Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vrop. om Statsverk. 1850. 25 Transport R:dr 65,938: 40. — de torre måste vid artilleri-läroverket genomgå, ännu derutöfver ökas med 80 R:dr, eller till jemna 400 R:dr hvardera, då således för 60 umler-löjtnanter, å 80 R:dr, skulle fordras en lönetillökning af 4,800 R:dr; att artilleriets 3 regemenlsskrifvare, för att komma i lika vilkor med förval tärne vid artilleri-förråden, måtte, i stället för nu bestådda 530 R:dr, erhålla i lön på stat 600 R:dr hvardera, samt, efter 10 års oförvitlig tjenst, 150 R:dr och efter ytterligare 10 års tjenstetid 150 R:dr, hvilken löneförhöjning i medeltal skulle utgöra, för hvarje, 220 R:dr och för tre 660 R:dr; att styckjunkarne, som nu åtnjuta i lön 253 R:dr, jemte 3 tunnor spanmål in natura, å 6 R:dr, och i beklädnads hjelp 70 R:dr, måtte hugnas med en tillökning i lönen af 47 R:dr, utgörande för 56 . 2,632 R:dr; att de 3 Regements-trumpetarne, hvilka nu njuta i lön 203 R:dr och för öfrigt samma förmåner som Styckjunkarne, måtte komma i åtnjutande af lika löner med dem, som blifvit för dessa sednare föreslagna, och således erhålla en löneförhöjning af 97 R:dr, utgörande för 3:ne tillhopa 291 R:dr; att Sergeanternes löner, nu utgörande, utom 3 tunnor spanmål in natura, å 6 R:dr, och 70 R:dr i beklädnadshjelp, 163 R:dr, måtte ökas till 192 R:dr, eller med 29 R:dr hvardera, hvilken tillökning belöper för 72 Sergeanter till 2,088 R:dr; att
Schutzer crantz’s Memorial angående någon förändring uti Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjö-Arénderne. Hos Höglofi. Ridderskapet och Adeln har Herr Contre-Amiralen m. rn. J. II. Schiitzercrantz föreslagit den förändring och jemnkning i Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärenderne: att den, under benämn ing af Bokhållare upptagne person med 340 R:dr i Penningelön och derunder begripne 37 Tunnur SpannemaJ, hvilken tillika utan serskildt vedergällning bestrider Casseurs-tjernsten, mätte, enär hans för» StatsUtskottets Betänk anderi! 1269 nemsta göromål för närvarande är Casseursbefattningen, som vöre trägen och ansvarsfull i Staten benämnas såsom Casseur och hans aflönings-vilkor derefter lämpadt och förhöjas till lika belopp, som Casseuren i Kongl. Krigs-Collegium, med hvilken han närmast kunde jemföras, innehafver nemligen 466 R:dc i lön med derunder inbegripne 51 Tunnor Spanmål efter Statspris 45 Rulr. Äfvensom att Registratorn och Archivarien vid Förvaltningen som åtnjuter 340 Rtdrs lön i penningar med 37 Tunnor Spannemål derunder, måtte försättas uti enahanda Löneförmåner, sorn Actuarien och Registratorn i Kongl. Krigskollegium eller 426 R:dr 32 sk. med 47 Tunnor Spannemål derunder efter lika beräkningsgrund; Och för öfrigt Bokhållaren i Tuts-Verks-Contoiret, som tillika vore Casseur derstädes och nu bestås 340 Rtdrs lön ined 37 Tunnor Spannemål, erhålla 426 R:dr 32 sk. samt derunder begripne 47 Tunnor Spannemål å 4'- R;dr hvilka tillökningar sammanräknade skulle utgöra 299 R.dr 16 sk. jemte 34 Tunnor Spannemål elter förenämnde Statspris å 4* R:dr Tunnan.
De gröfre brott, som under de sislförllutne tre åren blifvit inom samhället föröfvade, hafva lill större delen varit af främlingar begån"lie och kunna således icke anföras såsom bevis på niora ö o O 1 lisk försämring bos stadens egne invånare. Af de näringar, hvarpå staden grundar sitt bestånd, bar under perioden af de tre sistförflutne åren, med undantag af skeppsbyggeriet, icke någon fö reträdesvis varit i tillväxt, men alla hafva någorlunda bibehållit sig. För den arbetande klassen har tillfälle lill arbetsförtjenst icke saknats och den fattigdom, som inom denna klass ej siiIIan förmärkes, är att tillskrifva lättja och dryckenskap samt de af härstädes bosatte sjömän å utrikes orter förelagne rymningar, äfvensom ett större antal sjömäns under åren 1849 och 1850 i Brasilien inträffade dödsfall uti gula febern. Medelpriset på ett mansdagsverke, beräknadt ifrån klockan 6 på morgonen lill klockan 6 på aftonen, kan anses vara 29 sk. 4 rst. banko. Stadens bufvudnäringar utgöras fortfarande af handel och sjöfart, skeppsbyggeri, handtverk och fabriker, fiske och jordbruk. Handeln och sjöfarten, hvaruti betydliga kapilaler äro nedlagdt', fortfara alt för staden vara af största vigt och lemna en lönande sysselsättning åt ett stort antal personer i staden och dess grannskap. De förnämsta exportvarorna äro stångjern och manufaktursmide samt bräder. Af dessa artiklar hafva, efter ett medium för de tre sistförflutne åren 1848—1850, årligen till utrikes orter skeppats: Stångjern. Manuläkt. smide. Bräder. Sk:® Sk:® Tolfser. 42,974 481 34,851 Till jemförelse upplages hvad exporten al enahanda varor, under de 5 nästföregående åren 1843—1847, per medium för året utgjorde, nemligen 48,95(i 316 31,453.
Grefve De la Gardie, Jacob: Instämmande i den motion Herr Grefve von Platen nu gjordt äfvensom i de skål Grefve af Ugglas anfört för nödvändigheten att fatta ett skyndsamt beslut, anhåller jag att få fästa Ridderskapet® och Adelns uppmärksamhet på en annan nödvändighet, nemligen tiilrustningarne i Carlscrona och de som skola ske hår i Hufvudstaden för Hennes Kongl. Höghet Prinsessans hämtning och emottagande, Af dessa skål anhåller jag om återremiss af Betänkandet* på sått Bonde - 556 t t) en 1 i April e. m. Ståndet redan beslutat, emedan jag anser det vara omöjligt lör RiddcrhusSecreteraren eller talarne sjelfve, att så fort, som med ändamål let år öfverensstämmande, kunna uppsätta deras yttranden. <L Grefve von Platen: I anledning af de upplysningar Grefve af Ugglas lemnat, och då angelågenheten synes fordra att, i anseende till den allt mer och mer annalkande tiden af Hennes Kongl, Höghet Prinsessans hitkoinst, påskynda utbetalningen af de till Hennes Kongl* Höghets resa och den derpå följande höga förmålningen utgående medel, får jag den äran i så måtto förändra min nyss förut gjorde hemställan, att jag nu mera tar mig friheten väcka en sårskild motion derom, att Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagade anmoda StatsUtskottet, att, så fort sig göra låter, anvisa hÖdige tillgångar, hvaraf 5oo,ooo Rdr må kunna förskottsvis utbetalas, till bestridande af de i och för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förestående förmålning erforderliga kostnader* safnt att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adelö sig förena. Herr Tham, PFollrath:
Hr Mannerskantz, Carl Axel: Då den förste talaren har försvarat hvad motionärerne föreslagit i afseende å ifrågav:de ämne, så måste jag å min sida uppträda för att bekämpa dem och hans åsigter. Jag anser att de förslag, som blifvit af motionärerna väckta, leda derhän, att den lagda grunden för våra sedlars inlösning skulle i någon mån blifva förändrad. R. St:rs bank är en anstalt, som blifvit försedd med åtskilliga ganska stora förmåner. Den har blifvit försedd med en högst betydlig fond af metallisk valuta; den har erhållit rättighet att — utgifva sedlar, som för mynt i riket skola gälla, samt att af dessa sedlar utfärda 30 millioner utöfver dess egande metalliska kassa — äfvensom att i denna sednare få inräkna å utländsk ort betalbara, men ännu ej förfallna vexlar; den disponerar öfver ett kapital-öfverskott af mer än 28 millioner och är berättigad att räntefritt emottaga staten tillhöriga depositioner; — men emot alia dessa förmåner har den fått en skyldighet, som efter min tanka är för densamma ganska svår att uppfylla, nemi. att med en metall, kallad myntmetall och bestående till § af silfver och J af koppar, inlösa alla sina utgifna sedlar. Myntbestämnings-lagen innehåller att för 100 rdr rmt i bankens sedlar skola lemnäs 25 specier, af viss vigt, innehållande 2 marker myntsilf ver, hvaraf 1^ mark utgöres af finsilfver, och | mark af koppar. Detta är den bestämda grunden för sedlarnes inlösen, hvarigenom man ock fått ett bestämdt förhållande mellan den Svenska riksbanks-sedeln och det Svenska silfvermyntet, men man har ändå icke derigenom kunnat fastställa en absolut fast värdemätare.
Uppå härefter framställd propos. beslöts att val af ifrågav:de ledamöter skulle förrättas i förstinträffande plenum under nästa vecka. Anmäldes och emottogos 2:ne K. M:s Öfverste Kammarjunkare, Gr. Ernst Ludvig von Stedingk och Frih. Carl Jedvard Bonde, hvilka å II. M. Konungens höga vägnar kallade och inbjödo Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad. att i morgon bivista Gudstjensten i Storkyrkan och derefter infinna sig i Konungens nedra rum uti Kongl. Slottet för att åtfölja H. M. till RiksSalen. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Öfverste-Kammarjunkare, att till K. M. framföra R. o. Ad:s underd. vördnad jemte försäkran att R. o. Ad. skulle efterkomma K. M:s nådiga befallning; hvarefter Hrr Öfverste-Kammarjunkare utbeledsagades. 14 Den 22 Oktober. Ankom och emottog en Deputm från ITögvörd. PresteSt., anförd af Biskopen i Lunds stift, L. af K. N. O., Doctor Johan Henrik Thomander, som helsade R. o. Ad. med följande tal: Det nu till Riksmöte församlade PresteSt. hembär genom sina Deputerade till R. St:rs främsta män sin uprigtiga välkomsthelsning och sin hjertliga välönskan. Den vill gerna vinna ett värde, denna välönskan, och den söker det i den gemensamma kärleken till det gamla välberömda och välbördiga land, hvars namn gemensamt vidgar våra bröst, hvars forntid gör vår största jordiska ära och hvars framtid Pörsynen, som tager det bästa i sin tjenst, lägger tyngst på de känsligaste hjertan. Den ädla ömtålighet, som utgör det ena bland kännetecknen på ett ridderligt väsende, har utan tvifvel den bestämmelsen att de som i striden innehafva de främsta platserna, må lifligast känna icke allenast de stygn som redan träffat, ty då är det för sent, utan äfven dem som ännu endast måttas till hälften.
Spens bar fästat sig vid den art af continuitet, som jag trott vara nödvändig, och bar deruti trott sig finna att jag i representationen nedlagt ett aristocratiskt element, eller så beskaffade politiska institutioner, hvilka i framtiden skulle verka genom deras egen inre beskaffenhet. Jag får upplysa att detta aldrig varit min afsigt, emedan jag icke kan anse de aristocraliska elementer, som finnas i Sverige, vara tillräckliga för framtiden eller äga det bestånd, som vore nödigt för alt bilda en andra kammare. Slutligen anhåller jag att få yttra några ord i anledn. af någre talares framställning. Då R. o. Ad. sisth höst fattade beslut rörtde concession af sill sjelfskrifna representationsrätt, så skedde det med följande tenn : ”att Svenska representationen, fördelad på 4 rum, skall upphöra och att representationen bör sammanträda på 2:ne, genom val, ståndseller classvis, vid hvilkas bildande den skilnad iakttages” etc. Man säger att den gjorda concessionen blott innehåller stora och skrytsamma ord. Detta kan jag ej finna och tror ej att någon kan se något skrytsamt i hvad jag uppläst. Hvem är det, frågar talaren, som nyttjar stora ord? Jag vet ingen annan än talaren sjelf. Hr af Sillen, Georg Axel, uppläste följande skriftliga anförande: Efter den långvariga debatt, som redan ägt rum rör:de Coust.Utsk:s utlåt. N:o 85, borde det visserligen vara den utmärkta förmågan endast förbehållet att nu uppträda för att vidare orda i ämnet; men om en fosterländsk välvilja kan ersätta det bristande i förmågan, så torde försöket alt yttia sig i ett ämne af den vigt, som det ifrågavar. innebär, på något sätt ursägta förmätenheten. Med mycken förtröstan på framgång tyckas flere talare hafva uppträdt, för att, om jag så får uttrycka mig, gifva dödsknäcken ål det foster de önskade aldrig hafva Sett dagsljuset. Mig har det dock från början af ärendets behandling förekommit förvånande, huruledes man skulle kunna, utan tillintetgörande af de flera bud, som ligga uti 56 §:n Reg.- F:n, rent af nu förkasta Const.Ulskts förslag till representationsförändring.
Oaktadt sin blekhet, blomstrade Valeria af hälsa, och äldre människor till och med måste vid hennes åsyn inom sig säga: » O, huru lycklig skall väl ej den yngling blifva, för hvilken en gång skall öppna sig denna härliga blomma, som ännu äger knoppningens hela jungfruliga friskhet. » II. Fabio och Muzio sågo Valeria för första gången på en praktfull folkfest, anordnad på befallning af Ferraras hertig, Erkolo (en son till den ryktbara Lucrezia Borgia), till ära för några ädlingar, som från Paris blifvit inbjudna af hertigens gemål, dotter till den franske konung Ludvig den XII. Valeria salt vid sin moders sida i midten af tribunen, som på stora torget i Ferrara var upprest för stadens förnämsta damer. Båda, såväl Fabio som Muzio, blefvo samma dag förälskade i Valeria, och då de aldrig dolde något för hvarandra, så erfor snart hvar och en af dem, hvad som försiggått i vännens hjärta. Då öfverenskomma de sinsemellan, att båda skulle söka närma sig Valeria, och att o m hon hedrade någon af dem med sin hand, den andre skulle utan knot underkasta sig hennes beslut. Några veckor senare lyckades det dem, tack vare deras goda rykte, att vinna tillträde till enkans svårtillgängliga hem. Hon inbjöd dem att besöka sig, och nu kunde de båda vännerna nä- stan hvarje dag få träffa Valeria och samtala med henne. Och allt starkare och starkare glödde kärleken i de båda ynglingarnes hjärtan. Valeria visade dock ingeu af dem företrädet, ehuruväl deras sällskap syntes behaga henne. Med Muzio samtalade hon om musik, men oftast underhöll hon sig med Fabio. Inför denne kände hon sig mindre skygg. Slutligen beslöto de båda männen att söka få sitt öde afgjordt samt sände Valeria ett bref, hvari de bådo henne förklara sig, hvilken af dem hon ämnade räcka sin hand. Valeria visade detta bref för modern under försäkran, att h o n gärna ville förblifva ogift. Men o m hennes mor önskade, att hon skulle gifta sig, så skulle valet af make bero på moderns afgö- rande.
Herr Eden hjelm, Gillis: StatsUtskottet har i sitt Betänkande tillstyrkt, att Öfverste-Lieutenants lönen vid Gö Bil. till Ridsi. o. Ad, Pr. VI, Band. 6 Den 5 Julii f. tha ArtillerieRegemerrte bör begagnas till arfvode för Fälttygmästare!!, äfvensom att en Officer af samma Regemente bör då nuvaranCommendanten i Götheborg afgår, commenderas att bestrida nämnde tjenstgöring. Jag hemställer i anledning häraf till Ridderskapet och Adelns bepröfvande, huruvida denna tillstyrkan är med rättvisa och billighet förenad. Götha Regemente som det största af Artill©— rie Regeraenterne tyckes väl vara lika så mycket i behof af att bibehålla sin ÖfversteLieutenants lön, som något af de mindre Regementerne, och det så mycke mer, som ingen annan än ÖfversteLieutenanten på 6tat gerna kan commenderas till Commendants tjenstgöringe„n, i händelse Kongl. Maj:t skulle göra afseende på Utskottets gjorda förslager i denna delj efter nämnde plats alltid bestridts af Öfverste eller ÖfversteLieutenant. År det väl möjeligt att med samma lön aflöna en Fälttygmästare och en Comendant, som är resultatet af Utskottets Betänkande? Ingen af Majorerne, äfven med tillökt caracter, kan utan förlust för Regementet till denna tjenstebefattning commenderas, och utom dess tror jag, att i behofvets stund ArtillerieOffjcerare kunna begagnas med mera fördel, än till commendanter i öppna städer.
Stånds redan fattade beslut, torde anses innebära en förklaring, som endast på Preste-Ståndet sjelft ankommer, lärer det böra öfverlemnas lill Förstärkt Ekonomi-Utskott att afgöra skiljagtigheterne, dervid likväl, i anseende till olikheten emellan Presteoch Bonde-Ståndens beslut, det först måste genom votering bestämmas, livilketdera skall utgöra contra-proposition emot Utskottens af de öfrige Stånden godkände förslag. Till ett sådant afgörande hörer likväl icke frågan om uteslutande af orden ”Kyrkoherden och” emedan Borgare-Ståndet, genom gillande af Utskottens förslag N:o 190, instämt i hvad 2:ne andra Stånd härom förut beslutat och det således redan är afgjordt, att berörde ord skola uteslutas. Utskotten hemställa således, att, derest icke Preste-och Bonde-S tå tiden förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet om antagande af Utskottens förslag N:o 190 i de delar, som här äro i fråga, anställes votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott, först för bestämmande af contra-propositionen, sålunda: Till contra-proposition antages, att, i stället för 2.’dra, 3:dje och 4;de momenten af irsta §. i Utskottens förslag, införas följande stadga ndenr Statasamt Allm. Besv.-ocli Ekon.-Utshottens Utlåtande, IV-'o 198. 5 I hvarje Pastorat bör finnas minst en, helst fast, Skola, men, der locala förhållanden det förhindra, en eller flere flyttbara Skolor, hvari minst en behörigen godkänd Lärare meddelar undervisning. Skol-styrelsen skall hafva inseende öfver Församlingens Skol-verk, samt besörja , att det i behörigt skick hålles och flitigt begagnas.
R:dr b:ko, äger bland sina förnämsta 78 Den 23 December e. m. årliga inkomster tle s. k. Öfverskottsmedlen från Stockholms JustitieColhm och Förmyndarkammare, Sistnämnde Verk förvaltar nemi. i sin s. k. Allmänna fond kontånia pupillmedel, npgående till omkring 2 mill. R:dr b:ko. Den räntevinst, som npkommer derigenom att FörmyndarKammaren i allmänhet erhåller något högre ränta, än som bestås pupillerne, ingår, efter afdrag af Förvaltningskostnaderne, under förestående benämning till Allmänna Barnhuset. Men då Förmyndarekammaren, dels för att tillhandahålla myndigblefne pupiller deras ionestående medel, dels för andra tillfälliga utgifter har behof att ständigt äga en större disponibel kassatillgång, kan Förmyndarekammaren i Stockholm i allmänhet ej undvara en kontant kassa af 80 å 100,000 R:dr b:ko. Hade deremot Förmyndarekammaren ett kreditiv å R. Slsrs Bank, kunde sannolikt största delen af dess kapitaler ständigt vara fruktbärande, och såmedelst en ökad räntevinst af 4 å 5,000 R:dr b:ko årligen tillfalla Allmänna Barnhuset, ulan att derigenom den ringaste förlust eller kostnad drabbade det allmänna, som tvärtom hade fördelen dels deraf att rörelsekapitalet 7ökades; dels alt ränta tillfölle Banken å den del af kreditivet, som begagnades. På dessa skäl får jag vördsamt föreslå: l:o Att ett kassa-kreditiv på R. Sl:rs Bank af högst 50,000 R:dr b:ko måtte beviljas Stockholms Allmänna Barnhus under enahanda vilkor, som för Sparbankernes kreditivrålt äro faststälde, samt 2:o Att all lika beskaffadt kreditiv till belopp af högst 100,000 R:dr måtte på samma vilkor varda Stockholms Stads JustitieColhm förunnadt. Om remiss till BankoUtsk. anhålles. Remitterades till BankoUtsk. Uplästes en af Gr. Taube, Henning Adolf, inlemnat sålydande motion:
Län, efter föredragningen af Stots-Utskotlets utlåtande N:o 24, väckt motion, om lån af allmänna medel till byggande af en flottbro öfver Dal-elfven vid Gustafs kyrka inom nämnda Län. Den 1 Februari. ' Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades til! Stats-Utskottet Hr Stjernsvärd*, Gustaf Maurit-, denna dag upplästa anförande, i anledning af gjorda anmärkningar emot hans den 15 sistlidne Januari till samma Utskott remitterade anförande, i fråga om Kongl. Maj:ls nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof; tillika med de derom nu afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 22 och 29 sistlidne Januari på bordet lagde, betänkande IS:o 18. i anledning af väckt fråga om förändring' i sättet att tillhandahålla afskedade krigsmän pensioner och nådegåfvor. S. D. Vid förnyad föredragning afslog Höglofl. Ridderskapet och Adeln Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 22 och 29 sistlidne Januari på bordet lagda betänkande N:o 19, i anledning af väckt motion om upphörande af befälets vid indelda regementerna inverkan vid uppgörande af legokontrakter emellan rotehållare och rekryter. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 25 och 29 sistlidne Januari på bordet lagda utlåtanden N:o 30, i anledning af Rikets Ständers år 1849 församlade re j» visorers berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna Prot.-Utclrag den 1 Februari 18-51. 137 mede! beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1816 och 1817, stannade Höglofl. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Utskottets här gjorda tillstyrkanden af underdåniga skrivelser lill Kongl. Maj:t afslogos. 8 37.
A. vid Publika hus i Stockholm Reservationer å hufvudtitlarne Restantier Revision, tiden för nästa Riksdaler, livad dermed förstås i revisionsberättelsen Riksgälds-kontoret, liqvid med — tillgodoförda besparingar Riksgälds-verkels fond Bilagan litt. F. vid Rikshufvudboken, nya — sammandrag öfver alla deri ingående medel, bilagan litt. A. vid Riksmuseum, Naturhistoriska Riksslalcns anslag, brister oell besparingar å —• fjerde hufvudtitel, anslagen derå, bilagorna litt. G. H. och I. vid .. — inkomster och utgifter, bila gan litt. H. vid. — utgifter Bilagorna litt. *C. och E. vid Rotei ings-kassa, Jemtlands Revisions-berättelsen. sid. 204—205. Utlåtandena. 253—255. 238 -239. 229—233. — 287 — Räkenskaper, slalsnet kels, formulär till — Räntekammarens hufvudbok Rönnowska testamenls-fonden Sala silfververks silfver-tionde Salpeter-fonden Bilagan litt. H. vid Salpeterför säljmngs-medlen Sammandrag öfver samtlige i 1856 års rikshufvudbok ingående medel, bilagan litt. Seraf merordens-gillet.. — lazarettet Sifferuppgifterna, ans Sjöförsvars-departementets Kommando-expeditions räkenskaper Skiften och afvittringar. Skogs-institutet Skånska Hof-rällens expensmedels-räkniug Slilehamns bestyckning Sockenkartor, anslaget till Spanmål in natura, statsverkets Spanmåls-kreditiv-janden, /. d Sqvadrons-(ond, Norrbottens hästjägare Stads-häklen Stambanorna, jernvägsStamholländerierna Stationer, Flottans Stats-kontorels emhets-förvaltning och redovisning Stats-reglerings-fonden, extra, bilagan litt. E.l — ordinarie — C.i Statsverket, egentliga Statsverkets grundfond inkomster, bilagan litt. D. vid afkortningar å, bilagan litt.
I detta hänseende hafva nödige upplysningar blifvit ifrån Herrar Eullmägtige i Riksgälds-Conloiret infordrade, och har Utskottet, på grund deraf, öfver berörde tillgångar uppgjort följande beräkning. Enligt Utskottet meddelad calcul, ansågs Riksgälds-Contoirets behållning, sedan alla utgifter blifvit besti idde, vid innevarande års slut komma Bill. till R. St. Men, dä öfverskolten å Stats-Yerkets inkomster deruti äro beräknade till 1,000,000. ehuru de, enligt Utskottet ifrån Kongl. StatsConloiret meddelade upplysningar, endast utgöra omkring 755,000. uppkommer en minskning af 245,000. hvarförutan bör afdragas det af Rikets Ständer beviljade anslag för Gevärs-till verkningen för innevarande år, hvarom Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret förmält sig icke hafva erhållit kännedom förr, än calculerne redan voro uppgjorde, eller , 36,000.
Julii 4.9- — angående åtskilliga till Utskottet remitterade och allmänna Bevillningen rörande Memorial, Maji II. 129. Junii II. 134> 353. — om åtskillige från KammarColIegium äskade upplysningar angående Bevillningen, Maji II. 129, 588. — angående grunderne för de blifvande Tull - 36 afgifterne, Junit I. 4> I29> ^97. Junit II. /,58, Stp. BevillningsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, rörande öfverflödsoch fyllnadsafgifterne, Junii II. 134» 323. Julii 49- —- angående Riksdags-arfvode åt ÖfverCommissarien D. Ek, Junii II. 267, 353. — rörande Bränvinsbrännings-afgifternes Utgörande, Junii II. 267, 352. — angående en allmän öfversigt af den beskattning, som under namn af Bevillning bör efter Riksens Ständers beslut på olika tiltlar utgå, Julii 146, 208. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch OeeonomiUtskottens gemensamma Betänkanden, i anledning af väckt fråga, att all särskild Bevillning för Gästgifverietmåtte uphöra, April I. 3o3, 4°3, 333, 34o, 35i. — dels om inrättande af en tätare Postgång emellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i alla Län, och dels om ett vidsträcktare begagnande af Postinrättningen i allmänhet, April I. 3o3, 4°i, 333, 34o, 35i. — i anledning, af gjordt förslag till ett närmare bestämmande af rättigheten till Skattskrifning af personer såsom arbetare vid Bruken, April I. 3o4, 4°3> 333, 34o, 35i. Beväring, Gottlands National-, om aflöning för; se Löneförbättring.