Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dernäst får jag anhålla, att icke ordet förundran, ifall Den 24 Juli f. m. 85 det förra gängen blifvit yttradt af mig i anseende dertill, att ingen af BancoUtskts ledamöter hade uppträdt, måtte stå qvar i prot. Jag är icke i medvetande af att hafva yttrat en sådan förundran, allraminst en klandrande förundran. Jag anmärkte blott, att det var ett factum, att ingen af dessa ledamöter hade uppträdt, och att detta factum föranledde mig att tillsvidare inskränka mig till yttrandet af blott en del af mina åsigter i ämnet. Jag önskade verkligen, att en sådan person skulle uppträda. Detta har nu skett, och att han står på en annan sida torde vara mindre väsendtligt. Då jag hört så mycket talas om lugn i denna stora fråga, hoppas jag, att lugnet ej skall blifva stoldt derföre, att vi stå på olika sidor. Jag vill blott, i anledning af yttrandet, att jag kunde drömma mig vara i en annan representantkammare, tillägga, att jag skulle önska, det jag vore på ett sådant rum, der det vore fråga om en så vigtig sak som denna, och der det vore möjligt att på en gång explicera allt, hvad man har i saken att säga. Kanhända skulle det vara nyttigt, i fall formerna sådant medgåfve, att personer vore hindrade genom lag alt icke tala mer än vissa gånger; men här tror jag, att sådant vore omöjligt, och nödgas man bittals expectorera sig, emedan man eljest blefve långtrådig och uppmärksamheten skulle försvinna. Samma värde talare har sagt, att säkerheten bör lämpas efter localförhållanden. Det är en allmän sats, som icke kan bestridas; men frågan är nu om dess tillämpning. Den tror jag oss kunna erhålla; men dervid måste man också fästa sig, i fall öfverläggningarna skola leda till något resultat. Det har blifvit sagdt, att karaktersskillnaden emellan de åsigter, som här blifvit yttrade, egentligen vore, att den ena fordrade, att Banken borde upprätthålla sitt myntvärde, och den andra ville, att Banken borde åstadkomma en successiv ökning af sitt rörelsecapital i och för näringarnas skull.
Bref uppå beställning af den beskaffenhet, att lön dervid ej åtföljer, eller först framdeles kommer att åtnjutas, hvarunder jemväl förstås tjenstegrader i Armeen .. 7I procent, efter samma beräkning sorn för fullmagt å tjenst med lön, meri Iakttagande, att för Infanterie-Officerare beräknas lönen efter Vermlands Fältjägare-Regementes Stat, och för Cavallerie-Officerare, efter Staten för Kronprinsens Husar-Regemente. Fullmagt eller öppet Bref uppå högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst 7I pro cent, efter samma beräkning som för fullmagt å verklig tjenst. Diplomer för Consul .100: Dito dito General-Consul i5o. - Dito dito Agent . 30o. ehvad med dessa beställningar erhålles tractamente och andra förmoner eller icke, mea Diplomer för Coosujer i Afrikanska Staterne och för dff 5a6 Expeditions-Utsko'tets Förslag till lind. Agenter, General-Consuler och Consuler, hvilka annars benådas med tractamente eller lön till det belopp, att fern procent deraf öfverstiga ofvannämnde afgift, beläggas med stämpladt papper till 5 procent, af den beställningen tillagda aflöning. Constitutorial på behaglig tid, eller Förordnande tills vidare med tillagde löne-inkomster, enär icke tjensten endast på detta sätt tillsät . 6: Resolution på tjenstebyte, eller Transport-Fullmagt från en corps till en annan 7^ pro cent, efter samma beräkning som för Fullraagter. Constitutorial eller Resolution uppå transport inom samma grad eller corps .. 3. Afsked med eller utan pension . 3: men om med afskedet tillägges förhöjning i caracteren, erlägges dessutom samma afgifier derföre, som för Caracters-bref skola utgå. Öppet Bref eller Resolution uppå Pension 3: — —. Justitito-Cancellerens Fullmagter för Lands-Fiscaler 5: Stads-Fiscaler i de större städerne 5:
"Uti ProtocollsUtdrag af den 5 nästlidne Januari har Hedervärda Bondeståndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsmannen Pehr Bengtson frän Halland; deruti blifvit anfördt, att, då Kronohemman i Halland merändels äro förläningshemman till Kronans Embetsman, och dessa hemmans åboer äga rättighet med Arfsrätt behållas af slägten till städjning, hvarvid städjan tillkommer Kronan och icke Embetsmannen, som tager rentan, hvarförutan en del hemman skola erlägga någon renta till kyrkorna, men de öfriga rentorna uppbäras af Kronan, såsom Jordeboksrenta, Ordinarie BåtsmansContract m. m., berörde hemman böra anses vara af Krononatur, desto heldre, som äfven Riksdagsmanna arfvode af dem fordras; Och enär, i händelse det blefve Presterskapet til - Besv och Ekon. TJtsk. Betänkandcn. 173 iStet, att utbjuda dessa hemman pä 50 års tid, åboernas undergång derigenom skulle förorsakas och hemmanen vanskötas, yrkas, att hemmansåbo er på ofvannämnda Hemman måtte blifva förunnade samma förmoner, sorn Kronohemman i allmänhet äga ehvad de skola städjas af kyrkan eller af Kronan. Härvid har Riksdagsfullmägtigen Anders Christoffersson från Kronobergs Län gjort det ti 1- lägg, att de i Memorialetomförmäldte löningshemman äfvenledes må, i likhet med öfriga Kronohemman, få lösas till skatte. Utskottet har vid handläggningen af detta mål funnit det innefatta sådana ämnen, hvilka erfordra en närmare undersökning, rörande de i fråga varande hemmanens natur oell de Contracter, på hvilka Innehafvarnes rättigheter och skyldigheter sig grunda; Och då Utskottet hvarken är i tillfälle att inhemta alla härvid nödiga upplysningar, eller finner skäl, att tillstyrka någon ändring, i de grunder, som för skatteköp i allmänhet blifvit stadgade, så anser Utskottet sig ej kunna härmed taga någon hufvudsaklig befattning.
För rättmisans skull; ty ideen Stut och representativ sorni innefattar, att alla activa Medborgare presenteras. För allmänna lugnets skull; ty den sanna principen har redan hos mängden sä öftvergätt till fördom, att den ej kan emotstäs. Alla hinder »verka blott en starkare brytning. För Statens sjelsftändighets skull; ty med den form, son, nu är, synes mig despotism eller anarchie ej kunna motivägas, e» utländsk Magts inflytelse ej utestängas; synes mig Staten afsina egna Ständer alltid lätt kunna sä sörsmagas, att hon faller för den första inkräktaren, om hon ej i ögnablicket frälsas genom revolution. 2. I hmad nion beror Statens styrka af dest Representation? I en Monarchisk Stat bör Konungen »vara ganska magtägande. Lagen är hans contract med Nationen; men hmad kan binda honom »vid des; efterföljd? — Endast den allmänna iviljan. Men Ständer äro den maya som bör uttrycka den allmänna iviljan, hos sig concentrera densamma, och derigenom göra henne lika stark som Monarkens »vilja, htvars allmagt salunda motlväges. Monarken sträftvar till despotism, men hans bemödande, när den allmänna miljan af Ständer rätt uttryckes, mäste mara förgäfmes. En god Representation häller »'älunda Staten i jemntvigt och gör henne derigenom stark. 3. Den bästa Representation är den »'om nogast uttrycker allmänna miljan. Om man hade att organisera ett nytt Samhälle, »vöre denna klara regel den enda nödiga ledare för Representationens sammansättning. Ett Råd af Coloniens Husfäder »'kulle tillräckligt bemaka Lagarna »not Regentens dristiga tillgrepp. Men mära Stater äro föräldrade, 602 Expeditioner till Riks-StLnden. alla interesse» inwecklade och i strid sins emellan, en enig Nationalanda nästan omöjlig oftare än »vid criscr, och revolutionsbegäret för ögnablicket sä naturligt, sedan de gamla inrätt,tingarnö upplöst sig sjelswe, och den Stat som ej rätt skyddar sina medlemmar ej heller af dem kan »vara älskad.
Se burbref. å. ii 44 Fast egendom, om vilkor vid försäljning deraf 7 \ 37 41-43 ä. TV 44 b. A 44 b. 44 Svar på äterremiss 7 1 07 22 a, a, Y 45 a. a. i 45 a. a. i 45 a. a. V 45 Fastighet, utmätt, om sättet för försäljning b. V 45 deraf 7 1 94 1,2 b. V 45 b. v 45 å. y 45 Svar på äterremiss 7 1 112 13,14 a. a. V 45 a. a. V 45 a. a. V 45 a. a. Y 45 Fastighetslån, ang:de deras utgifvande, fastän lansökanden afiidit innan länet hunnit b ii 44 utfalla G 1 21 8,9 b. ii 44 b. ii 44 å. ii 44 Svar på äterremiss I an lödning af skiljaktiga besl ut . Härad, om förändring i afseende å lösningsprisets bestämmande ä kronotionb. y 45 B de och hemmansräntor . 4 1 137 1 b. V 45 b. { 45 b. y 45 Ferier ne, Domstola mes, om ändring deri. Se B Domstola me. Ferlin, Kammar-Rätts-Råd, om godtgörelse för af honom utbetald anmärkningsprocent 4 1 129 5,6 b. v 45 b. y 45 b. y 45 b. V 45 Filestads Socken, om indragning af den åt Pa\ stor upplåtna förläningsspannmål 4 1 294 10-12 b. f 45 b. $ 45 b. i 45 b. Y 45 :Filial-Disconterne f. d., i anledning af 1841 och 1843 arens Revisions-Berättelser, om deras utredning. Se Berättelse. ■ Fittance*Departementet, om anslagen för.
Detta lörslag biel af Kongl. Maj:t, som fann det vara med mycken omsorg och skicklighet lörlattadt, uti Nådig skrifvelse af den 13 Februari 1829 ölverlemnadt till Rikets Ständer, som uti underdånig skrifvelse den 25 Januari 1830 anmälte: att de jemväl ansågo den löreslagne lörändringen leda till redighet och enkelhet samt lätthet för de skattskyldige i ölvcrsigten af utskyldernas belopp; alt denna reduction likväl vore mera af omständigheterne påkallad uti en ort, än i en annan ; att såsom vilkor för dess införande måste de skattdragandes fördel och lättnad alfid lörutsättas, i synnerhet som den olikhet i skattläggningen och den skiljaktiga tillämpning af skattläggningsgrunderne, förnämligast hvad jordeboksränlan angår, som förefinnes ej allenast i serskilde orter, utan äfven Härader, Socknar, Ryår och enskilde hemman emellan, gifver åt detta arbete en så vidsträckt omfattning, att några större ändamål, än blott beqviimligheten vid jordskatternas utgörande uti ett mindre antal persedlar, borde sökas; att ibland dessa ändamål vore, att markegångspriserne å räntorna bestämdes efter medium för 5 år och icke lör år, utan för ett visst tidskifte, äfven af 5 år, hvilket bidroge både till lindring för de skattskyldige och säker beräkning af Statens inkomster; att det likväl, för att än vidare befordra ordnandet af Statens inkomster och utgifter, ytterligare erfordrades dels att skilja alla enskilda intressen från det inflytande de icke sällan utöfvat på markegångssättningen och såmedelst återföra markegångspriserne till deras rätta ändamål, med en bestämd lösningsrätt för de skattskyldige, och dels att de till Civiloch Militär-Staterne upplåtne indelningar blefvo till Statsverket indragne och alla löneanslagen utgingo i contant från Statens Cassa; samt att det vore genom införande på samma gång af båda dessa förändringar, som en reduction af räntepersedlarne blefve af mera vidsträckt nyttiga följder; hvadan Rikets Ständer i underdånighet hemstälde, alt Kongl. Maj:t, vid nästa Riksdag, täcktes meddela Nådig proposition, ej mindre om en förändrad method för markegångssättningen, än om indragning af de indelta räntorna och emedlertid låta verkställigheten af räntepersedlarnes reduction i allmänhet hvila, men att, om Kongl. Maj:t i Nåder funne den för någon ort icke tåla uppskof, verkstäl (Bi/. till K. M. Nåd.
Densammes, den 1 dennes bordlagda, motion, om utarbetande af en lag rörande det s. k. civila äktenskapet; jemte ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: . l:o. Herr Palmcrantz s, Johan Mauritz, den 1 dennes bordlagda motion, onr förnyad uppskattning af civile och militäre embetsoell tjenslemäns boställen; * 2:o. Friherre Creulz's Steffan, den 1 dennes bordlagda motion, angåendepermilterande af en del utaf den indelta arméens befäl och manskap mellan mötestiderna, m. m.; 5:o. Densammes motion, angående upphörande af Kongl. Krigs-akademien å Carlberg, samt inrättande af militär—fakulteter vid Universiteten; 4.o. Densammes motion, angående krigslagarnes omarbetande; 5:o. Densammes motion, angående upphäfvande af stadgandet i arméens’ tjenstgörings-reglemcnte rörande skyldighet för soldaten att söndagligen bevista den allmänna gudstjensten; tillika med de i anledning deraf nu afgifna yttranden; i 32 Prot.-Vtdrag den 7 December i859. 6:0. Densammes motion, angående upphäfvandc af reglementet för skyddskoppympningcn i riket, för så vidt vaccination derigenom blifvit ovilkorligen påbuden; 7:o. Friherre Cederströms, Rudolf, den 1 dennes bordlagda motion, angående åtgärder till fortskyndande och fullföljande af Presterskapets lönereglering samt om graderadt minimum dervid för Komministrars jemte vederlikars aflöning; tillika med de i anledning deraf nu afgifne yttranden.
Sparre, hvarken om hans uppfattning af den allmänna rättskänslan eller om hvad han yttrat ang:de Konungens Rådgifvares tänkesätt i kommande tider. Jag torde blott få förklara, att, derest LagUtsk:s nu förevar:de Betänk, vinner R. St:s bifall, inledes Exp.Utsk. i tillfälle, jag vill visst icke säga frestelse, att företaga något, hvarmed Utsk. hittils icke varit vant att sig befatta, och som jag anser ganska otjenlig!, nemi. att i motiverna till den underd. skrifvelsen i ämnet uptaga något så skiftande sorn den allmänna opinionen, äfvensom att påminna K. M. om det sätt, hvarpå Dess höga benådningsrätt för närvar:de utöfvas. Jag utbeder mig härnäst att få yttra några ord med afseende å Hr von Hartmansdorffs sednaste anförande, hvarutinnan blifvit yttradt, att straffen böra vara allvarliga, ja stränga, för att kunna afskräcka från brott. I detta hänseende företer sig det förhållande, att LagUtsk. skärpt straffet för rån genom att bland brottets karakterer upptaga det moraliska våldet, eller hotelsen, hvarom vår nu gällande lag intet förmäler. Tvertom säges det i våra urgamla s. k. Domare-Reglor, hvarefter, som det heter, en domare skall sig alldeles efterrätta, att ”hött är med ängu bott,” eller, på nyare Svenska, att hotelse behöfde icke på något sätt försonas inför lagen. Men att genom hotelse om anr vändande af väld skrämma andra, att utlemna deras egendom, röjer ett lika ondt uppsåt, som då man företager sig att med fysiskt våld bemäktiga sig annans tillhörighet. Straffet bör äfven derföre, ur moralisk synpunkt, vara enahanda. Detta har LagUtsk. insett och i lagen uptagit denna hittils saknade karakter å rån; hvarföre jag anser attUtsk. härutinnan gått tillväga med något större sträghet än 1734 års lagstiftare, samt dessas föregångare; och detta, som jag tror, med rätta.
Men besinna, han är ju ännu knapt sjutton år, och de flesta kraftiga naturer behöfva ju vissa år, för att fritt få rasa ut. Dom Miguel lofvar blifva en krigare, ochoch Brasilien behöfver en försvarare. Buenos Ayres skulle redan hafva inkräktat en stor landssträcka af dess lagliga besittningar, om icke denne Artigas, som från herde förvandlat sig till smyghandlare, från smyghandlare till röfvar-anförare, och från röfvare till konung, för egen räkning sjelf tagit detta land i besittning, och trotsar ännu både denna stats och vår egen samfälda makt. Å en annan sida har Doctor Francia frånröfvat oss en ännu större och dyrbarare besittning, som Spanien till oss afträdt. Vidare, om Brasilien söndrar sig från moderlandet, skall detta icke utan strid tillåta sådant. Emot alla dessa fiender skall Dom Miguel strida. För de borgerliga ärenderna åter har han intet sinne; han skall öfverlemna dem helt och hållet åt sina Ministrar, sin Senat eller sitt Parlament, eller åt hvem J behagen: han skall alltså blifva den förträffligaste roi-fainéant: och det är ju en sådan, som den nymodiga constitutionella theorien anser för konungslighetens ideal? Svara mig nu, senhor Andrada! Ehuru det bittra i Eders Majestäts slutanmärkning icke undfallit mig, så var öfvertygad, senhora, att jag lemnat all uppmärksamhet åt edra ord. Men den tid, hvarpå Ers Majestät täckts syfta, står ännu i fjerran, och de båda unga Infanternes egenskaper äro ännu så litet utvecklade, att jag skulle önska, det Ers Majestät täcktes tillåta mig uppskjuta afgörandet häraf åt framtiden. Dessutom Andrada blef nu afbruten af Oliveira, Arfprinsens Kammarherre, som kom att anmäla, att allt nu vore färdigt, och att i hans namn fråga om Hennes Majestät tillät, att concerten begynte. Jag kommer, svarade drottningen, och sedan han lemnat balkongen, fortfor hon till Andrada: Men lofva mig en ting, Dom Ignazio! Den tid, hvarom vi talat, torde komma förr än ni tror, eller ni låtsar tro.
Skrifvelse, IV.o >10. nämnas riksdaler samt indelas i 48 skillingar och hvarje skilling i 4 styfver, samt E. K. M., uppå Rikets Ständers derom gjorda underd. anhållan, härå h-mnat Sin nådiga sanktion, med förklarande derjemte, att E. K. M., sedan de för det nya mynt-systemets fullständiga ordnande och tillämpning i afseende på allmänna räkenskapers förändring, utskylders debitering, vexelkursens noterande, böters beräkning m. m. nödiga upplysningar hunnit inhemlas, ville i nåder förorda örn tiden och sättet att bringa samma system i verkställighet; så har E. K. M., uti en till Rikets nu församlade Ständer aflåten proposition af den 20 Dec. sistlidet år, föreslagit åtskdliga jemnkningar uti berörde myntsystem; men då, vid pröfningen häraf, sådan skiljaktighet uppstått i Riks-ståndens beslut, att, på grund af 75 § Riksdags-ordningen, frågan förfallit, få Rikets Ständer, till svar å högstberörde nådiga proposition, detta i underd. anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 26 Juni 1848. Uppläst oell goJkändt lios Ridd. och Adeln den 21 Juni 1848 Presle-slåndet den 2» i Borgare-slåndet den 22 Bonde-ståndet den 26 Rikets Sländers underdåniga skrifvelse s om ändring i sättet för kungörelsers publicerande i kyrkorna. (Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 14.) S. A. K. Då kungörelsers uppläsande under den offentliga gudstjensten
Föreståndare framställda förslag att, derest bergsskolan skulle qvarblifva i Fahlun, de, som ämnade söka inträde i nämnda skola, borde i allmänhet först genomgå en tvåårig kurs vid Teknologiska institutet, derunder eleverna jemväl skulle genomgå åtskilliga af de ämnen, som nu läsas i bergsskolan, och dessutom af Skogs-institutets lärare erhålla undervisning i skogsvetenskap, kunde visserligen, med undantag af sistnämnda undervisning, öfriga ämnen medhinnas pä tvä år; men, så framt ej undervisningsplanen vid Institutet skulle förändras pä ett sätt, som blefve menligt för flertalet af Institutets elever, måste, för dem, som vilja egna sig åt bergshandteringen, särskilda lärokurser i theoretisk mekanik och machinlära inrättas, samt i följd deraf lärarepersonalen tillökas med en adjunkt i machinlära, till hvilken en aflöning af 2,500 Ridr blefve erforderlig, hvarjemte, i fall elevernas antal blefve stort, anställandet af en Repetitör eller biträdande lärare i mekanik blefve nödigt. Den mekaniska kursen för dessa elever kunde dock ieke blifva sä fullständig, som för öfriga åt de mekaniska yrkena sig egnande lärjungar, för hvilka lärokursen vore treårig. Bih. till K. St. Majlis Nåd. Proposition ,\i' 83.
Vid förnyad föredragning och punktvis skedd pröfning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens ytterligare Utlåtande, N:o 4*> i anledning af gjorda anmärkningar vid Kongl. Majus Nådiga Stadga om Skiftes-verket i Riket den 4 Maji 1827, stannade Bonde-Ståndet i följande Beslut: Beträffande den af Herr Grefve Horn, C. F., gjorda och af Herr von Hartmansdorff understödda anmärkning, att Skiftes-Stadgan blifvit för tidigt promulgerad, fann Ståndet för godt att Utlåtandet i denna del bifalla. Angående det af Hans Excellence Herr Grefve Ds la Gardie, med flere Riksdags-Fullmägtige af åtskillige Stånd fullföljde yrkande, att Skiftes-Stadgan skulle vara otiliämplig för de fleste orter, förefiade sig Ståndet om det beslut, att de Provincer, som skulle kunna anse 1827 års Skiftes-Stadga icke vara för dem lämplig eller användbar, måga, hvar för sig, hos Kong1, Maj:t göra underdånig ansökning derom, att för dem sker undantag i afseende på tillämpningen af samma Stadga; hvarefter Kongl. Majit, sedan' dessa Provincers Invånare allmänneligen och äfven öfrige vederbörande blifvit hörde, behagade derom, efter befinnande omständigheter, i Nåder förordna; i följd hvaraf frågan om den af Utskotten, uti delas i ämnet förut afgifna Betänkande, N:o 8, till - > Fao t. Utdrag dan Julii 1829. 83 styrkta allmänna undersökning om Skiftes-Stadgans tillämplighet komme att förfalla. De emot serskilda Capitel och Paragrafer i Stadgan framställda anmärkningar afgjorde Ståndet sedan sålunda: / Cap. 3 §. och i sammanhang dermed 12 Cap, 8 §, jemte den föreslagna ändringen i 12 §. af sistnämnde Cap, 1 dessa delar bifölls Utlåtandet N:o 4'. 6 §. Hvad Utskotten härom yttrat i sista Betänkandet, godkändes. 7 & 11 §. §.
Det följande stycket, Poesi och Politik, finner jag endast i det hänseendet märkligt, att jag ser, att Furumo rumo också vill befatta sig på allvar med lösningen af politiska problemer. Jag önskar honom lycka dertill: skalder ha annars sällan lang dermed. – Nu återstår endast ett stycke, kalladt Storhetens tillbedjan. Men hvad skall jag hitta på för ett nog höfligt uttryck om det? Deruti bevisas skillnaden emellan extensif och intensif storhet, men hvilken skolgosse har inte vetat det ifrån verldens försthet! Min Gud! Skall man nu också demonstrera sådant, som är så solklart och handgripligt? Dock dermed må gerna Herr Furumo förspilla sin tid bäst kan gitter: men han bör låta bli att på sådana ting sätta en påskrift som denna: Den minsta af alla prisskrifterna, som dock i belöning tillvann sin författare en hel sommar på Jagtslottet. Jag tror, min själ, att Herr Furumo vill drifva gäck med mig inför allmänheten. För en sådan skrift ger jag, minsann, inte engång ett glas svagdricka. Med ett ord, alla dessa skrifter kallar jag triviala. Vill ni nu åter veta ... Men håll, Frans, jag kommer än i håg en till, som hör till samma capitel: jag menar den der fatala historien om Friherrinnan och hundrackan ... Vill ni nu veta, hvilka stycken jag räknar till de rentaf orimliga, förstås att deruti, såsom redan är nämndt, kunna finnas spridda snilleblixtar? Naturligtvis sätter Pappa i första rummet Amorina, svarade Rudolfina. Derom är redan taladt, och derom äro väl alla Akademiens ledamöter ense med sin vördade Ordförande. Med bästa vilja kan jag likväl icke der finna det minsta genialiskt. Med din tillåtelse, Rudolfina, tar jag undan Doctor Libius, som jag tycker om, NB. såsom romantisk composition, ty i verkligheten skulle jag lika litet som du vilja hafva att skaffa med den figuren; föröfrigt finnas der, på ett och annat ställe, några äkta drag af snille hvilka passerat dig förbi. Få äro de dock, det medger jag. Men låt höra, om du också kan gissa, hvilken skrift jag tänker nämna härnäst? Palatset, förmodar jag? svarade Rudolfina.