillhörig del i den s. k. Spetsa mossen; 17:o, ang:de fortfarande kurhusafgift; samt Skrifvelser: 18:o, ang:de ersättning af Statsverket till tre Officersenkor 48 Den 8 November. för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; 19:o, i ani. af Cimbrishamns stads ansökning om eftergift af återstoden å ett staden beviijadt amorteringslån; 20:o, ang:de hegardt anstånd med löreskrifna kapitaloch ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsanläggning af allmänna medel anvisade lån; och 21:o, ang:de Markaryds församlings framställning om befrielse från skyldigheten att betala återstoden af ett för dess kyrkobyggnad beviijadt lån utaf allmänna medel.
Hvad åter beträffar Herrar Revisorers påstående om saknaden för närvarande af all verklig kontroll å kontrollmedelsuppbörden i Stockholm, torde följande förhållanden tjena till belysande af denna anmärknings halt. l:o. Vid mottagningen af guld, silfver och tenn till kontrollering, äfvensom vid stämplingen, äro Kontrollören och undertecknade närvarande, likasom de under dedfrågavarande åren äfven varit det, med sällsynta undantag för sjukdom eller tjenstledighet, i hvilka fall åtminstone tvä af nämnde personer äro tillstädes; hvarvid såsom en högst väsendtlig omständighet lärer böra anses* att ingen af besagde trenne tjenstemän har med sjelfva uppbörden af kontrollstämplingsmedlen att skaffa, hvaremot Kontrollören, hvilken åtnjuter såsom löneförmån 5 procent af behållna kontrollinedel, är intresserad deruti, att uppbörden blir så stor som möjligt. 2:o. De poster af guld-, silfveroch tennarbeten, som lemnäs till kontrollstämpling, åtföljas af in dupplo författade förteckningar, å hvilka båda, efter posternas uppvägning å Kontrollkontoret och jemförande till stycketal och vigt med förteckningarne, kontrollafgiften antecknas, hvarefter det ena exemplaret, som derjemte erhållit påskrift om partiets mottagning å Kontrollkontoret, återställes till guldsmeden, hvilken derigenom så väl har bevis öfver partiets inlemnande till stämpling, som visshet, att detsamma blifvit till sin behöriga vigt å Kontrollkontoret upptaget, helst den till guldsmeden vid mottagningen återställde arbetsförteckningen, vid partiets utlemnande, utbytes mot det andra exemplaret och sedermera såsom verifikation bifogas räkenskapen samt erhåller samma nummer, som partiet har både i journalen och i veckoförslaget 3:o
Major, u. L. o. SIS Den 26 Iulin Til Bewillnings Utskottet. N:o 60 Herr igljebök. til Gällared, Fullmägtig Herr Uotbiieb, Larl Wilhelm, Stallmästare. Uplästes följande: Utdrag af Protokollet, hället i BorgareStandets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Ll Julli 1309. S. D. Som Borgare-Ständet til alla delar med Högloft. Ridderffapet och Adeln sig förenat uti dest, genom Protokolls Utdrag af den 15 i denne mänad Ständer communicerade beslut, rörande, granskning öfwer förwaltningen af alla Rikets Medel sedan Riksdagen 1800 samt Remift til Högloft. StatS-Utskottet i detta ämne; Altsä ffutle sädant de respective Med-Standen genom detta Protokoll wördsamt och wänligen meddelas. Ut supra. Lx ?rotc>co1Ici P II. peterson. Utdrag af Protokollet, hältet i Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm, den si Julii 1809. S. D. I anledning af derom wäkt fräga, beflöt Ständet, . det bör hädanefter alltid wid skeende Remitzer til nägot af Ständernes Utskott, Den 26 Julik. 51? Utffott, underrättelse därom lemnäs de respective Med-SLänden genom sä kallad Löpare och et ätföljande korteligen författadt ProtokollsUtdrag; i den förmodan, at de öfrige respective Ständen ä sin sida finna lämpeligt, at iagttaga et lika förhållande; hwilket härigenom skulle wordsamt och manligen meddelas. Ut supra. Lx krotocollo P bl. keters8on. Utdrag af Protokollet, hållet uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksda» gen i Stockholm den 21 Julii 1809. S. D. Til de respective Med - StändenS underrättelse ffulle wordsamt och wänligen meddelas, at Borgare-Ständer denne dag remitterat. Til Lag - Utstottet:
Desv.- och Ekon.-Uiskollens Betänkande, N.o 13. i varje församling tillägger hvarje församling rättighet alt tillse, det icke något inhyseshjon får sig der nedsätta eller något gammalt och mindre arbetsförd t tjenstehjon antagas, innan sådant blifvit i allmän sockenstämma anmäld t och församlingen dertill lemnat sitt bifall; så anse Utskotten allt det skydd emot de af motionären öfverklagade olägenheter, som lämpligen kan ifrågasättas, redan vara uti gällande författningar nedlagdt och att öfverskridandet af denna gräns, medelst antagande af motionärens förslag, skulle leda till de mest betänkliga följder och i de flesta fall göra det omöjligt för den, som en gång gjort sig till någon förbrytelse förfallen, alt åter blifva i samhället upptagen; enär förmpdligen ingen skulle vilja underkasta sig äfventyret alt i sin tjenst antaga en person, som genom opålitligt eller brottsligt förhållande gjort sig mindre val känd, äfven om man hade anledning att om hans framtida förbättring hysa de säkraste förhoppningar, derest skyldigheten att, vid af sjukdom eller ålderdom inträffande orkeslöshet, draga försorg om dennes bergning vore dermed ovilkorligen förenad. På dessa grunder och då härtill kommer, att motionären under samma calhegori sammanfört försvarslöse och vanfrejdade personer, men det icke lärer finnas lämpligt att söka försvåra möjligheten för de förre att erhålla tjenst och försvar, tillstyrka Utskotten vördsamt, att motionärens förslag måtte lemnas utan afseende. Stockholm den 15 November 1844. rättighet sig der nedsätta eller något gammal a, N:o 13. Auk. till Exp. Vtsk. den 21 Nov. kl. a e. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga om prygelstraffets afskaffande , m. m.
Huru stora förhoppningar man än, och med fullt skäl, kan göra sig om en folkbeväpnings förmåga att, efter någon tids öfning, oroa, hindra, motverka en fiendes vidare framträngande, ja, vara till verklig hjelp för den opererande arméen; så ligger likväl just i detta medgifvande om behofvet af ytterligare öfning det ofrivilliga erkännandet, att denna folkbeväpning aldrig kan göra en fullfärdig, organiserad och disciplinerad armé umbärlig. Principen om arbetets fördelning, det oeftergifliga vilkoret för framsteg i hvarje yrke af lifvet, fordrar, att äfven åt krigarens, för att deri må kunna vinnas erforderlig färdighet, egnas en tid, en öfning, ett studium, som medborgarens trägna sysselsättningar icke medgifva honom. Den fulländning i de särskilda yrkena, genom föreningen af mekanisk färdighet med theoretisk insigt, som blifvit en följd af denna arbetets fördelning, har jemväl kommit soldaten till godo. Denna fulländning erfordras också hos honom i högre grad måhända, än hos mången annan yrkesman, emedan i kriget ögonblicken äro afgörande. Sinnesnärvaro, rådighet, ett energiskt lugn och den tillit till sig sjelf, som åtföljer medvetandet af kunnighet i sitt yrke, och grundar sig på en fullkomlig kännedom ej mindre om vapnet och dess alla tillgångar, än om egen kraft, vana och skicklighet att reda sig i hvarje förekommande fall, samt mången gång ensam, denna individuela skicklighet, som utmärker soldaten i de ny-europeiska arméerna, måste äfven komma den Svenske till del, så mycket heldre, som han på förhand vet, att den fiende, med hvilken han en gång kommer att kämpa, är honom öfverlägsen i antal och materiela hjelpmedel, att denna fiende till följd deraf, och, medgifvom det, äfven till följd af våra egna misstag, för att icke säga något ännu värre, i sednare tider oftast blifvit segervinnare. Ju mera vårt land till följd af dess beskaffenhet erbjuder tillfällen till strid i spridd ordning, desto mera tages denna soldatens individualitet i anspråk.
Kommandes berörde arfvode och tractamenten att beräknas från hvarje persons antagningsdag, eller för Secreteraren från och med den 8 Maj, för Notarien och den ena af Cancellisterna ifrån och med den 9 i samma månad, och för de sedermera med Riksens Ständers bifall antagna 2:ne Cancellisterna ifrån och med den 31 Maj och % Juni, samt för Utskottets Vaktmästare ifrån och med den 5 Maj, och derefter fortfara till och med åttonde dagen efter Riksdagens sjut. Hvilket beslut Riksens Ständer få för Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, jemte underdånig anhållan, det täcktes Eders Kongl. Maj:t låta till Dess och Rikets Stats-Contoir afgå Nådig befallning, att om utbetalningen föranstalta, af de till Riksdagskostnadernas bestridande anslagna medel. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormagtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t. Landtmarskalk. n. v. Talman. På Borgare-Ståndets På Bonde Ståndets vägnar vägnar H. Schwan, Lars Olsson. fa. t. Talman. n. v. Talman. Uppläst hoS Samtelig! Riks-St3nden den 31 Juli. Stormagtigste Allernådigste Konung! Riksens Ständer hafva erhållit del af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till deras Statsutskott af den 29 sistlidne Juni, innefattande en framställning af anslagen å öfverskotts inkomster - Den si Juli. sterna för åren 1813, 1813 och 1814 af Ön St.
Jag vågar dock tro, att ett utsträckande af denna frihet äfven tili städerna icke är rätt lämpligt, då genom de nu befintliga löreskrifterna i detta afseende för städerne beredes större ordning och reda vid ifrågav:de förrättningars hållande, än om hvar och en egde rätt att tillkalla hvilken som helst, för att utföra ett dylikt uppdrag. För denna åsigt hemtar jag ett nytt stöd af det beslut, R. o. Ad. nyss fattat om borttagande af den s. k. fattigprocenten, hvars indrifning och redovisning beredde en kontroll deröfver, att bouppteckning efter afliden person verkligen blifvit hållen. Visserligen är det sannt, alt från presterskapet ingifvas tili myndigheterna listor öfver aflidna personer, men det torde äfven vara kändt, att några åtgärder i ani. af dessa förteckningar sällan vidtagas för att införskaffa felande bouppteckningar. Då det emellertid är af vigt, att sådane verkligen upprättas, och då man ganska väl kan vinna det åsyftade ändamålet eller att undslippa de dryga afgifterna genom förändrade föreskrifter rörande dessas belopp, utan att sjelfva ordningen rubbas — och då, om städernas tjenstemän skulle fråntagas rättigheten att förrätta bouppteckningar i städerne, de äfven skulle blifva förlustige en sportel-inkomst, som väl måste dem af statsmedel ersättas, hvadan de komme att aflönas till en del af staten och till en del af kommunen, — får jag vördsamt anhålla, det R. o. Ad. behagade alsia det ilrågav:de Betänk:t. Gr. Sparre, Erik: Vid hvarje riksdag, i hvilken jag deltagit, har frågan om en sådan förändring, som här är föreslagen, varit väckt, men man har allt hitintills icke ansett sig kunna vidtaga densamma, emedan städernas magistraters löner till en Den 21 Januari. 203 del varit grundade på sportel-inkomsten af dessa förrättningar.
Om man tar med i beriilrningen den begriin.itde tid de flesta arbetande kviuuor iiga till sin disposition, m h t e inan erkiinna, att Irlubben i hvnrdagslag iin gtznslca talrikt besblct. Man ii.r diir i tillfiille ai; t lgsa de clngliga tidningai: na, en m$i,ngd tidskrifter och backer, man Iran slh sig necl och skrifvn bref, musicera, med fii ord, nlan iir soin 11enlnla hos sig sjiilf. Just i. det afseende har Evinnoklubben foretrade fi: acufoi: audra kviunofiireuiugar, att den har egen, hemlilrt auorclnacl lolral, son1 %r tillgiiuglig for medlelnmarnil hela dagen tiret om. I regeln anordnas samlrviim tvA gtinger i hvar och en nf mfinaderna september-maj, hrarannan g h g med disknssion eller foredrag, hvarmlaan gAng shorn siillslcapsafton med mnsik och sAng, uppliisningsr, dranmtislrn tillstiiilningar m. m. Ehmru lclubben icke iir Bmnacl vara mteslutimde clisk~~ssionslrlubls, bar dock, som erf arenheten visnt, clet storstlz intresset koncentrernt sig kring dislrussioneim, vid hvillra naturligtvis mest behandlats frAgor, soin specielt rora k14nnan, men afven en miingcl andra.
&gt; 9; SO 5 —, tager i de lägre klasserna äfven gossar. På den förberedande kursen, där unslags mindre väfstolar af annan konstruktion än de på bondlandet brukliga, — om de äro 1 6, 00 ext. i:a Mansrockar » dervisning meddelas i blott slöjd, omvexlande med sång och lekar, mottagas afsedda för tillverkningen af alla slags väfnahems c ti kade » 10 —, 5&gt;5° barn af 4 il 5 års ålder. Afgiften för denna kurs är 15 kr. i terminen. På der, billigaste priset jämte alla tillbehör, samt fortsättningskursen undervisas i franska, tyska och engelska språken samt i 6 0 0 G e r m a n a i d; o till hvem man skall vända sig för att erhålla 6, — en dylik. Väfverska. klädningssömnad. Till klädningssömnaden äro anslagna 4 timmar i veckan &gt; hems c ti kade &gt; 3 7, 5 mot en afgift af kr. 12,50 i terminen. Såväl den förberedande kursen som 1 2, 00 Extra i:a dam» fortsättningskursen börja den 1 oktober. Anmälningar mottagas dagligen kl. Svar. västar, hemst. Medel mot reumatisk värk. sprit slås pä 3 dl. pockenholz-spån, som får 400 he y l e l - Chew o i tbyxor Norrk. 4 5, 0 stå och draga ett dygn. Morgon, middag och 1 0, 00 m korderoj dubb. br. 7, — kväll intages en half sup däraf en kvarts Henrik Gahns helyl e » 4 2, 0 timme före maten. Först bör spetsglaset till hälften fyllas med vatten, eljes blir det för 8 0, 0 0 fin-fint k l ä d n i n g 0 s 8 t,. Är värken mycket svår, kan man V i c t o r i a - T v å l, 2 0, 00 halfyl e d a i gonal (d s e ta t rkaste smörja med spriten, där plågan är störst.
195 att alltjemt fårses med nya arbeten, så att det fortskrider lika med hela den öfriga samhålls* culturens utveckling. Uti de fleste Europeiska Länder hafva alla stårre karteverk alltid varit Statens egendom, och de mera utförliga arbeten, som blifvit publicerade, hafva alltid haft Styrelsens omsorg att tacka för deras tillkomst. Detta förhållande år grundlagt uti sakens natur, derföre, att alla de vidlyftiga priliminaira arbeten som fordras till en kartas eller geographiska beskrifningars författande åro så mångfaldiga och så dyrbara, att högst sällan någon enskild man förmår bekosta dem, om han och skulle äga viljan samt erhålla Regeringens tillåtelse dertill, Friherre Hermelins arbeten grunda sig på circa x 00,000 kartor, som finnas uti LandtmåteriContoirets vård, som blifvit samlade under nära tvänne seklers tid, och som kostat Staten flere millioner Riksdaler. Konung Carl den XI. förordnade redan år l685, att bland LandtmåteriContoirets betjening skulle en ensam befatta sig med det geografiska arbetet. Rikets Ständer anskxgo år 17^4 3ooo daler Silfvermynt åt LandtmåteriContoiret att derföre uppköpa instrumenter samt ko|)J par-tryckeri. Detta anslag blef under följande Riksdagar ytterligare ökadt med 7,000 daler silfvermynt, hvarigenom Landtmåteri-Contoiriét sattes i tillfälle att utgifva flere, för dt*i tiden, goda kartor. Desse kartor hafva sedermera blifvit utträngde genom Friherre Hermelins såsom varande fullkomligare och senare utgifn»; Den 3 Martti, och de instrumenter som finnas vid Contoiret åro icke heller nu mera, i anseende till senare tiders förbSttringar, rätt tjenlige. Det år icke att begära det geografiska Inrättningens delägare skola genom Uppoffringar fullfölja en enskildt mans patriotisks företag, hvars hufvudändamåf, nemligen att publicera förbättrade geografiska kartor öfver alla Sveriges provinser, redan syne* vara uppnådt.
» E n diploiiiatfr~is bref » äro frkn K a r l S I: s dagar och inneliålla mycket nytt och värdefullt, särskildt f r h tidens Stockliolmslif och fr %n hiingersnöden &amp; ren 16 i 2 - 73. Den sista uppsatsen, » En högvälboren frökens dagbok)) är f r h frihetstiden och later oss blicka in i en rarinhjiirtad och rikt begifvad kvinnas lif under detta siiörlifvens och styfkjortlariias tidelivarf. Vi återkomna med det första till en utförligare granskning af det intressanta och omväxlande innehållet i detta arbete, Iivilket sakert är ibland det vardefnllaste, soni den litterära julmarknaden har a t t bjuda p&amp;. Geografisk handatlas öfver jorden, utarbetad af Edvard Cohrs och Pils Tolpson. Föreliggande kartbok, som i första rumniet vill, vara till tjänst för det praktiska dagliga beliofvet~, således, efter Iivad af företalet framgår, » a r beräknad för affärsinannen, ämbetsmannen, familj en samt för den stora tidningsläsande allinaiilieten » såväl som det unga släktet, ar i högsta grad förtjänt af ' a t t uppmärksammas sksorn varande ett af de märkligare arbeten i sitt slag, soni i vårt land utkoiiiinit. Utländska goda liandatlas liar nian visserligen godt oin, men någon så fiillstäiidig, praktiskt iippställd och prydlig p&amp; svenska liar bokinarknaden före denna ej a t t nppvisa-. Hvad som i ketydlig grad höjer värdet af denna atlas och hvaitill motstycket ej torde finnas i något arbete af samma dimension, ä r det stora antalet geografisk-statistiska kartor, stadsplaner m. ni. ' som i svarttryck utförts p&amp; kartbladens baksidor. Denna förträffliga kartbok bör ej saknas blarid uppslagsböckerna i något faniiljebibliotek. PensionsI ?ond för @ juksköterskor.
Den 27 Maji f. tiis. N:ö 3; Grefve Hård, Carl Q u/laf i Hvad söm föranledde mitt sista Plenida-^ gen afgifne yttrande rörande den i Christianstad inrättade HofRätten, var icke blott min förut fattade öfvertygelse i detta ämne, utan äfven LagUtskottets behandling deraf. Utskottet åberopar nemligen endast erfarenheten till grund för sitt yttrande. På frågan är af den beskaffenhet, att individuel erfarenhet derom endast kunnat vinnas genom någon slags handläggning vid rättegångsärender, och det iriotri Götha HofRätts jurisdictioh, eller ock genom granskning af verificerade facta, meri det förra erfarenhetsinedlet icke kan anses hafva ägt rum för mer än en ringa del af Utskottets ledamöter, och det sednare icke lärer blifvit be; gagnadt, enär ingen enda speciel uppgift blifvit meddelad, tror jag mig icke hafva orätt yttryckt mig, då jag benämnt Utskottets Utlåtande för ogrundadt, enär det alltså innefattat, icke en utredning af de omständigheter, hvarigenom ett säkert omdöme kunnat grundläggas, utan blott en enskild opinion; och jag ansåg mig så mycket mera dertill befogad% som min enskilda opinion var deremot stri., dande. Jag ansåg mig böra instämma i resultatet af Utskottets Utlåtande och tillstyrka me. dels anslående för den Skånska HofRättens fortfarande, men jag ansåg mig icke böra grunda mitt tillstyrkande på erkännandet af denriä Deri 27 Maji f. m. HofRätts nödvändighet, då min öfvertygelse ogillade denna grund. Jag framställde de om-; ständigter, som töranledt min öfvertygelse _ de orsaker, som verkat Rättegångsärendernes betydliga ökande i Götha HöfRätt, och de uppgifter, söm kunde upplysa föthållandet med dessa ärénders mängd och möjligheten af deras behöriga handläggning, utan inrättning af en särskild FlofRätt.
M e d anledning af en af hr O. Persson väckt motion om ändring af första punkten i § 2 af Vasateatern har under veckan återupptagit kap. 15 rättegångsbalken för tillförsäkrande åt Edvard Brandes bekanta tvåaktsstycke » Ett kvinna af rättigheten att inför rätta föra andras b e s ö k », hvarvid Florizels o c h Repholts roller talan, har utskottet afgifvit förslag till lagänutföras af fru Häkanson o c h hr Svennberg, som dring i angifna syftet. m e d framgång under många år spelat dem i landsorten. Särskildt den stora uppgörelscesenen i andra akten dem emellan gifves m e d medryckande fart o c h känsla o c h gör ett kraftigt intryck. H r Engelbrecht i K a j s roll är däremot m:t har för hvartdera af åren 1897, 1898 och icke synnerligen till sin fördel. 1899 tilldelat styrelser, föreståndare o c h föreståndarinnor för följande undervisningsanstalter i På söndags middag hade den publikkäre hr Stockholm nedanstående b e l o p p: de Wahls recett samlat en fullsatt salong, därvid Föreståndaren för Wallinska flickskolan, lektor understödd s o m han var genom lockelsen * af en P. A. » Midnattssol », skådespel i 3 akceum för flickor filosofie doktor G. Sjöberg 3,000, ter af en ung hr Ernst Didring, enligt uppgift styrelsen för Södermalms högre läroanstalt för flicjärnvägstjänsteman, visade sig vara ett erkänkor 3,000, föreståndaren för Östermalms högre nansvärdt förstlingsverk.
Af Protokollen öfver de hos Riks-Stånden i anledning af Utskottets förut afgifna Utlåtande förefallna öfverläggningar, har Utskottet funnit, att nästan alla talare, som i denna fråga yttrat sig, tillstyrkt och förordat den för Strömsholms kanalverk sökta jord-upplåtelse, med undantag likväl af Riksdags-fullmäktige inom Borgare-ståndet från städerna Westerås och Köping, hvilka dels erinrat om den förlust, som städerna tillskyndats derigenom att Bruksegarne år 1855 erhållit befrielse från skyldigheten att erlägga vågpenningar för det jern, som icke å städernas vågar upplägges, dels ock omförmält, att städerna erbjudit sig att till Strömsholms kanal-bolag afstå den upplagsplats dessa städer hitintills begagnat, i följd hvaraf och då det med Herr Bråkenhjelms motion afsedda ändamål, beredande al erforderlig lastageplats för kanal-verket, kunde vinnas genom enskild öfverenskommelse emellan bolaget och städerna, det syntes icke vara skäl för Slals-Ulshotlels Memorial N:o 6S. Rikets Ständer att medgifva den nu ifrågaställa jord-upplåtelsen.