Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Nu vet jag!» sade han med ett andetag af lättnad, »Börje har misstänkt något?» »Nej.» »Men, Marianne!» »Ni måste resa. Jag skall drifva det igenom. Kosta hvad det vill, men det skall ske. Det är en skam! Det är en vanära! – Jag är en annans hustru.» Nu skrattade han till, skärande, hysteriskt, som en uppretad qvinna: »Och det har ni inte vetat förr än nu?» »Ja håna mig, håna mig så mycket ni vill. Det betyder ingenting, bara ni reser.» Det undfallande uttrycket i hennes ansigte var borta. Hon var upprörd, men också besluten. »Jo, sjung ut bara! Hvad har Börje sagt? Jag träffade honom i Eslöf, men han lät icke märka något.» »Hvad skulle han låta märka?» Sjelfbevarelseinstinkten dref henne att lägga högdragenhet i tonen. Hans pupiller tycktes växa. Det var som om de bränt mellan ögonlocken och derigenom gjort dem rödkantade, och det flög ett elakt uttryck kring de nålfina dragen vid hans munvinklar. »Ah, man tänker tala ur den högre tonen! Men kom ihåg – fru Olsson – att som man ropar i skogen, så får man svar, och om ni kommer med förolämpningar, så svarar jag med sådana. Var säker om det!» Marianne kände en krypande kyla i sina kinder, och hon skakades af en frossa. Detta på en gång städade och hejdlösa ursinne gjorde henne rädd. »Jag vill icke förolämpa er», sade hon så stadigt hon kunde, »jag vill blott säga er, att efter hvad som hände den sista qvällen är det bäst för oss båda att vi icke se hvarandra mer.» Han drefs af ett blindt begär att såra henne, såra henne på det allra dödligaste. Det var på en gång emot smärtan och förödmjukelsen han reste sig. »Sista qvällen!» upprepade han, »hvad hände? Hvad? Hvad? Hvad?» »Ni glömde er, och derför är det bäst att vi skiljas.» »Jag glömde mig? Åh, Eva, du är god! Jag tog äpplet, som du bjöd mig ... och det heter att jag glömde mig! Men du sjelf?»
Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 15. är det knappt för deni möjligt dervid undvika misstag, i ali synnerhet sorn åtgärden i sig sjelf är till viss grad arbiträr. Del blifver således, i följd häraf, nästan en omöjlighet lör delegarne alt bedöma, om egograder ingen är i alla delar riktig och rättvis eller skiil finnas till missnöje dermed, förr än de nya skiftena blifvit utlagda och delegarne då komma i tillfälle ali jemföra deras nya egolotter med dem de förut haft; och dittills sakna de derföre i allmänhet skäl att emot egograderingen göra anmärkningar. Finna de sig då vara lidande och ådagalägga att detta lidande är grundadt, huru skall det kunna afhjelpas, 0111 taxeringsåtgärden är förut orubbligt fastställd? Också har erfarenheten visat, att oersättliga förluster för delegarne häraf uppstått. Om derföre jordegares rätt och säkerhet vid skiftet skall bevaras och lidande förekommas, är det oundgängligt, att en granskning må kunna ske af ego-taxeringsålgärdeu, sedan lotterna äro utlagda; och jordegare böra nu så mycket mera ega denna förmån, sedan beslutanderätten rörande egograderingen blifvit öfverflyttad på landtmätaren och gode männen, och ej tillhör, såsom förut, jordegarne, hvadan en stark kontroll på de förra är nödig, att de med yttersta noggrannhet, omtanka och bemödande denna taxering verkställa, så att ändringar deri efteråt må kunna i möjligaste måtto förekommas; en omständighet, den de säkerligen icke blifva så måne att uppfylla, om egograderingen göres till preliminär-fråga”. De skäl för bibehållande af 1111 gällande föreskrifter i detta ämne, förestående utlåtande innehåller, äro, enligt Utskottens åsigt, af den vigt, att Utskotten, med åberopande af desamma, afstyrka förslaget om egograderingens upptagande i sammanhang med de vid laga skiften förekommande preliminära frågor; hvarföre Utskotten hemställa, att Riksdagsfullmäktige Svartlings, Per Hanssons, Johan Perssons och Lars Mattssons samt Herr von Knorrings i berörde afseende gjorda framställningar icke må till någon åtgärd för anleda. Emot Riksdagsfullmäktige!!
Dnligt lie sannolika keräkningar, som kunnat uppgöras mell ledning af kvacl om dylika uppköp för anira läncler nncler cle seclnare arén klilvit kekant, anses kostnaden för anlägganclet af ätta 8tam-ko1länderier om ao djur kvartclera kunna nppgä till minst 55,ooo ock kögst 70,000 li:clr llaneo. Det kör ej förKises, att, viii ett dylikt uppköp, man kör söka tillegna sig cle utmärktaste djur, som möjligen skulle kunna erkällas, samt att clet i säclane fall är kättre att inskränka djurens antal, än föreskrifva gränser för lierås pris. Dä grunil kärat' löreslär kongl, ^laj:t, att llikets 8täncler för clet kär framställda änclamälet mä anvisa keköllige me»lel, til! ett kelopp af minst 55,ooo ock kögst 70,000 Il:dr, mecl öfverlemnancle ät klong!. Naj:t, att, efter pröfning at förkällandena, vill klifvancle uppköp ock mecl villkor al kekörig reclovisning säsom för anira 8tats-Neiel, närmare kestämma ien erforierliga summan, att anorinas inoin sistkerörie kelopp, iä Ivongl. l>Iaj:t jemväl vill meiiela ie regleiuentariska staiganien, som, till eontrollersnie al meilens rätta använianie samt lörsäkranie af Anstaltens framgena kestäni oek förkofran, klifva af nöden. Det kan kärvii ej undfalla Ilikets 8täniers uppmärksamket, att clet capital, som kärtill ätgär, kvarken till kukvuistoi elier ränta kör anses förloradt.
Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf i anledn. häraf att derest R. o. Ad. icke skulle med ja besvara den propos. som nyss blifvit gjord, propos. komme att framställas å Frih. Cederströms förslag. Hr Printzensköld: Jag anhåller ödmjukast att Hr Gr. o. Landtm, täcktes först framställa propos. pä bifall eller afslag å Utskms betänk, och att derefter reservationen måtte till pröfning förekomma. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han då den först framställde proposm icke blifvit af R. o. Ad. besvarad, finge förnya densamma, och således äter hemställde om R. o. Ad. med afslag å Utskms betänk., bi folie det i Hr Hedenstjernas reservation framlagda förslag till beslut. Härvid ropades ja och nej; hvarpå Hr La udim. hemställde Den 2 September. 297 om R. o. Ad. behagade afslå Ulskms förevar:de betänk., samt sedan svaren å denna propos. utfallit med starka ja, blandade med nej, förklarade del han trott sig finna alt ja varit öfvervägande. Föredrogs och bifölls Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskrns d. 30 sisth Augusti på bordet lagda betänk. N:o 39, i anledn. af väckt fråga om befrielse för kyrkoherde att vara ordfide i sockenstämma. Föredrogs Lagsamt Allm. B<*sv.- o. Ekon.Utskrns d. 30 sisth Augusti på bordet lagda betänk. N:o 40, med förslag lill sammanjemkning af UiksShns skiljaktiga beslut i anledn. af Ulsktns betänk. Detta betänk, företogs punktvis till afgörande. lista punkten, angille 2 mom. i 3 § af nu gällande /atti gvurdsför ord ning. Ilr von Hartmansdorff, Aug.: Tvenne Ständ hafva här slädnät mot 2. INär nu frågan icke kan förfalla blifver följden all om intetdera af de öfriga Stånden med de sistnämnde instämma så måste genom omröstning i förstärkt
Detta vore en annan sak, men för hvilken jag ej kan visa några skäl, hvarken ur moralisk eller någon annan synpunkt, hvilket är den ovilkorliga följden af det prohibitiva systemet? När jag besinnar nu nämnde förhållanden, så är det för mig omöjligt att lägga mitt ja till en åtgärd, hvarigenom jag skulle blifva en orsak till demoralisationens och strafflöshetens tilltagande. Jag vågar ej nämna, men af historien vet jag följderna af sådane saker. Man anför såsom ett bevekande skäl för att antaga den nu gällande tulltaxan att det står i Konungens makt att ändra den och alt sätta ned tullen. Detta är ganska slugt sagt för att locka oss med, men vill man väl inbilla sig att Regeringen gerna skulle vilja frångå och ändra de beslut, som R. St. fatta? Jag tror alt Regeringen anser sig endast i nödfall böra begära det, och jag tror icke att det är rätt af R. St. ali med flit sätta Regeringen på den punkten. Skulle man likväl uppriktigt vilja taga detta såsom grundsats, så borde man också öppet säga: ”vi anse den af Utsk. i enl. med K. M:s nåd. propos. föreslagne tulltaxa vara nyttig om icke konjuncturen nu vore otjenlig”, och då borde man också bestämdt uttrycka sin önskan, att när denna conjuuktur upphör, K. M. ville nedsätta tullen i likhet med hvad K. M. föreslagit. Då vore det rent spel. Då visste Regeringen R. St:s önskan, men sådant har man icke, å andra sidan, föreslagit och jag tror icke alt man låter beqväma sig dertill. Man har här sagt, att det icke finnes någon vara, som icke varit tullförsnillad eller lurendrejad. Jag vill icke disputera det förra ock icke heller det sednare, ty jag vet det icke; men hvad har varit orsaken till dessa tullförsnillningar? Den, att de varit för höga tullar, det har föranledt tullförsnillning och lurendrejeri ock kommer alltid att göra det, ty ingen lurendrejare eller tullförsnillare lärer vilja underkasta sig den med hans handtverk förenade risk, utan att han deraf har någon betydligare vinst.
”För alt afhjelpa de öfverklagade olägenheterne, utan att derjemte åsidosätta en rättvis och ändamålsenlig vård om omyndigas, Kronans och allmänna cassors, med Heres rätt och fördel, har Kongl Majit funnit en Lagförändring nödig, hvarigenom inlecknad fordran tillägges ovilkorlig företrädesrätt till betalning framför de i 17 Cap. 8 §. Handels-Balken omnämnde fordringar, och omyndig lemnäs, näst efter inleckningsegare, och framför alla andra i berörde §. omformälde kraf, förmonsrätt för all hos föräldrar och förmyndare egande fordran; Och vill Kongl. Majit fördenskull föreslå Rikets Ständer, att, med upphäfvande af 8, 9 och 10 §§. i 17 Cap. Handels-Balken, i stället antaga nedanstående, med 11, 12, 14 och 15 §§. i 23 Cap. Handels-Balken af Lag-Comitéens förslag till Civillag hufvudsakligen öfverensstämmande Lagbud”i Lag-Ut skot. tts Ber. A':o 71. »« "Har någon falt inteckning i gäldenär s fasta egendom, ege f örmo/isrält i samma egendom och i den afgäld, sorn under concurstiden deraf faller , för hufvudstol, så ock för räntan intill betalningsdagen; dock galle förmonsrätt till ränta, som före concursens början upplupen är, ej för längre tid än 3 år. Är fast egendom intecknad för fleras fordringar och räcker den ej till för alla, håfve den, som äldre inteckning eger,företräde. Sedan tuges omyndigs fordran i hufvudstol och ränta till betalningsdagen hos föräldrar och förmyndare ut. Äro förmynderskap flere; egen de omyndige sig emellan lika rätt. Derefter skola, utan förmonsrätt sig emellan, gäldas: Kyrkors, jaltigcassors och socknemagasiners fordringar hos deras föreståndare:
Det var en omsättning af föga likartade element: stafflimålare med mer och mindre kända namn, och som genom ödets orättvisa befunno sig utan pengar; kypare, upptröttnade vid affären, och till en omväxling lifvade för penselhandtering: yrkesmålare, studenter och bondpojkar, i hvars hjärnor spökade någon dunkel hågkomst af den tjusning, rödstrykningen af ett plank brukat framkalla. Och mister Mac Loughlin förstod att draga nytta af alla och visste på centen hvad deras respektiva tjänster voro värda. Nu gick han själf, en spenslig, högt uppskjuten gestalt med snabba, nervösa rörelser och något böjd näsa under sylskarpa ögon, i skjortärmarna fram och åter, tuggade ihärdigt, spottade öfverlägset träffsäkert åt kaminen till och såg utan att säga ett ord på hvar och en, som aflägsnade sig – Well – mister Hultman – skall inte ni också försvinna ... Tore, som slutat att i ett hörn förtära sin medhafda lunch och gjorde sig i ordning att fortsätta arbetet – svarade godmodigt leende: – För dåliga tider, herr Mac Loughlin. I detsamma nöp honom någon i rocken. Det var hans granne, en tjock tjugoårs pojke med röd hals och röda händer och ett hår så tättklippt, att färgen gick ihop med hufvudsvålens. – Han sulle la gå me’ ut, så bjuder ja’n på ett glas öl. Förbluffad stirrade Tore på sin landsman, som var en alldeles ny upptäckt. I flere veckor hade de sutit bredvid hvarandra, och Tore, som tyckte sig kunna svära på nationaliteten, tilltalade honom litet emellanåt på svenska men utan att få ett ord till svar. Slutligen började han med landets språk och si: nu slog den fosterländske ynglingen fermt upp sin språklåda, talande med god slangaccent. – Hvad fan – ni är ju svensk ändå – for Tore ut retad. – Hysch – varnade pojken säfligt – det sa’ en inte låss om, förstår han, inte så di hör’et, för då skojar di me’n.
Fordringar af Malmö Stad, Kapital 18,346: 32. Debet. Balans från år 1842: Uppbörd: Intresse-medel å Malmö Stads skuld 725: 16. 1. Credit. Utgift: Lagfartskostnad —. 100: 36. — Balans till år i844: Fordringar af Malmö Stad, Kapital 17,920: Summa 24,943: 27. 3. — 101 — Yid granskning af ofvan omförmälda säkerhetshandling, hafva Revisorerne icke funnit något att anmärka. Aiislaget till ExercisSqvadronernas underhåll har för öfningarne med Smålands Husarsamt Skånska Husaroch DragonRegementernas Exercis-Sqvadroner, under hvartdera af revisionsåren, utgått med enahanda belopp, som alltifrån 1812 års Riksdag varit för nämnde ändamål anvisadt, eller 22,000 R:dr, deruti Rikets sednast församlade Ständer, från och med 1845 års början, beviljat en tillökning af 15,500 R:dr till bestridande af de tili underhåll för Exercis-Sqvadronerna vid Lif-Regementets Dragonoch Husar-Corpser samt Jemtlands Hästjägare-Gorps erforderliga kostnader, hvilka ditintills af anslaget för Indelta Armeens allmänna möten och mönstringar utgått. Af dessa, med ordning förda, räkenskaper, hvilka uti Kongl. Kammar-Rätten undergått granskning för håda revisionsåren utan anmärkning och icke heller föraniedt någon erinran af Revisorerne, inhemtas: Debet. år 1§42. år 1843. Balans från föregående året: Balans från föregående året. Utgift: Reparationer å byggnader och persedlar * Upphandling af persedlar
Markegång. Åkerbruket; Handeln och Näringarne. Ulf LyttningshjeIp efter laga skiften i alla Rikets Län, utom Skaraborgs, Malmöhus och Christianstads Län samt pä Ö- 28,000 land, Förslags-anslag * — Laga skiften i Skäne och Skaraborgs Län samt pä Öland . 18,000 8,000 Vägar och Communicationer Undervisnings-anstalter för Jordbruk och LandtmannaNä- ringar 21,000 -T Befrämjandet i allmänhet af dito 9,000 — Hdstafvelns förbättrande 20,000 879 i 7 6,211 40 Undervisnings-anstalter för Slöjderne 18,200 12,000 - Befrämjandet i allmänhet af dito 79 3o — 561 24 Befrämjande i allmänhet af Handel och Sjöfart 19,000 Undervisnings-anstalter för dito 10,700 __ Fiskeriernas understöd 5,000 _____ Bergsbrukets understöd 5,000 Mått. T:r k. Oindelt. Mått. T:r 52 Värde å 6 R:dr Tunnan. 315 Summa. Mått. St. Fröt, 1840 och i84r. 10 Sami. 1 A/d. 2 Band. Riks-Staten, 8 Spanmal under Pen ningc-lön erne beräknad å 7 R:dr per Tunna. Tionde Huf - T:r Clerecie och Läroverken. Kyrkors underhåll Clerecie-Staten, hvarunder på förslag: Lön till Biskopen i Wisby 1,500 R:dr Lappmarks Ecclesiastik-Verk, t Reser va tions-anslag Universiteten Elementar-Läroverken Folkskolorne Gymnastiska Central-Institutet örslagsoch Penningar. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Mått. Markegång a 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde pä förslag å 6 R:dr Tunnan. T:r k. T:r k. M. ulli mämmi Indragnin g s-Staten.
Godkändes, enligt Kommitterades förslag, med af Utskottet tillstyrkt förändring och vid slutet ett tillägg af denna lydelse: ”från Kyrkostämmas handläggning må frågor, som angå folkundervisningen och dit hörande anstalter, kunna skiljas, då Kommunen tinner sådant lämpligt.” §§ 3 och 4, enligt Kommitterades, § 5, enligt Utskottets, och § 6, enligt Kommitterades förslag. Morn. 1 antogs så lydande: För fastighet, som innehafves af landbo eller arrendator, röste innehafvaren.” Momenten 2, 3 och 4 godkändes, enligt Utskottets förslag. Sista momentet antogs sä lydande: ”För näring eller rörelse, hvilken under borgenärers förvaltning står, äfvensom, i enahanda fall, för egendom, som ej af landbo eller arrendator innehafves, må ej röstas,” Momentet 1 antogs, af denna lydelse: ”Röstegande vare berättigad alt sin talan och rösträtt i Kyrkostämma genom fullmagt på annan person öfverlåta; dock må ingen, på grund af fullmagt, föra talan och rösträtt utöfva för mera, än en röstberättigad. Momentet 2 gillades, enligt Utskottets förslag. §§ 9, 10, 11 och 12, enligt Kommitterades, § 13, enligt Kommitterades, med förändring, enligt Utskottets, §§ 14, 15, 16 och 17, enligt Kommitterades, § 18, enligt Kommitterades, med förändring, enligt Utskottets och §§ 19, 20, 21 och 22, enligt Kommitterades förslag. Antogos. § 8. Gillades. Bih. Ull B. St. Fröt. Antogs så lydande: ”1 hvarje kyrkoförsamling, så i städerna, som på landet, skall linnas ett Kyrko-råd, och i hvarje Kominunalsamhälle ett Skol—råd; dock ega flera församlingar inom samma pastorat eiler stad om gemensamt Kyrkooch Skol-råd sig förena.” § 24.
Ständer vördsamt tillstyrkas, dels att i underdånighet hemställa, om Sockensällskapers inrättande, ej blott för den Statistiska utan äfven för den Medborgerliga bildningens befordan i allmänhet, dels ock det den underdåniga önskan lill Kongl. Maj:t frambäres, att Riks-Slatistiken, så snart den hinner utarbetas, måtte meddelas vederbörande Hushålls-Sallskaper, hvilka sedermera böra deraf lemna Socken-Sällsknperne del. Utskottet anser derjemte bora tilläggas', alt det lleglementariska för dessa SockenSäIlskapers organisation, måtte lämpas efter locala omständigheter. Vid förutnämnde Committé^ Betänkande om de hinder, sorn fjettrat Industrien i Vårt Land, linnes bilagdt ett Förslag och Reglemente lill liushållningsnämndens organiserande; Och som detta ostridigt skall tjena till mycken upplysning, ledning och hjelpreda i iiiå - 4:deSaml. 5 Band. 5a 538 S t a ts-Ut s k o tte ts Betänkan de n. gavarande hänseende, men rummet icke tillå ter dess upptagande här, vill Utskottet icke lemna oanförd t, alt det finnes att tillgå uti a:dra Bandel (pag. 1162) af Bihanget till Riks-Ståndens Prolocoller vid 1812 års Riksdag. Enär sålunda Herr Haganders Motion, afseende en i Ekonomiskt hänseende vigtig arnstadt, blifvit utaf Högloflige Ekonomi-Utskottet besvarad och utredd, på sätt här ofvan finnes aiifördt, och hvarigenom något nytt eller lillökadt Slals-anslag icke kommer i fråga; så anser SlatsUtskottet sig icke tillhöra, att i pröfning af detta ärende ingå; utan varder detsamma till Rikets Högloflige Ständers pröfning och afgörande vördsamt öfverlemnadt. Ankom c!en n N ivember iSsj. Riksens Högloft.
A . ' Civile StaterneRiks-Staten »ragnings - Staten Körftvars werket till Lands. s-Staten - » ragnings-Statcn - Körswars - werket till Sjös^. ..ö-Staken - JndragningS-Staten Clerecieoch Läro - Werlen. s-Staken ...» »raqnings - Staten Kria Ronsterne. ö-Staten . ' Milda Stiftelser, s - Staren - » pensions ° Staterne Riks-Staren Jndragnings-Staten . - Allmänna Utgifts" Staten. Riks Staren . - ^ ' psmmerste Expectance - Staten. Jndragnings-Slaren, Civile P-rloners Löner och P.nfloner Pommerste Regemcnrernes Stater . Kinsta Expectance ' Staten J:idragmng§-S:alen, Civile Embeisoch ^lenfleinaus löner Finste Regemenicrnes d:o Sumnia Utgift i Penningar. Jndeldte Räntor efter Krono-Wärdi. SpannemZlenk wärde ester Krono-Wärdi a z6 tz. Tunnan. Sparinemäle.nS wärde ester Stakspris a Rdr 16 §. Tunnan. B - Calcul öfwer Stats-Wcrketö Inkomster och Utgifter i likhet med veu method, hwarefter I8O9 Ärs Rikö-Stat ar författad. SpannemZlens belopp beräknad a z6 tz. Tunnan. Spannemälens belopp beräknad a i Rdr 16 H. Tunnan. Inko nist i Penningar. Jndeldts Räntor ester Kronv-Wärdi. SpannemälcnS wärdc ester Krono-Wärdi a 56 tz. Tunnan. SpannemZlens wärde esteri StaikpriS. a i Rdr 16 A. Tunnan. Summa Inkomster Specie. Jndeldka Räntor ester Krono - Wärd,. Spanneinäls-Wärde efter KronoWLrdl a ZS st. Tunnan.
December 1842 icke uti magasinet emottagit någon räntespanmål, utan att dervid närvarande kronobetjent förklarat den vara räntegild och af författningsenlig beskaffenhet, till bevis hvarom Öhrvall bilögat förklaringen 2:ne af kronobetjente verificerade förteckningar, som i lika lydande exemplar äfven skulle hafva åtföljt magasinsredogörelsen till Statskontoret; att, i anseende till den ifrågavarande spanmålens oanvändbarhet för kronans behof, densamma blifvit, enligt Kongl. Statskontorets föreskrift, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Götheborgs och Bohus län försorg på offentlig auktion den 30 September 1845 försåld till ett pris af 7 R:dr 25 sk. banko tunnan, hvarefter annan råg för kronans räkning anskaffats efter ett pris af 10 B:dr 3 sk. tunnan; att enligt den Stals-Utskoltets Utlåtande, JYs 130. 15 i allmänna magasinskonloret upprättade liqvid öfver den förlust, statsverket å nämnde rågparti fått vidkännas, det belopp, som af Öhrvall borde ersättas, uppgått lill 930 R:dr 26 sk. 7 rst. banko; att, sedan handlingar i målet blifvit från Kongl. Statskontoret till Kongl. Kammarrättens behandling öfverlemnade, och Kongl. Kammarrättens Advokatfiskals-embete å Öhrvall yrkat ej mindre ansvar enligt 1 Kap. 42 § Rättegångs-balken för tjensteförsummelse, än ock att ersätta statsverket den genom spanmålens »användbarhet för kronans räkning inträffade förlust, har Kongl.
Dito till reseoch tractaments-kostnader, dock endast i det, vid enahanda anslag under 4:^e Hufvud-titeln, uppgifna fall. Under 6:1 e Hufvud-Titeln, Ersättningen för Gästgifvares friheter, så vidt den afser den så kallade extra grufhjelpsersättningen. Anslaget till utfly ttningshjelp vid laga skiften inom andra orter af Riket, än Skaraborgs, Malmöhus och Christianstads Län samt Öland. Dito till odlingshjelp för Krononybyggare. Dito till ersättning för jordförluster genom canal-anläggningar. Stats-UtsJcottets Memorial, N:o 565. 5 Dito till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Civildepartementet samt derunder hörande Verk och stater. Dito till reseoch tractaments-kostnader för embetsoch tjenstemännen vid dito dito. Under 7:de Hufvud-Titeln, Utgifterne för Chartae Sigillatae-papperet och dermed förenade kostnader. Omkostnaderne vid controlleringen af guld, silfver och tenn. Anslaget till lyshållning, m. fl. utgifter för Kronans lius i Stockholm. Remisslage. Observationsoch uppbörds-procenter. Man talsskri fnings-provision. Restitutioner. Ersättningen för städers friheter. Kostnaderne för transporterandet, m. m., af Stats-verkets koppar och jern. Anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Finans-departementet samt derunder hörande Verk och stater. Dito till reseoch tractamens-kostnader för embetsoch tjenstemännen vid dito dito. Under 8:de Hufvud-Titeln, Anslaget till Lappmarks Ecclesiastik-verk. Dito till farsoters och smiltosamma sjukdomars hämmande. Cours-beräkningen å det i Hamburger Banco utgående belopp af anslaget till Kongl. Academien för de fria konsterne. Anslaget till ved och ljus för nämnde Academi och YitterhetsAcademien samt Bildhuggare-ateliern vid Rännarebanan.