Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Andreas Jönsson frän Bohus Län, till det Hederwärda Ständet ingifne Memorial, sä lydande: "Dä gamla inrättningar genom tidens lopp och det öde som manligen öfwergär menffliga anstallter, afwikit ifrän första stiftningens ändamål, tyckes det wara nägon förtjenst uti att ivid äterställandet deraf kunna förena enffillt och allmän nytta. Jag täger mig anledning till denna betrak, telse utaf den donation, som Fru Margareta Hwidtfeldt genom Testamente af den 22 Januarii 1664 disponerade till den Studerande ungdomen wid Götheborg och hwarpä Kongl. Maj:ts stadfästelse erhölls den 5 Augusti 1675. Donation bestod af ett betydligt antal Hemman Säteri, Ladugärdar, In. och Utsockne Hemman, hwaraf en del reducerades är 1694; men genast ätergäfwos under titel af Kongl. Donation er> ligt Kongl. Brefwen den 25 Oclober 1694 och 8 Februarii 169-^. Desie Hemman utgjorde i Orust och Tjörns Fögderi: Säteri ett mantal, Ladugärdar och under, lagde Hemman tre mantal, Insockne Hemman zidito, Utsockne dito 48- dito, Utjordar 2 stycken, Äng 1, Qwarn 1, O i, Husmän 5, Strandsittare 6z. I Sunnermikans Fögderi: Säteri ett mantal, uuderlagde Hemman ett mantal, Insockne Frälse M dito, Utsockne dito 56l Den 11 October. iz Z6t dito, Utjordar 2 stycken, Husmän 7, Strandsittare 40, >LätesgärdenS Torp eller platser 7. Enligt 1799 ärs redogörelse af Gymnasii Inspectoren, uppgick ärliga räntan för förenande Hemman till en Summa af R:dr. 1141: 16. Z. Fogdens fordringar wid Räknin. gens afflutande uppgingo till 6197: 26. 11.
Fadder skåpet och Adeln. V S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Statsutskottets den 51 sistl. januari afgifne och den 1 dennes pä bordet lagde tvänne Memorial, det ena med hemställan, att underdånig anhållan måtte hos Kongl. Majit göras om Nådig befallning till Vederbörande, som besörja RibsdagsUtgifterne, att utbetala Tryckningskostnaden för Kongl. Maj;ts, StatäUtskottet den 31 nästlidne Januari med» delte. Nådiga Proposition om St^fcsVerkets tillstånd och behof, samt det andra, inne» . I ' t i Prof.. TJtdr. d. g Febr. i8?3* 17 fattande begäran om tillåtelse för Utskottet, att, utom den betjening Utskottet, enligt Stadgandet i 24 §. Riksdagsordningen, eger sig till biträda utse, få ytterligare antaga en serskild Secreterare för RiksgäldsÄrendena, en Camererare och till en början tvärtne Cancellister. S. D. Sedan Kongl. Maj:t, genom denna dag ankommen Skrifvelse, behagat meddela Riksens Ständer den högst fägnesamma underrättelse, att GiftermälsContractet rörande Hans Kongl. Höghet Kronprinsens fördelning med Hennes Fursteliga Höghet, Prinsessan Josephina af Leuchtenberg, är vordet ratificeradt, beslöt Ridderskapet och Adeln, uppå derom väckt motion, att genom en stor Deputation för. Hans Maj;t Konungen och Hans Kongl. Höghet KrönPrinsen i underdånighet nedlägga Ståndets underdåniga lyckönskningar öfver denna för Riket glädjefulla händelse. Uti hvilket Beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena; äfvensom ExpeditionsUtskottet borde anmodas att uppsätta den underdåniga LyckönskningsAdress, hvilken vid detta tillfälle borde till Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen framfö. ras, — Bihang till Ii. St.
Eders Kongl. Majlts underdånigste, tropligtigste undersåter, JAMES DICKSON. TH. W. TRANCHELL. CARL O. KJELLBERG. CARL WESTERBERG. Götheborg den 19 November 1857. Carl. Fr. Jacobsson. — 280 — Stormäktigste, Allernådigste Konung! På grund af Eders Kongl. Maj:ts Kommerse-kollegii föreskrift och skrifvelse af den 10 innevarande månad, får Direktionen för härvarande Navigations-skola, i djupaste underdånighet, till Eders Kongl. Maj:t framsända ordinarie Lärarens vid härvarande Navigations-skola till Direktionen afgifna förklaring öfver de af Rikets Ständers år 1857 församlade Revisorer gjorda anmärkningar mot skolans räkenskaper för åren 1854 och 1855, lifvad af den förhoppning, att denna förklaring skall af Eders Kongl. Maj:t pröfvas fullt tillfredsställande. Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste undersåte, å Direktionens för Malmö Navigations-skolas vägnar: Malmö den 28 November 1857. AUD. FLENSBURG. Till Direktionen för Malmö Navigations-skola! Med anledning af den af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkning vid Skolans räkenskaper, får jag upplysa: att värdet å de vid första uppsättningen upphandlade effekter blifvit för lågt upptaget, hvilket ej upplystes förr än den första inventarie-förteckningen år 1850 Dlef insänd; och derföre rättades förhållandet, då, år 1855, räkenskaperna för år 1854 insändes, uti då bifogade inventarie-förteckning, hvilket ökade dessa effekters värde med 3 R:dr 42 sk. 8 r.’st, som borde varit anmärkt i denna sednare inventarie-förteckning.
— Ty det kan icke nekas att Lurendrägeriet desse senare arén blifwit drifwit till en skamlös höjd, och att Fabrikerna ssynda till undergång, om icke de strängaste och waksammaste anstal. ter widtagas, att hamma detta öfwerdrisna stadeliga sjelfswald; men Utskotten hafwa trott Landt, Tullarnes uppliswande kraftlöst i delta afseende, enar Den z Julii.' rozz Lurendrägeriet just fortfarit och stigit under bibehållande af Landt - Tull - bommarne och änskönt ingen uppbörd derwid hindrat inseendet, Utskotten hafwa föreställt sig, att med en återförd intägt, som ökar göromalen och tröttar eller afwänder uppmärksamheten skulle de annu blifwa owerksammare till detta ändamål och hafwa Utskotten i allmänhet härledt den stundliga Tull försnillningen och Lurendrägeriet fran helt andra källor; fran de oinskränkt inställde Hus, visitationerne, fran förbrukningen af det Utländska gods, som Modens tyrannie nödwandigt begär, fran ett owilkorligt förbud äfwen af de WarorS införsel, som hwarken till erforderlig mängd eller godhet wid Inhemska Fabriker kunna astadkommas och serdeles fran de sedan sista Riksdag förändrade Politiska förhallanden. En wäl organiserad Rese - bewakning som oförsedt och hwad halst träffar lagbrytaren, skulle efter Utskottens tanka säkrare hämma Lurendrägarens Lagstridiga företag och hwartill medel sa mycket mindre kunde saknas som Staten ej allenast njutlt fullkomligt wederlag för Landt-Tulls, Jntraderne, utan derutöfwer erhäilit ett betydande öfwerskolt af 97,522 R:dr 20 ss. 4 r:st. hwilket Utskotten genom åtföljande Calcul trott sig böra tydeligen ådagalägga Calcul öfwer Kronans winst genom den wid 1829—^ iZlv arens Riksdag bestämde Landt-Tullsersättning, emot hwad förut af Landt-Tullarnc werkeligen erhölls.
För ÖfverRotering i Skåne Hingsthållnings-ersättning . ., . Rotejemkniiigskostnader Odliugshjelp för nybyggare .. Tilli KammarRätts-Rådet Ekholm af in flutne Krigsfondsmedel .. Löneersältning till Borgmästaren Sturnegk Ersättning lill Prosten i Vestra Fernebo Contract för förlorad Prostetunna . Dito för frånträddé löner genom Extra: — Summa. 33,718:. 36.— 27,889:. 5. 9. ( 16 ) I Liqvid med Rikets Ständers RiksgäldsConloir ofver Öfverskotta* oell Besparingar har för år 183a RiksgäldsContoiret påförts ofvananförde å öfverskotterna anviste Utgifter .. 33,718: 26. — Brister i StatsAnslagen .. 261,213:2g. !• Skillnaden mellan påräknade värdet 6 R:dr, och RiksMarkegångspriset 9 R:dr 4 s^- för den Spanmål under lönerna, som öfverskjuter beloppet äf StalsVerkets behållne Spanmålslnkomst eller 30,845 T:r 22,3 kp.r , a 3. 4* 122,8o7* 2^* 2. Det å Öfverskoltcrne af Tulloch Bränvinsafgiftcrne anvisade, mot den indragne Salpetergärden svarande belopp 124,000: samt det för Försvarsverket till Lands anvisade särskilde Anslag Tillsammans 611,789: 34- 3. hvaremot å andra sidan Riksgälds-Contoret tillgodoförts Behållne Öfverskotter å Statslnkomsterne för året 248,991: 46. — samt besparing å Tionde HufyndTiteln 1,421: 6. 6. 250,413* 6. hvarvid visar sig en Brist i dessa tillgångar af , 361,376: 29.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande motioner, väckta: af Herr Petre, JVs 126, att, med upphörande af anslagen till löneförbättring åt examinerade folkskolelärare samt folkskoleväsendets utveckling och förbättring i allmänhet, hela den nuvarande skyddsafgiften måtte, för folkskolelärares aflöning, till kommunerna direkte utdelas, m. m ; af Herr Ljungberg, JVS 128, angående de offentliga föreläsningarnes i hufvudstaden utbildande till en vetenskaplig institution med fasta lärareplatser; af Herr Engvall, JVs 130, angående ersättning till landshöfdingen i Westmanlands län för den honom förut på lön anslagna, numera till annat ändamål upplåtna s. k. Kungsträdgården i Westerås; af Herr Landström, JVs 131, angående Åmåls treklassiga elementarläroverks förändring till femklassigt, samt löneanslag till erforderligt antal lärare derstädes; af Herr Carlson, J\s 134, om löneanslag till ökadt antal lärare vid Westerviks högre elementarläroverk, i ändamål af detsammas utvidgning till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien; af Herr Hjertström, M 139, om anslag till omläggning af landsväg emellan Serarps och Hvetlanda gästgifvaregårdar i Jönköpings län; af Herr Rooth, JVi 140. angående Helsingborgs högre elementarläroverks förändring till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien; af Herr Hallström.
Maji till Höglofl, Rid* derskapet och Adelns Prorocoll inlemnadt anförande yrkat, det matte afgifterne för Hemmansvärdet å Landet och Personalen i Städerne, helt och hållet försvinna af de skäl, dels att sådant instämde med åtskillige af RiksSåndens och jemväl fördetta varande BevillningsUtskotts vid förra Riksdagar yttrade önskan, dels, att då Höglofl. StatsUtskottet föreslagit en nedsättning af 2 5,000 R:dr i inkomsten af RrännvinsBevinningen, vore nu tillfälle att derigenom minska hälften af den vid sista Riksdag till 50,000 Rtdr af Hemmansvärde och Personal beräknade Summa , samt söka återstoden derigenom , antingen att ålägga dem, som anmäla sig till idkande af JJrännyinsBränning s att utgöra dea* BevilhiingsUtsk. Betänkandtn37g ra afgift, eller fastställa, det borde hvarje Mantalsskrifven Person, på Landet lika som i Städerne , utgöra 6 r:st årligen, eller ock det måtPanneryrndsAfgifren undergå en förhöjning , och dels att denna afgift så mycket ohilligare betungade jordbruket och i synnerhet dom, hvilka ej begagnade rättigheten ati bränna, som BruksEgendomar ej vidkännas en dyllik beskattning; äfvensom Herr Grefven anmärkt, det skola Städerne , i hänseende till denna afgift % blifvit jemförelsevis mot Landet gynnade Hvad desse framställningar innehålla hat BevillningsUtskottet inhemtat, men, då Riksens Höglofl. Ständer härom redan fattat ett beslut, som tyckes utmärka deras önskah, det måtte det förra stadgandet i detta ämne orubbadt fortfara, så anser Utskottet sig ej böra föreslå någon, förändring i afseende på afgifternes beräkningsgrund och utgörande, aldrarninst med hemtad anledning af den af Höglofl.
Föredrogos och biföllos BankoUtslcs nedannämnde d. 9 dennes på bordet lagda Utlåtrn : N:o 30, i ani. af f. hemmansägaren Anders Bjurmans m. fl. ansökning om eftergift af öfver-ränta § ett diskont-lån: N:o 31, i ani. af ett utaf f. bruksägaren Otto Fredrik Dalman gjordt ackords-anbud: och N:g 32, i ani. af f. d. Bokhållaren i Riksg:sKont. J. Lindbergs ansökning om eftergift af öfver-ränta å 2:ne diskont-lån. Föredrogs och lades till handlingarne Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 9 dennes på bordet lagda Memorial N:o 9, i ani. af återremiss af Sammansatta L'tsk:s Betänk. N:o 3, i ani. af väckt motion om dels ändring i 3 §:n och dels uphäfvande af 4 g:n af 3 Kap. HandelsB:n. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 9 dennes på bordet lagda Betanien: N:o 10, i ani. af väckt motion om uphäfvande af nu gällande lagstadgande, rörande busvisitationer efter i Riket olofligen infördt gods; N:o 11, i ani af väckt motion om granskning af K. Förordn:n till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor d. 22 Dec. 1841, SeglationsOrdn.-n d. 15 Maj 1843, och K. Stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning , likaledes af d. 13 Maj 1843; N:o 12, i ani. af väckt motion om förtydligande af K. Förordna d. 8 Mars 1770, ang:de rökfrihet; och N:o 13, i ani. af väckt motion om förändrad grund för be räkning af boupteckningsproc. i städerne.
välsori Sve[25] uträttningsbyrå / / ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher g r a t i s åt Iduns och Skandinavisk Modetidnings abonnenter och för uppdrag åt andra mot en obetydlig ersättning. Alla saker skickas mot efterkraf och få returneras (dock genast) mot kostnader. Dubbelt porto medsändas. T • * 1 [256] B illiga l e k t i o n e r lemnas af undertecknad i franska, tyska och engelska språkens så väl talande som skrifvande samt åt nybörjare äfven i latin. Referenser i Wallinska skolan. Jetta, Westerlind, Floragatan 10, 3 tr. [116] Träffas kl. ' H — 6 e. m. Handarbete. Lektioner gifvas af utex. lärarinna från » Handarbetets vänner ». Se n:r 1 af Idun för 1889. Sthlm Brahegatan n:r 4, 2 tr. upp. Anna Andersson. I r~ \ I I Kl I LJ \ J IN VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns lämplighet för piaissökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags fet „ utkommit på forlag af R. — Annonser mottagas endast genom 8. Gumsellus annonsbyrå och hes redaktionen. Abonnentsamlareantagas. „, &amp; Co., Stockholm, Hamngatan 38: n Bisedel n ®mm&amp;mMM * En * RB. bok. 1 En samling stilfulla ornament från alla konstperioder. Med 85 planscher, de flesta i rikt färgtryck. Förklarande text af I I. Arbetet utkommer i 20 häften om 4 ä 5 planscher till ett pris af kr I: 2 5 pr häfte. At lärare och lärjungar vid tekniska och konstindustriella läroanstalter, åt dem som i hemmet egna sig åt konstsömnader, åt konstvännen och samlaren, som vill lära känna ornamentikens utvecklingsgång, ät alla dessa m. fl. erbjuder Ornamentets bok med sina 85 planscher och mer än 1,000 afbildningar ett rikt urval af de vigtigaste ornamentala motiv från olika tider och inom olika stilarter.
Kronprinsens, tillökning i anslaget för — 4 1 82 4 b. 25 April b. 25 April b. 24 April b. 26 April 117 Hof-Rätt, om domfört antal ledamöter deri 46 7 1 42 — å. 22 Mars å. 22 Mars å. 22 Mars -å. 22 Mars Svar på återremiss — 7 1 20 — b. 46 April b. 47 April b. 17 April b. 17 April 59 44 Kongl. Majits Nådiga Bifall — 4 2 » om förändring i dess sammansättning och arbetssätt — 7 1 25 — 4 Juni b. 54 Maj b. 28 Maj b. 28 Maj Svar på återremiss -— 7 1 84 — a. 19 Aug. b. 48 Aug. b. 18 Aug. b. 16 Aug. 209 49 » om bestämmande af vissa dagar för utgifvande af dess ' domar och utslag — 7 4 50 — b. 46 Aug. b. 48 Aug. b. 16 Aug. b. 16 Aug. » om utsträckning af tiden för anmälande af missnöje mot dess domar och utslag — 7 4 52 — b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 19 Aug. b. 19 Aug. 204 54 » om återfående af dit ingifne handlingar — 7 4 50 — b. 45 Juli b. 42 Juli b. 15 Juli b. 12 Juli 114 50 » om revisions-skillings upphörande — 7 1 52 — a. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 19 Aug. b. 19 Aug. 204 51 » huruvida exemplar af dess dom och utslag må till uteblifven eller icke hörd part utskrifvas — 7 4 55 — b. 25 Aug. b. 25 Aug. b. 25 Aug. b. 25 Aug. 215 45 Hof-Rätterna, reglering af anslagen dertill 1 4 2 45 — b. 9 Juli, b. 5 Juli b. 9 Juli b. 9 Juli 104 36 — 2. F g H. ongl. Proposit ler Skrifvelse Samling. Afdelning. ener Memorial.
Den 14 December f. in. 37<T med detta beslut uppsäll prot.utdr. hvaruti var upptaget, att Frilurne Cederström, Jacob, Thure Fredt ik och Anders hade reserverat sig emot den beslutade inbjudningen, anhöllo Hr Westfelt, Nils, (Jr. von Selli och Hr Freidenfelt, Carl Joli. Casimir, att äfven blifva antecknade såsom reservanter emot detta beslut. Gr. af Ugglas, Carl Ludv. Fredr.: Med anhållan, afl mitt namn icke mätte blifva nämnd! bland reservnnterne, får jag förklara, att jag mot delta beslut miglreserverar. Lika lilligt, som jag önskar att PrestoSt. mätte instämma i 11. o. Arks beslut, lika olämpligt anser jag i ett sådant fall sorn delta en inbjudning vara. emedan del mäste anses innefatta ett förklarande, att det Stånd, lill hvilket inbjudningen ställes, icke är fullt competent alt på egen hand fatta sin öfvertygelse. Hr von Heland, Isac Fredr.: Jag anhåller alt få instämma med Gr. Ugglas i hans reservation, pä de af honom anförde skäl, med tillägg, att jag anser det vore allt för mycket slru dande emot BondeSks intresse, att nu söka förmå PresteSt. att öfvergå till ett beslut, som sä mycket emot förstnämnde Stånds bästa blifvit fatladt. Frih. Stael von Holstein och Hr Cederschjöld att böllo, alt äfven deras panni bland reservunlerne matie upptagas. Sedan lill följd häraf uti prot.utdr. blifvit införd!, alt äfven Hr Westfelt, (Jr. von Selli, Hr Freidenfelt, Frih. Siael von Holstein och Hr Cederschjöld reserverat sig emot inbjudningen, blef detsamma godkäudt, genast utskrifvet och öfveilemnadl lill 11. Ex. Ilr Gr. Björns!jenia, under hvars anförande deputalionen afgick lill PresteSl. Justerades plcniprot. för d. 30 sisth Nov. c m. Under förenämnde justering återkom II.
Jag får lof att smeka dina kinder rosenröda (klappar henne lätt och med tillgjord grace på kinden). Jag tackar dig jag mår inte illa. Var hon hvitsminkad? GREFVINNAN. LÖJTNANTEN (till Beata). Det menade jag visst inte, och så coquette kan visst ingen qvinna vara. Dessutom syns väl inte hvitt smink på hvita handskar. BEATA (som forskande betraktat sina handskbeklädda fingerspetar, spritter till vid frågan). Akta edra handskar då för det röda. KAMMARJUNKAREN (till Beata, med en fixerande blick). (Beata biter sig i läppen, gör en hastig vändning, går uppåt scenen.) Nu sårade du henne. Hon blef blek af harm. Det är inte möjligt. Rosorna på hennes kinder äro för friska, för att kunna så lätt förblekna. (De gå uppåt fonden) KAMMARJUNKAREN. LÖJTNANTEN. ÅTTONDE SCENEN. GREFVINNAN. ÖFVERSTEN. RUDOLF. HERMAN (i dörrn). Ah, du är här, min söta Leonora. Jag har sökt dig öfveralit. Jag ber, att få presentera för dig en gäst, som vi för första gången ha glädjen att se i vårt hus. Herr Kapten Waller, nyligen återkommen till Sverige efter många års krigstjenst i Afrika. GREFVINNAN (igenkänner honom, bekämpar sin förskräckelse och säger med rädd stämma). ÖFVERSTEN (vinkar åt Herman). ÖFVERSTEN. Välkommen, herr kapten. En glace åt kapten. (Herman söker dra sig undan.) Nå, kom hit, du, der står brickan (pekar utåt Herman kommer förläget med brickan och böjer ned hufvudet.) Ah! GREFVINNAN (igenkänner honom). ÖFVERSTEN (sakta till grefvinnan). Får jag säga till, att tablån är börjad: Elisabeth bland sina tillbedjare? Haf nåd! GREFVINNAN (med matt stämma). ÖFVERSTEN (som förut).
Enligt deras iakttagelser, som söka mammutbetar, är hafvet isfritt ända till södra delen af de Ny-Sibiriska öarna. Det är sannolikt, att just dessa öar bilda ett skydd mot isen i det Werchojanska distriktet. Annorlunda förhåller det sig på den Kolymska kuststräckan, och kan man blott från Beringssund komma till Kolyma, så nog kan man komma från Kolyma till Lena.» Förhållandet, att isen om sommaren vid sydliga vindar drifves bort från kusten, men ej längre än att den i större eller mindre mängd återkommer vid nordlig vind, bekräftas ytterligare af andra brefskrifvare och synes mig visa, att de Ny-Sibiriska öarna och Wrangelsland endast utgöra länkar i en vidsträckt, parallelt med Sibiriens nordkust fortlöpande ögrupp, som å ena sidan hindrar isen från det mellanliggande hafvet att fullständigt drifva bort och gynnar isbildningen om vintern, men å andra sidan skyddar kusten för den norr om öarna bildade egentliga polarisen. De berättelser jag har anfört gälla för öfrigt hufvudsakligast sommarmånaderna. Likasom i det förut ännu sämre beryktade Kariska hafvet, torde isen äfven här om hösten för det mesta smälta bort, så att man vid denna årstid kan påräkna ett temligen öppet haf. De fleste af de brefskrifvare, som lemnat underrättelser om isförhållandena i det sibiriska polarhafvet, sysselsätta sig ytterligare med de rykten, som spridt sig i Sibirien, att amerikanska hvalfångarne skulle från kusten varit sedda långt vester ut. Riktigheten häraf förnekas alltid på det bestämdaste. Dessa rykten hvila dock åtminstone till en del på verklig grund. Jag har nämligen personligen träffat en hvalfångare, som i trenne år från ett hvalfångarefartyg drifvit handel med kustinvånarne mellan Kap Jakan och Beringssund. Han var fullt öfvertygad, att man åtminstone vissa år skulle kunna segla från Beringssund till Atlantiska oceanen. En gång hade han återvändt genom Beringssund först den 17 oktober. Af hvad jag sålunda anfört framgår:
Sä£ tackjernsvigt, hvilket sistnämnde resultat framställer en ännu större skiljaktighet mot året 1843, då tillverkningen vid en enda masugn, eller Bollsta, utgjorde mer än 10,000 Skepp:d. Deremot har gjutgods-tillverkningen, som år 1846 utgjorde 127 Skepp:d, år 1847 uppgifvits uppgå till 138 Skepp:d, äfvensom tillverkningen af stångoch ämnes Serältelsc öfver Westcr-ISarvlands län för åren 1844—1847. & 18 jern, som är 1846 vid 76 härdar uppgick till 32,614 Skepp:d, Ar 1847 utgjort vid samma antal härdar 33,035 Skepp:d, hvarförutan jernmanufaktur-tillverkningen', som 1846 uppgick till 2,123 Skepp:d bergsvigt, under 1847 ökats med 500 Skepp:d. Fabriker, bruk och öfriga näringar, sorn icke tillhöra bergsrörelsen. Enligt de till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-kollcgium för är 1847 ingängne uppgifter, finnas inom länet och ä landet tre färgeri-fabriker med sex mantalsskrifna arbetare, sju garfverier med elfva arbetare, tvä glasbruk med tillsammans femtionio arbetare, samt ett till bevillning uppskattadt värde af 40,417 R:dr banko, tvenne pappersbruk med åtta arbetare, fyra skcppsbyggerier med etthundra femtiosju arbetare samt ett bevillningsvärde af 67,600 R:dr, och andra diverse fabriker och manufaktur-verk till ett antal af åtta med ett värde af 730 R:dr. Uti antalet af de skattlagda sågverken, hvilka år 1843 utgjorde 218, har en märkbar tillökning ägt rum, naturligtvis en följd af de fördelaktiga trädvaru-konjunkturerna. Deras antal uppgär nemligen nu till: Finbladiga 22. 0^0 Tull-mjölqvarnar finnas till ett antal af 28, samt Husbehofs-mjölqvarnar 630.
Äfven det reglementariska som fiörer till ämnet hör antingen, derest frågan anses innehålla ett Constitutionelt stadgande, destoheldre inflyta i Riksdagsordningen, som denna författning i allmänhet är Reglementarisk, eller i motsatt fall, och derest frågan finnes vara af inflytande, endast på de särskilde StåndsOrdningarne, ingå i desse, hvilka äfven äro Reglementariske Stadganden, ehuru enskilde för Stånden, och det desto heldre, som i sådant fall det Stånd sorn. beslutar offentlighet, äfven måste ega bestämma, huru vidsträckt och med hvad vilkor den må ega rum. Hvad åter angår den Lag, som skulle blifva nödig till förekommande af öfverträdelser utaf de Stadganden, under vilkor hvaraf offentligheten kunde blifva medgifven, i frågan om hvilken Ekonomiutskottet anser det egentligen tillhöra LagUtskottet att sig utlåta; så finner Ekonomiutskottet för sin del, att derest ärendet anses af egenskap att föranleda tillägg i Grundlagarne, äfven sådane straffbestämmelser borde deri inflyta, i likhet med. dem, som redan innefattas i 110 och iii §. §. af RegeringsFormen, samt ny.de y8:de LagUtskottets Betänkanden. 63 9S8 Lagutskottets Betånkanien. j§. §. af Riksdagsordningen.