Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Du skall tro, att den lilla junkern nog upptager tiden; ty ogerna lemnar jag honom under andras vård; min svärmor älskar honom obeskrifligt, men af lutter kärlek kan man äfven skämma bort barn. Det såg jag, när jag var upptagen med vår hitflyttning och ordnandet af vårt nya hem; gossen var då hos sin alltför goda farmor. Så liten han var, blef han envis, ty han fick allt hvad han pekade på, men nu är allt åter godt. Som platsmajor, bebor Ivanoff det så kallade kommendantshuset. Det är trefligt och beqvämt och jag är så nöjd, ty här får jag ställa min hushållning, någorlunda efter vårt finska sätt; i Petersburg var det rent omöjligt, ty der lefver och bestyr man blott för dagen. Ehuru lycklig, saknade jag dock dessa husliga bestyr, denna omtanka för en kär omgifning som ge lifvet många behag, när man ser sin omsorg belönad af kärlek och förtroende. Den förra innehafvaren af denna boning, har under sin långa tjenstetid anlagt en trädgård, med fruktträd och bärbuskar. En del deraf är upptagen af några besynnerliga sorter gungor, ett af ryssarne lika älskadt nöje om sommaren, som isbanorna om vintern. — En del af trädgården har jag redan bestämt för våra vanliga köksvexter, blommor icke till förglömmandes. Vid slutet af den allé, som delar trädgården i tvenne delar, ligger en sommarpaviljong, ett favoritställe för oss alla. Föreställ dig ett stort aflångt rum, grönmåladt, med vackra hvita pelare; dessa äro väl endast målade, men så naturligt, att man tror sig kunna omfatta dem. De synas bära upp det hvälfda, med en blomsterkrans omgifna taket. Åtta höga fönsterhalfvor upptaga södra sidan. En pelare utgör mellanrummet, murgröna och andra lianor med röda, blå och hvita blommor växa i stora krukor och slingra sina grenar kring fina messingstrådar öfver hela denna vägg. Stora stråtvägen går der förbi, hvartill finnes en liten dörr, som en fremmande knappt skulle varsna utifrån. Hit fördes mitt bokskåp, fortepiano och arbetsbord, jemte Konstantins gitarr.
Friherre LtsL! von I^oMein, (^orstt? vig: Den 15 Iam,ar;'l.. 787 vi§: Icke alldeles yrkande den stränghet, emot 0- redlsga Uppbördsman, som den wälda Ledamoten som nu talar tyckes önska, sär jag likwäl t den önskan sörena mig med honom, alt nägok älfwarsamt steg mätte tagas bäde kill hindrande af försnillning vs Kronans egendom, sä'om ock bestraffning derföre om sä händer. Anledningen till detta anförande, är att jag kommit i erfarenhet deraf c.tt en Embetsman biifwit för dylik försnillning angifwen, stöld för rätta, ökwerbewist och dömd att ersätta Kronan det försnillade; den som bcgält ett sidnnt brott, lärer wäl ingen pretention kunna göra pä ett redligt och ärligt namn och sätt-des icke wara qwal-sicerad till Embetsman ^ icke dest mindre är han wld sofian bibehällen; utan ott widare inlära mig i speciel uppgift med hwtlken delta tilldragit sig, sär jag blott yrka, alt om ingen Försättning gttwes som förklarar en sadan perion oskicklig till Kronans tjenst, en sädan mätte warda utfärdad, men i fall en sädan gifwes, noga hand deröfwer mätte hällas, att den warder efterlefva Herr Grefwe» och LandrMarffalken före» flög att detta Friherre Stael8 yttrande skulle fä ät, följa Herr lVlaimerkelcks, i fall Ridderskapet och Aveln framdeles tilläte, att det finge remitteras. Bifölls. Herr Silverstolpe, Oustsk /chrsksm, anförde, att dä han i förra Plenum begärde Herr Grefwe ve ia Oar6ie8 Diktamen pä bordet, hade han gjordt det af den ordsaken, alt han war osäker om det frän Plenum kunde remitteras eller bordt till ConstitutionsUlskottet directe inlemnas.
Benedicks Ombud qvitteradt; att ”alla dessa vexlar skulle dateras den dag Contractet ”underskrefs och primorne deraf genast insändas till ”behörig accept” m. m.J att Betänka n den, Nto ror. to3 att ”II:r GeneralAmiralen tillika anmält att fjer”dedelen af Köpeskillingen, med afdrag af ofvanomför”mälte 25,ooo Rtdr Sv. B.‘co, redan blifvit af Michaelson <& Benedicks erlagd och af FJ.‘r GeneralAmiralen ”till Förvaltningen af Sjöärenderne öfverlemnad; — ... ... , 4-at. )t att derjemte ”K. M:t förordnat, att den erlagde ”delen af Köpeskillingen lör detta skepp genast, samt ”den återstående delen deraf, så snart densamma af ”Michaelson & Benedicks enligt Contractet blifvit liqvi”derad, ”skulle” till StatsContoret Öfverlemna.?, för att ”efter framdeles meddelande Nådige föreskrifter, an”vändas till rotde HufvudTitelns behof.” Hvaremot det ibland Handiingarne förvarade, till dess hufvudsak liga innehål! här ofvan jemväl anförde Original-DoubletteContractet, är, hvad Köpesumman beträffar, af följande ordalydelse! "Emellan K. M:t och Kronan å ena samt Handelshuset Michaelson & Benedicks å andra sidan ärt» nedanstående vilkor öfverenskomne vid det af sistnämnde Handelshus gjorde anbud, alt till en Expedition ”på Indien få köpa Linieskeppet Tapperheten.” 1:0 ”Kongl. Majrt och Kronan u pplåter det utvalda Fartyget till Iltrr Michaelson &
Controlleras cch rattas, utan att nägot slags answar derföre dör äga rum." "I 5 Mom. och z Art. har wäl Ukssotret kältwisligen stadgadt, att Zordägare icke härefter mä anfmara för Inhyseshjons Utjkylder, men t ett mots.tl förhållande och emot alia riders praxis, är derjemte stadgadt, alt Jordägare stall arstwara för Bönders, Torpares och Arbetares Ukstylder, enär lillåäng hoö dem saknas; detta i b.gge ofseenden nu lörändrade brflut; synes icke ägaren behörig öfwerensstämmelse, och det sednare, stridande emot all prp eipe af billighet och alla tiders bruk, är nu sä mocket mera owäntadt, som dä Ridderstopet och Adeins friwilliga medgiswonde denna Riksdag lagt hinder i wägen för en !ä latt ätkomst af ermttnrng för dest underhafwandcs stulder, detta Ständ hittills ägt, delta medgifmande borde bereda en säkerhet att icke emot d.st wilja förpligtas, att för sina underhafwande, dä till Kongl. Mrj-t och Kronan utgående Urskulda förskjuta, ow kwaruti ändring r nu warande Försattmngar lä!edes icke mrdgiswas." "Wid Höglofl. Uissoktets Beslut, att tvid walen lill Ledamöter j Berednings - Eommilteen , blott de närwsrande skulle äga rätt att rösta, tror jag mig skäligen böra anföra, akt utom den manliga och aldrig motsagde rättighet, att genom behörig Fullmägtig lika wäl, som närwarande, kunna sin rätt och talan bewaka, skulle detta föreslagm uteslutande af dem, som ej sjelfwe tvid walen wörö tillstädes i förewarande Lasu, kunna lända till »verkelig skada, dä en ägare af sgridd Egendom, eller af förfall hindrad, afstilgd 6 frän all medwrrkan tift den Berednings formerande, som kom - Dett 5 Januarii.
Af allt detta, och med förbigående af andra lika talande exempel, hvilka nog sjelfmant erbjuda sig åt den, som med känsla för smak och ordning skådar omkring sig i Hufvudstaden, hoppas jag hafva ådagalagt, att det finnes en art af allmänna byggnadsföretag i en Hufvudstad, som det tillhör Statsverket att ensamt bekosta, samt alt, då tillgång härtill saknas, sådant verkar menligt på det hela och hindrar uppfattandet af en allmän plan till de spridda krafternas förening, hvarigenom å ena sidan besparing, och å den andra sidan hoppet, att någonsin kunna närma sig ett önskadt mål, kunde vinnas. Sättet att bereda Statsverket nödig tillgång för denna utgifts bestridande skulle, efter min tanke, lämpligast bestå deri, om en accis af 2 sk:r B:co erlades och uppbars vid stadens tullar för hvarje kanna brännvin, som till staden land-eller sjövägen införes; hvarigenom äfven lernnades Hufvudstadens invånare tillfälle att sjelfva bidraga till förbättringar, hvaraf hela landet skördar fördel, men dock i första rummet Stockholms befolkning. Då i Stockholm årligen i medeltal 2,000,000 kannor brännvin afsättas, skulle behållningen af denna afgift kunna beräknas till omkring 80,000 R:dr årligen; men då ett afdrag bör ske för uppbördskostnader och för de restitntioner, som böra äga rum, då brännvin i partier af öfver 5oo kannor reexporteras från staden till inrikes eller främmande orter, har jag icke ansett mig kunna beräkna behållningen högre än 60,000 R:dr. Jag föreslår, att hvad genom denna afgift inflyter', om den af R. H. St. bifolles, ina användas, uteslutande och qafhängigt af de tillgångar, sorn äro .afsa t te för underhållet af Kronans hus och byggnader, lill befordrande af sådana nya byggnadsföretag i Hufvudstaden, hvilka genom deras egenskap och ändamål det tillhör Statsverket att bekosta.
BIHAM i TILL s&qiuimqo Qum^aumoDS PROTOKOLL VID Laetima Bikidagen i Slockholm Åren ock 1854. ■**53tS8SagfeSfSg«- FJERDE §A]RL1IREI. 1* Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. il B ID M tt&BIDBV» ' Ätoj woiit . ?| intt \I .!> H;! Af\h. ■ , •\\ (X öajWarJ .i.-.vHrimenAJin ,«o«om vAVi\Ua \V mi nwiiviltl i;mast{g i >\h '.>V\\NsVv \s jgvuitaWuv 1 V ' ■ Y>'i\ vAuWlY.UVW r rtbiu . t ; ' ■ • I.qqi;;-! jslkfil • ! » - . *n _dt »Äöl fioiiofji obiowd tt* y ,Mil di -ohiJJ . - ' . idtfilliilPlui :,r 1 Au Ull i, - ■ '**" 3 «, •*- ’ *>«•— .mVmöi -9l„ Äii.i -i.q lisi' sidi SS c««9b TfOT Ull giuwHit t a.m, V w: t .»»■» $ mai .*«*t .»?. n UV» liv, Slals-Ultkottels Lllålande, N:o i03. 1 Ank. til) Exp.-Utsk. fl. 17 Maj 1854, kl. I e. m. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 50, angående i frågaställd förbättring af soldater nes vid Södermanlands Regemente löneförmåner. (U. 4.)
N ^W§§en o v bistre ^ff® slår jag hör när snön och till han hans miner onda planer och taga sig själf mitt Så öga låga stolt här i tak en inne går kärleks V^om, ' Vi skåda din närhets ville Så skola alt möta med blåa dig herre, rum för för kom ber, ef, i böjd kärleks lägg fröjd. din min höjd, hand brasan fyller i min sida. in, mitt sinn, bida. bida vintern nya sippor jag hjässa — länge den min. ringa. vid ljufhet vi in ser nacken i flammande jag sinn? hit bredvid min och här i springa. manshög tAnna, sätt vaktar, slag, stiga skymta lär ringhet och så är har plats jag herre och aktar. få en icke dag kappans lian aardinens finns ur jag vid härinne i fönster visst därute,. andedrag, mörka blif r ^fovembcr skakar så Jlien e milt ville lur b isande han ettans m herr — på e invid hans zMånri hopp, våren och lång en kärlekssång gång. Johan Hord / ing. Af Cecilia Waern. I r det en lycka eller olycka, det » stilenligare » eller friare och mer fantastiska mod i fråga om möblering och anordning af våra rum, som på de sista åren börjat göra sig gällande? Jämför man med närmast föregående generations i många hem ännu rådande norm för möblering, kan man icke annat än finna längtan efter mer omvexling berättigad. Hvem minns ej, ur Björnsons De Nygifte, den unge mannens förtviflade undran, om det var » mot naturen » att flytta soffan i det gamla svärföräldrahemmet. Huru många af oss hafva icke rönt detsamma och kännt både vårt sunda förnuft och vårt skönhetssinne göra uppror mot dessa gammaldags förmak med en stor tung soffa på » soffplatsen », ett stort tungt divansbord skjutet så tätt framför den som möjligt — liksom enkom för att göra hedersplatsen svåråtkomlig och isolerad från allt lättsinnigt umgänge med det
Det vilkor, som Stockholms stad fästat vid beviljande af anslag, stort 150,000 R:dr, för bangård och expropriering af jord på en del af Södermalm, var således äfven uppfylldt, och denna del af staden har derigenom i sanitärt hänseende vunnit den betydliga förbättring, som genom sjöns igenfyllning åsyftades, på samma gång staten mot en jemförelsevis ringa kostnad erhållit ett stort område för bangård och andra ändamål. • Vid årets ingång var tunneln under Nyboda backe i det närmaste fullbordad; endast en mindre del af dess nedra hälft återstod att undanspränga, och detta arbete var redan i Mars månad fullbordadt. De anmärkningsvärdaste terrasseringsarbeten, som under året pågingo mellan Stockholm och Södertelje, voro de redan under föregående tvenne år bearbetade utfyllningarne af bankar vid Westberga, Lerkrogen, Elfsjö, öfver Djupås-myran, vid Fullersta och Tullingesjön. Vid dessa och öfriga terrasseringsarbeten verkställdes omkring 33,300 kubikfamnar jordarbete och 1,400 kubikfamnar bergsprängning. Bron öfver Södertelje kanal har trenne spann, af hvilka det öfver segelleden och på södra sidan derom bildas genom en svängbro och det å norra sidan om segelleden genom en fast öfverbyggnad. Bron uppbäres således utom landfästena af tvenne pirer, en på hvardera sidan om segelleden, och af dessa pirer utgör den södra egentlig bas eller stödjepunkt för svängbron. Under år 1859 hade endast grundläggningen af det södra landfästet och den pir, å hvilken bron svänger, blifvit verkställd och murningsarbetet å desamma påbörjadt; allt annat grundläggningsoch murningsarbete äfvensom uppsättningen af den vid Motala mekaniska verkstad af jernplåt förfärdigade öfverbyggnaden verkställdes under 1860. Broöppningen för kanalens segelränna är 33 fot bred; rälernas öfverkant ligger icke mindre än 34 fot öfver lägsta vattenytan.
Ett Hampa. Ett *té Notgarn. Nerike. Bergslagen. Nerike. Bergs agell. Nerike. Ett M valdt Osmundsjern. En Kanna Hampfrö. Ett Lii Ett Lin. Bergslagen. Nerike. Nerike. Nerike. Ber* Bergslagen. Tackjern. En Stig Kol 24 Tunnor om 100 st. Läcktspik. Nerike. Bergslagen. Nerike. Bergslagen. Nerike. Bergs lagen Nerike. Bergslagen. Ett Lass eller En Tunna Malm. Ett Ärligt eller Jordeboks-dagsverke. En Gang Hästskor En Gång Söm, Ett Dräuge-dagsverke. Nerike. Nerike. Nerike. Nerike, Ber Bergslagen. Nerike. (17) Örebro IL än. Ett Öke-dagsverke med två Hästar och en Karl. Ett Hjelle -dagsver ke. Ktt Muredagsverke. Nerike. Bergslagen. Nerike. L ill. 1 En Tunna Råg. Eo Tunna Råguller Tull-mjöl. En Tunna Korn. En Tunna Bafra. En Tunna Hafi emjöl. Ett Smör. Summa Medelvärde. Jemnadt medelvärde .. Ett M Torrt Fläsk. Ett XU Torrt Kott. Ett Xtl Ta g. Ett M Humla. En Skattgild Oxe om 15 XU • Ett st. En borka Kohud. d Ett st Får. Ett st. Gås. Ett st. Höns. Ett Tjo 3 H Ö* Ett J5té Torr Fisk. En Tunn Stin tor. Lax om 7 i fé. En Karfve Lax eller 12 st. Laxar. Ett Vinterlass Hö örn 48 m. Ett Sommarlass Hö om »4 få. En Kärfve Långhalm om 2 få. Ett Stu fi Ved. ilin Ett st. Sågbräde. Litt. I. En A!n Lärft. Ett st. Mä skinu. rilEtt st. G skinn. raut sm Tackjern. Ett valdt Osmundsjern. Ett Årligt eller Jordeboks Dagsverke. Ett ÖkeDagsverke. En Tunna Hvetemjöl. En Tunna Råg. En Tunna Rågmjöl. En Tunna Korn.
Rigabalsam; se Varor, som ej kunna hänföras under någon af de i införselstarifen upptagna bestämmelser. Risgryn; se Gryn. Rosmarin, hänföras under Apoteksvaror. Gotcher; si Fisk, torr. Rumm; se Brännvin, Räf kakor eller räfkryddor, hänföras under Apoteksvaror. Rödfärg; se Färger. Rothe; se Färger. Rötter för Apotekares behof, ej specificerade, hänföras under Apoteksvaror. Bih. lil/ R St. Tullvärde. Banko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Bauko. B:dr sk. r:st Sadelmakar earbetenej specificerade: med iikta förgykla, försilfrade eller R:dr sk. rist 2 16 — pläterade beslag .. 1 skålp. 28 — 1 16 — andra slag 1 skålp. 16 — 13 16 — * Saffran 1 skålp. i “—' 16 — ^Salmiak Salpeter: 1 skålp. — 2 — 4 oraffinerad och raffinerad * cili lisk salpeter, eller salpetersyrad! natron, för skedvattenoch andra fabrikers behof, efter pröfning och 1 lisp. i 3 tillstånd af Kommerskollegium 1 lisp. — 6 — 12 — Salpetersyra och skedvatten Salt: 1 skålp. — 1 6 2 * berg 1 tunna 12 1 16 * glauber-, vattenfritt . kok(Luneburgersalt derunder inbegipet): 1 lisp. 8 3 * oraffineradt ... 1 tunna 36 -— 2 8 raffineradt koksalt för fabrikstillverkning af soda, efter serskilt anmälan hos Kommerskollegium, och af detsamma lemnadt tillstånd . medicinskt, ej specificerad! att införas af Apotekare, efter serskild anmä- lan hos Sundhets-kollegium och af 1 skålp. 1 4 — Saltsyra 1 skålp. — 6 SaMar; se Slöjdevaror, ej specificerade. Sacharum salund; se Blysocker. Saffian; se Hudar och skinn. Sagogryn; se Gryn. Sammet; se Väfnader.
Blifwa göromälen inom nägot Utskott sä ökade, att de ej med det wanliga antalet af Deputerade kunna bestridas, stände Utskottet fritt att anställa 122 Expeditioner till Riks-StLnden. om ytterligare förstärkning; dock ankomme bewiljandet deraf pä Riksens Ständers pröfning. 8 37. Alla Riksens Ständers Ujskott, med undantag af Hemliga Utskottet, hivars göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola sist inom atta dagar frän den, dä de utsedde blifwit, sammanträda och sättas i »verksamhet. Utskotten böra, i den män de remitterade ärenderne hinna utarbetas, sä fort sig göra läter, med infordrade yttranden till Plena inkomma. 8 38. Ej mä Utskott nägot ärende afgöra, nied mindre twä tredjedelar as Utskottets Ledamöter tillstädes äro. Ma omröstningar i Utskotten ske per Capita. Ar de närwarande Ledamöternes antal jemnt, dä votering med slutna sedlar anställes, utlottes först en ledamot. Hwad här för Pluralitetens utrönande stadgas, galle dock ej för BancoUtskottet, hwarest det hittills antagna omröstningssättet efter Ständ warde Libehället. 8 39. I alla Riksens Ständers Utskott före den bland Ridderskapets och Adelns närwarande Fullmägtige ordet, som, genom dem emellan anstäldt wal, dertill blifwit utsedd. 8 4l). Landtmarskalk en och Talemännen njute oförwägradt tillträde i Utskotten, dock utan röstellerdeliberationsrätt. I Hemliga och Banco-Utskotten, der tysthets-ed fordras, aflägge äfwen de en sädan. Billiga till Mem. Tjenstgörande StatsMinistrar, Stats-Räd, Hof-Cantzler saint StatsSecretcrare ware ej tillätet, att personligen hafina Säte och Stämma i Riksens Ständers Plena eller Utskott.
Enskiftes-författningarne hafva infört den sats, att föregången delning icke borde vara fri från rubbning, så vida möjlighet förefanns att, utan någon delegares förnärmande, sammandraga de spridda lotterna, och öfverlåtit pröfnirigen , om nytt skifte borde ske, då det å ena sidan yrkades och å den andra bestriddes, åt Konungens Befallningshafvande. Orsaken, hvarföre bestämningen härom icke uppdrogs åt delegarne, synes hafva varit bristande förtroende lill deras oegennytta, jemte omsorgen att bevara den mindre jordegarens rätt, hvilken onekligen är lika helig som den störres. Dessa skäl synas icke hafva förlorat sin kraft. Den enes rätt bör icke ställas i beroende af den andres godtycke. Pröfningen bör ske af ojäfviga män, och bifall eller afslag till den skiftes-sökandes begäran grunda sig på ett, efter tillförlitlig undersökning, gifvet omdöme om fördelarne eller olämpligheten af nytt skifte. Om än denna grundsats icke vunnit behörigt afseende i 1827 års Lagsamt Allin. Besa.- och OeconUtsila Betänkande N\o Z1. 7 Skiftes-Stadga, hvarom åtskilliga bekanta missbruk af den obegränsade friheten, att söka och erhålla laga skifte, jemväl erinrat, har numera det enda efter Utskottets omdöme lämpliga correctiv, som kan utfinnas, å nyo blifvit satt i verksamhet. Uli 12 Cap. 12 §. K. F. den g Junii 1882 är en noggrann undersökning anbefalld, och nytt skifte icke tillåtet, så vida det icke är utrönt, att skifteslagets egor derigenom skulle erhålla en för egornas skötsel lämpligare indelning, och således samt genom beredde tillfällen till odling uppbringas till högre afkastning, deraf hemmanens värde i betydlig måtto ökades.
Men tvenne lagkarlar, kände för kunskaper och karakter, hafva nyligen i denna fråga ytlrat sig på ett sätt, som, för de flesta åtminstone, torde göra det tvifvelaktigt, huruvida det icke vore rätt att anse denna fråga såsom ett privilegium. Jag kan icke underlåta att upptaga lill granskning det lnifvudsakliga af Hrr Gdnlhers och Cederschjölds yttranden. Den sednare har egentligen resonerat derhän, att bevisa, det rättighet och privilegium vore ett och detsamma. Ilan har visat, ali det är en rättighet för R. o. Ad. all svärdslinien lager två lotter der qvinnan lager blott en, och derföre att denna rättighet influtit i lagen, säger han, har den icke upphört att vara ett privilegium. Jag hemställer likväl hvad följden skulle blifva, om man icke i elt samhälle erkänner vissa definitioner, vissa begrepp om ord, som man icke sedan får sammanblanda. Hvem vet icke, alt lagen innehåller ingenting annat än en samling af rättigheter och skyldigheter ? Det är icke nog, att vissa rättigheter förut varit enskilda, man mäste komma ihåg, alt sedan de äro upptagne i den allmänna lagen äro de derigenom formeligen förklarade icke mera vara speciella rättigheter, utan rättigheter, som man har endast pä grund af allmän lag. Men på ett helt annat sätt har man här argumenterat. Sedan man först stridt enligt Svensk grundlag (och grundlagen är hufvudsakligen och ofta icke annat än en form an behålla dessa rättigheter och skyldigheter), och sedan man sökt att enligt denna grundlag göra siu förmenta rättighet gällande, men dervid tappat emot andra delar af lagstiftningen, då säger man: Det bryr jag mig icke om, för här gäller min rätt, alltså är detta en privilegiilVåga. Huru många af de rättigheter, alldeles icke naturliga, utan rent af sociala och ofta rätt godtyckliga, hvilka blifvit fordom nedlagda i en gammal lag, skulle man icke på det viset kunna beständigt, ej allena strida om, utan för evärdeliga tider få bibehållna? — äfven sedan tre Ständ hafva derom fattat sitt beslut och Konungen sanctionerät dem — ty jag kan icke se, att Konungens sanclion med mera skäl skulle göra slut på denna fråga.
Det nyligen af Kammar-Rådet Welin uppgifne förslag till inrättande af District-magaSin, på grund hvaraf Kongl. Maj:t anbefallt Dess Befallningshafvande i hvarje Län att hålla undersökning, till utrönande af lämpligaste sättet för förslagets verkställighet, medförde ock, i Motionairens tanka, nästan samma olägenhet som Statens Allmänna Magagins-inrättningar, blott med den skilnad, att, enligt förslaget, en mängd nya magasins-byggnader behöfde uppföras i landet, med en kostnad af nära En million R:dr B:eo, samt icke mindre än 2,36i Municipal-Direclioner underhållas och lönas. Molionairen, sorn således icke kunde gilla berörde förslag, samt ansåg säkraste medlet till oeconomisk förkofran ligga uti individens och samhällets flit och omtanka, tillstyrkte deremot: 1:0 att ett utaf honom uppg jordt, motionen bifogadt, förslag, rörande skyldighet att hålla ett ständigt spanmålslager i landet, till värn mot inträffande missväxt, måtte, med de modilicalioner som kunde anses nödiga, såsom Allmän Oeconomisk Lag antagas och sanctioneras; 2:0 att Staten till det spanmålslager, som blefve bestämdt, borde, vid första upplaget, biträda med en eller två R:dr B:co på hvarje tunna säd, hvilka medel ej skulle återbetalas; hvaremot orten vöre förbunden hålla det föreskrifna spanmålslagret, samt efter missväxtår nytt lager, vid först infallande ymnigare skörd , istad - x 2 Statssamt Allm.
Stals-Utskollets Utlåtande, M 87, 19 Innan Utskottet utlåter sig öfver de af Kongl. Maj:t sålunda gjorda nådiga framställningar, anser Utskottet sig böra omförmäla åtskilliga i ämnet, inom Vällofliga Borgareståndet väckte och till Utskottet remitterade, motioner, på det Utskottet må komma i tillfälle att i ett sammanhang afgifva de yttranden, hvartill omständigheterna föranleda. De antydde motionerne äro: l:o. Af Herr Gustafsson, som yrkat, att ett statsanslag 6,500 R:dr måtte företrädesvis beviljas Svenska Slöjdföreningen till dess i hufvudstaden inrättade söndagsoch aftonskola, som derigenom kunde utvidgas med en högre afdelning, der undervisning skulle meddelas till det omfång, att eleverne kunde vinna inträde vid teknologiska institutet.