Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning bifölls , uppå serskilt derom framställd Proposition,StatsUtskottets sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtande af den 16 Februarii, angående Riksdagsmannen Eric Svenssons från Bohus Län Memorial om Förvaltning af Kronans Upplags-Magasin m. m. S. D. Vid Allmänna Besvärsoch Eko. Stats-Utskottets sedan sista Pleni-dag hvilande Utlåtande af den 16 Februarii, i afseende på Heir J. Winbergs Memorial om Låne-rättighet ■I Prof. Uidr. d. 2 Mars 181S. 173 nomi-Utskottets Betänkande af den 10 Februarii, hvilket den 24 i samma månad blifvit uppläst och lagdt på bordett rörande Väckt fråga om Boskaps-afvelns uppmuntrande i Blekinge, pröfyade Bonde-Ståndet, e/ter deraf nu skedd ytterligare föredragning, skäligt låta bero. Deli 7 Mars igiS Frcin HogloJl. Ridder sk aget och Adeln. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Lag-Utskottets den 10 sisllidne Februarii afgifne samt den 2 i denna månad, eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande , angående Egares af Bergsmans-hemman åliggande, att fullgöra de Hemmanen åtföljande skyldigheter. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den i» sistl. Februarii afgifne samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet laggde yttrande, i anledning af Herr Frosten A. Fornanders Memorial om undersökning huruvida Stenkol finnas på Öland fann Högloft. Ridderskapet och Adeln, att, enär Stats-Utskottets i samma ämne den 17 sisth Januarii afgifne Utlåtande redan blifvit den 27 i samma månad eftermiddag-en af Ridderskapet och Adeln bifallit, Ekonomi-Utskottets ifrågavarande yttrande nu endast borde läggas till handlingarne.
4 Samt. 2 Afd. 21 Häftet. 3 t 8 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, IS'-o 100. såsom ett af de minst betungande, enär den ifrågasatta afgiften endast utgår tillfälligt, eller icke oftare, än vid köp, bylen m. fl. aftal oin Rusthåll och en del båtsmaiisrolehemman , och derutom aldrig faller egarne af sådane hemman lill last; så anse Utskotten, af desse skäl, sig höra afstyrka Rikets Ständers bifall tili hvad i de nämnde motionerne blifvit framsläldt och yrkadt. Slockholm den 27 November i84o. Ank. till Exp. Utsk. den 27 November, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o ti, om Lärare-Seminariers inrättande, m. m. Detta Betänkande har blifvit af Högvördiga Preste-Ståndet afslnget, och af ‘Vällofl. Borgare-Ståndet bifallet, men deremot återremitteradt af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, der anmärkningar blifvit emot Betänkandet framställde, innehållande hufvudsakligen, beträffande irsta punkten: att någre serskilde åtgärder för Lärares bildande ej torde vara erfordei lige; att, ehuru Utskotten tillstyrkt Rikets Ständer alt hos Kongl. Majrl i underdånighet anhålla, att ändamålsenliga anstalter, lill bildande af Lärare för Eleinenlar-Läroverken blefve inrättade, Utskotten likväl underlåtit att föreslå Rikets Ständer beviljandet af ett för ändamålet tillräckligt anslag; att Utskotten öfverlemnat till Kongl. Majrt att, i afseende å ifrågavarande Lärare-Seminariers inrättande, vidtaga ändamålsenliga åtgärder, utan att Ulskotlen ansett sig eller Rikets Ständer tillhöra att afgifva något förslag om sättet härför, hvarigenom kunde inträffa, att dessa Läroanstalter ej blefve svarande emot behofvet och icke uppfyllde deras syfte.
Landskrona befintliga fästningsverk må befinnas för försvarsverket umbärlig, skulle finna skäligt ali medgifva, det den derför erforderliga del af fästningsverken omkring Landskrona finge åt jernvägsbolag^ för berörda ändamål upplåtas, Rikets Ständer i sådant läll jemväl för sin del dertill lemna bifall. Rikets Ständer framhärda etc. Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 25 Juli 1863. Presle-Slåndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala central-hospitals område. (Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 115) S. A. K. Enligt hvad en af E. K. Majit den 15 näsllidne Maj till Rikets Ständer aflålen nådig Proposition innehåller, har, med hänseende till behofvet af ökadt utrymme och mera ändamålsenlig anordning för de sinnessjuka vid Upsala cenlral-hpspilal, Direktionen vid nämnda hospital hos Serafimer-ordens-gillet föreslagit, att hospitalets nuvarande område, sorn, eldigt en upprättad karta, kallad ”projekt N:o 1 till utvidgning af Upsala central-hospilal”, vore begränsadl inom egofiguren a, b, c, d, e, f, g, skulle utvidgas med mark, tillhörande dels kronoparken Åsen, dels Ultuna f. d. kungsladugård och dels Uplands regementes mötesplats, Polacksbacken, allt i Bondkyrko socken af Upsala län, hvarigenom hospitalets egovidd hädanefter skulle komma att innelaltas inom den å kartan med Lill. A, B, C, D, e, f, g, utmärkta figur.
Boner ej ma lemnäs tillfälle alt uti sådan lefnad fortfara. Utskottet har icke kunnat inse det några fel ligga forborgadé i de Författningar, som uti omfurmäldte ämne äro utfärdade, föranledande dertill att ofvannämnde tvångsmedel nu mera än förut behöfva tillgripas, samt än mindre att samina Författningar störa personliga säkerheten och friheten för hvar och en, att välja det slags näringsfång, sorn han linner för sig förmonligast.
— Nu, då supétiden kan anses vara slut, förvaras bättre knifvar omsorgsfullt i oljadt papper (tidningspapper skyddar ej från rost); öfverflödiga silfverskedar och •gafflar skyddas bäst för aDlöpDing, när man inlindar dem i staniol. — Markiser uppsättas; halmhattar uppfriskas eller omprässas; ljusa parasoller tvättas; sommargarderoben i allmänhet ställes i ordning. — De sista förråden i källaren granskas allt som oftast, i synnerhet potatisen. Har denna fått långa groddar, så bör ej mer potatiB röras (flyttas), än som behöfs för tillfället — i annat fall blir den sedan vid kokningen svart. I maj börjar den första skörden i trädgården från kalljord — nämligen rabarber, sparris, spenat, rädisor etc. Sparrisen kan i fuktig sand bibehållas frisk några dagar; förvarad i kallt vatten mister den ovilkorligen sin goda arom. Till inläggning väljer man naturligtvis endast hvita och vackra stjälkar, hvilka ställas upprätta i bleckburkarne med bufvudena uppåt; vid inkokning i höga glas iakttages den försiktigheten, att hvarje sådant trades i en grof linnepåse (eller lindas med hö), och att glasen ställas i grytan, innan vattnet i densamma hunnit bli varmt. Angående syllning af rabarber påminnes särskildt om » Teffs&gt; kompott (II årgång, sid. 206). — Maj-ägg ägna sig särskildt till förvaring i kaik. — Kapris (af Banunculus ficaria, Caltha palustris och Leontodon taraxacum) samt späda smultronblad och blå- bärsris till te jämte myskmadre m. fl. vilda örter insamlas i de trakter, där sådana förekomma. Trädgårdsarbetet fortsattes. Vid torr väderlek måste sådden hållas fuktig genom vattning, hvilken är rådligast att företaga om morgnarne, emedan den om kvällen vid möjligen inträffande nattfrost kan ha menliga följder. Vattnet bör aldrig vara för kallt. Ju mera man vattnar hufvudsallad, desto spädare bibehåller den sig, och desto smakligare blir den samt bildar fastare hufvuden. I slutet af må- naden kan man våga utlägga bönor.
Cronhjelm: Jag får blott fästa uppmärksamhet derpå, att öfverallt, der vi talat om creditiv för spannmålsbelåning, nämnas icke blott associationer, utan äfven privatbanker, sorn i större scala befatta sig med belåning af spannmål; och jag tror derföre, att privatbanker äfven böra nämnas här och att punkten således kan bifallas, hvaremot det i följande punkt blir nödigt att uttrycka vanliga privatbanker. Underteckn. Ri d d. S e c re t.: Om jag ej orätt uppfattat R. o. Ad:s föregående beslut, lärer det likväl blifva nödigt att här icke allenast utesluta de i 2 inom. nämnda privatbanker, utan äfven hela 3 morn., som angår creditiv åt andra bolag och enskilda personer; ty här kunna väl icke andra inrättningar nämnas an de, åt hvilka R. o. Ad. beviljat creditivrätt. Frih. Ehrenborgh: Då jag anmälde mig, var det min mening att yttra, livad Ridd.secfet. nu upplyst; men jag fr uk - De ii 3o Juli e. m. 3gS fruktade, att jag ej riktigt hade genomläst denna punkt. Det blir alldeles nödvändigt att af a mom. endast bibehålla orden: "från riksdag till riksdag åt hypotheksföreningar,” och att utesluta hela 3 mom. Gr. Cronhjelm: Då jag nyss yttrade mig, trodde jag, att endast i:sta punkten af lil. d. var föredragen ; men då jag nu linner mitt misstag, instämmer jag i Frih. Ehrenborghs förslag. Frih. Ehrenborgh: Jag hemställer till R. o. Ad., om icke punkten lämpligen kunde utgöra ett enda mom. och blifva så lydande: att cassacreditiv beviljas uppå en tid af högst ett år åt sådana associationer och privatbanker, som med spannmålsbelåning sig befatta, samt för hypotheksföreningar frän riksdag lill riksdag. Hr von Troil: Jag tror, att en ytterligare justering af denna punkt vore lämplig; ty jag vet icke rätt, hvarföre Utsk. föreslagit creditiv från riksdag till riksdag, då dessa creditiv ej beviljas vid riksdagarna, utan när sorn helst af Bancostyrelsen. Jag tror derföre, att orden: till nästa riksdag, vore riktigare.
Directionen aflemna förteckning på de Debitorer, hvilka uteblifvit med den räntebetalning, som före det nästförflutne årets utgång bordt inflyta. I Maj månad aflemnar Kamereraren till Directionen en förteckning på alla de Skuldebref och Inteckningar, hvilka det påföljande året skola förnyas. Uraktlåter han sådant, blifver han ansvarig för häraf upkommande förluster. § 43. Vid inträffande Concurser bör Kamereraren, sist en månad före inställelsedagen, vid vederbörlig domstol med ed fästa riktigheten af Cassans fordringar samt deröfver tillställa Directionen bevis. § 44. Sedan Kamereraren fått de i § 22 omnämnde lånehandlingar af Secreteraren sig tillställde, uprättar han öfver dem, inom åtta dagar efter emottagandet, fullständig Rotel och bifogar dervid skriftligen de anmärkningar, han för sin del anser nödige, hvarefter Lånehandlingarne aflemnas till Fiscalen. § 45. Kamereraren vakar öfver Adliga Jungfru-Stifts-Matrikelns tillbörliga förande samt Ordens-korsens insändande efter genom giftermål eller dödsfall afgångne Stifts-Jungfrur; och åligger honom att i Maj månad hvarje år aflemna så väl upgift å alla dessa, samt hvilka deribland varit pensionairer, som ock en kalkyl öfver Pensions-regleringen för det löpande året, hvilken uptager antalet af ännu lefvande Pensionairer samt i hvad mån, i förhållande till Stifts-Cassans tillgångar, Pensionsruminen kunna ökas. Sedan Directionen bestämt Pensionairernes antal, uprättar Kamereraren, i början af December månad, förteckning å alla Stifts-Jungfrur, som skola erhålla Pension, hvarefter Pensionerne, på sätt § 27 innehåller, anordnas och utbetalas. § 46. Uphandling af det för Riddarhuset årligen erforderlige förråd af ved, ljus och skrif-materialier, sker af Kamereraren, efter derom hos Directionen gjord anmälan. Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. 23 § 47.
Cederström ansåg, om jag rätt upfallat bans yttrande, alt det bästa seminarium för lärare utgjordes af sjelfva skolan. Jag ber att härvid få fästa upmärksamheten deruppå, att hvad denna sats beträffar, är det redan af den siste värde talaren ådagalagdt, att detta sätt att speciminera för läraren är olämpligt, och om det tillätes mig, att ännu en gång, oaktadt de båda ledamöternas ogillande, begagna jemförelsen med läkare, så vill jag anmärka, att om icke någon föreskrift om en praktisk kurs funnes, utan man sade lill honom: ”det är bäst Ni genast sköterprak - 302 Den 22 April f. m. liken, der lärer Ni er bäst läkare-yrket”, hvilken blir väl derpå lidande? Jo! patienterna. Här är ju en dyrbar patient i fråga, nemi. ungdomen, som skall upfostras, och på hvilken läraren skall experimentera. Följden häraf blir den, att en lärare olla efter de första åren finner sig hafva begått stora misstag i undervisningsmethoden, just derföre att han sjelf icke genomgått någon grundlig kurs öti denna svårlärda konst. Angeläget är ock, att genom ifrågavande seminarier tillfälle må kunna lemnäs åt kompetenta domare, att till en seminarist säga: ”Ni är ej danad för detta yrke: sök er en annan bana.” Förhållandet emellan läraren och lärjungen är något helt eget, och det går icke an alt lemna kunskaper från det ena begreppet till det andra, på samma sätt som man lemnar ett mynt ur den ena handen i den andra, det fordras någonting mera, någonting personligt: ett kärleksfullt meddelande och ett kärleksfullt emottagande. Hr Bildt, Didrik Gillis: Flere talare hafva här uplrädt med serdeles vidlyftiga anföranden, för att bevisa nyttan af seminariers inrättande i och för bildandet af Skol-lärare, men jag tror icke att någon velat bestrida denna nytta, åtminstone har StatsUtsk. icke gjort det, hvarföre jag tror alla dessa långa bevis hafva varit fullkomligt öfverflödiga, åtminstone så vida något klander emot StatsUtsk. dermed varit afsedt.
Då Hr Landtm, förklarade, del han trott sig finna att ja öfverröslat nej, begärde D e n 3o A p r i 1 f. ra. 4*59 Hr Munck af Rosenschöld votering. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att sedan Hr Munck af Rosenschöld hegart votering, förmodade Hr Landtm., att det vore Riksdagsmannen Hemlins förslag till beslut, som Hr Munck af Rosenschöld ville hafva till contra-propos., hvarföre Hr Landtm, nu lät uppläsa nämnda beslut. Hr Lefre'n: Jag anhåller att Hr Landtm, täcktes förklara hvilken skilnad det är emellan den ja-propos., Hr Landtm, först framställt och öfver hvilken votering blifvit begärd, och den contra-propos., som blifvit begärd af Hr Munck af Rosenschöld; ty om det skulle bända att dessa propos:r äro af precist samma beskaffenhet, hemställer jag om icke Hr Landtnäs tjenstepligt såsom Landtm, förhindrade Hr Landtm, att gifva propos. till votering öfver en contrapropos. som kunde hafva till följd att vi komme att votera om samma sak i både jaoch nej-propos:n, och hvarigenom endast en opinion finge tillfälle att göra sig gällande. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, i anledn. af Hr Lefrens nu gjorda framställning, sin mening vara den, att intet annat än öfvertygelsen kunde hindra R. o. Ad. från att antaga den contra-propos., sorn Hr Munck af Rosenschöld föreslagit, emedan ordalydelsen vore skiljaktig från Utskls, och Hr Lefren torde finna, vid närmare granskning, att äfven meningen i vissa hänseenden är olika. Utsk:s förslag inneliölle, att Utsk. icke kunde tillstyrka R. St. att vidtaga någon åtgärd i afseende på medlens anvisande till det i K.
Och nar hon satt ensam i det lilla hörnniminet, och h m koni och sattc sig i soffan b r e d d henne, hur hade han ej sett henne in i ögonen - ja, rlet var tyrlin liat. att han rar förtjust i henne, och hon var det afven i honom,. h&amp; Slskade honom h. Men hon m r jn gift! Hvarfore Iiadc hon giit sig? Hon hade aldrig, nej aldrig nagonsin, tyckt om Imlvig, det hade hon Ilara iiihillat sig, och dessutom ' ar hon högmodig öfver att hli gift si % snart, hon hade ju bara n r i t 17 f r da. Men n11 var hon ig, och nu skulle hon minsann visa, att hon ei rar n k o t barn Iiinure. ntan hade kraft. ja, till hvad vis&amp; hon 4 SS noga, Geil nSgot förskricktill att inga ligt for] .udvig skulle det bli. Inga favoritr5tter till middagen smekstunder efter middagen 0, livad hon hatade den der tröga, dumma, odr !Igliga, gamla I d v i g. soin inte 1x1s hadc s9 p u s rett, att Och Gurli kastade sig p9 sangen och snyftade han blef svartsjukl! högljudt. SS smilningom tog dock tröttheten öfverhand, och hon somnade. Stackars barn, h \, ad har hon nu haR för en liten motgång p8 halens, sade Ludvig för sig sjelf, när han omkring en timme senare gick in för att säga godnatt 9t sin unga hustru, da han &amp; g ljus i hennes mm. Hau lade sin hmd pd hennas * Gurli, s3 har &amp; f du ej ligga, klid af dig och lägg dig riktigt. Godnatt nu, min älskling .. Gurli, som först varit yrvaken, kom nu ihig, att hon hatade Lud \ .ig. * G % din vap, ropade hon, sjag tycker inte en bit om dig, och jag önskar, att jag aldrig blifvit gift med dig .w, här stannade hon plötsligt, detta var alt hvad hon kunde säga, och nu visste hon ej hur hon skulle fortsätta.
För Herr Riks - Marskalken och OfwersteKammarHerren samt följande til Konungens upwaktning hörande Ämbeten: Kongl. Maj.ts Ofwerste Kammar-Junkare, Hof-Junkare, Kammar-Pager, Kammar-tjenare, Friseur och Kam. mar-Lagvefter, Hof-Qwartermastare, Hof-Fourierer, Kammar-Waktmästare, Löpare, Laqueijer, Fprbptare, Garderobs-Drängar, Page-betjenter Pukare, Trumpetare, Ständ-Drabanter och Vexas Corporal, Städerskor och LiftTwätterffa. 1408 Den 29 Augusts. Lör Hennes Maj t Drottnktrgens upwskkning» En Öfwer Hof-Mästarinna, Stats-Fettar, Öfwer Kanriuar-Hcrre, Kammar-Herrar, Kammar Fruar, Kam mar-Pag er, Kammar Laqveijer, Friseur, Löpare, Hejdukar eller Port-Chaise barare, Städerska och Lif-Twälterssa. Lor öe öfrige HsfÄmbetsmän och Betjente. En Förste Hof-Marffalk Eu HofAu. ditcur — Borg-Ratternes Aflöning Hof-Can celliet En Hof Secreterare — En Hof-Can cellist En Cancelie - Waktmästare Hof Contoirets Betjening, Clereci Staten Oeconomi - Contoiret — Köket — Skafferiet — Källaren — Conditoriet — Thö-Ksket Bröd Kammaren — Silfwer.- Kammaren — HusgZ räds-Kammaren — Kläd-Kammaren Fats buren — Hof Capellet. HofLZrtärkngsMeöek.
Ehuru den förra, i synnerhet under den varma årstiden, är vida angenämare, valde jag dock den senare och det på grund däraf, att den passerar flera åldriga städer och märkliga orter och att den frekventeras af nästan alla karavaner och pilgrimer, som vesterifrån resa och vallfärda till Mesched. Dennä väg, som af någon med skäl kallats » via dolorosa », är belägen på den iranska platån och på 11- à 1300 m. höjd. I norr begränsas den af * de kedjor, som bilda en föreningslänk mellan Elburs och Hindu Kuh, nämligen Sevad Kuh, Schavar Kuh, Djuvein Kuh och Bihalud Kuh, i söder af den stora khorasanska saltöknen Däscht-i-Kevir. Karavanvägen mellan Teheran och Mesched, som löper genom provinserna Irak Adschmi och Khorasan, är slutligen något öfver 100 sv. mil lång, samt indelas i 24 mänsil eller stationer. Vid hvarje tjaparchaneh eller stationshus får man växla hästar, men detta snabba kommunikationsmedel användes endast af den bergade befolkningen och af posten, under det att nästan alla pilgrimerna föredraga att resa med egna karavaner, hvilket blir mycket billigare. De sluta sig då tillsammans i stora partier och göra resan på 30 dagar, blott tillryggaläggande en mänsil om dagen och hvilande öfver här och hvar på karavanserajerna. Dessa, som till större delen äro uppförda af Schah Abbas den Store, äro vanligen belägna i samma byar som och bredvid stationshusen. Då man rider ut genom Teherans östra stadsport, den s. k. Därvaseh-i-Khorasan, kan man vara säker, att cless portvakt begär en krän i drickspengar, i det han yttrar, att man i så fall får en lycklig vallfärd till deri heliga staden. Till venster försvinner schahens lustslott Dåoschan Teppe, men Demavends hvita hjässa synes ännu ett par dägär, till höger ser man i en bergsskrefva Stillhetens torn eller gebrernas, eldsdyrkarnes berömda begrafningsplats. Därpå rider man öfver en låg bergskam, som sedan skymmer bort rikets hufvudstad för ens blickar.
I anledning af väckt fråga om Ständernes medverkan till inställelse af publike fordringsägares lagsökningsåtgärder. lien 27 Maji J\ m. §61 Stats* Bancosamt Allmänna Besvärsoch OeconortiieUtskotten: Rörande väckt fråga om bestämmande af allmänna grunder för ett Statshushållningssy stein. Stalsfamt Allmänna Befvärsoch OeconomieUtJkotten \ Om betalning af underhåll för tågande troupper, och om inqvarteringen i Städerne m. m. Bevillnings ZJ t/kottet: Angående ytterligare Retjenings antagande. BancoUtskottet t Rörandel^våckt fråga om tillåtelse för Låntagare att aflemna sina Rånte* betalningar för Banco-lån i nårmaste Rånteri eller till KronoFogdar i Orterne; i anledning af Riksens Stån. ders Revisorers åren 1820 oell 1822 afgifne Berättelser, rörande BancoVerket, tillika med dervid fogade särskilta Utlåtanden; om liqvid för det nya Koppar-skiljemyntet; om Metallpanterne; om Belånings-råttighet för Bergslags Hyttor; om årliga Capital-afbetalningarne på Bankens Fastighets lån; om förlusten på Fastighetslån i Götheborg och Carlshamn; om låne-bifrådet till Gagnefs Socken i Dalarne; om det Staden Götheborg beviljade lån, om odlings-lånen; om BaöcoDiseöntVerkcts Revisioner j och om af - ) 66 j T)en 27 Mm /. «, T skrifning af tvånne poster i Bankens, Räken-. skaper, * Lag Ut akottets; Qm arfvode för ytterligare en Canzlist; om ändring i 2'i Capitlet 5, och 7 piragrapherne RättegångsBalkeri ; om tiden till anmälan, af hinder för lysning och äktenskap; örn ränte-heråkning å myndlingars Arfs-capital; om hembud då frälse Skattehemman säljas utom börd'; om Afgärda Bys rätt till skifte i skog och mark; angående väckt Motion örn ändring i 25, Capitlet 5 §.
Förslaget deremot, att likstol måtte utgå med en viss procent af behållningen vid hvarje boupptekning, tror Utskottet visserligen bereda en jemnare fördelning af ifrågasatta afgift, än hvartill i681 års Förordning i detta fall föranleder, och då, på sätt bär -förut Allm. Bcsv.- och Ekon.-Visholtcts Utlåtande> IV.-o i3g. 9 förut blifvit nämndt, församlingarne icke allenast äro berättigade, ulan äfven uppmanade, alt med Presterskapet ingå öfverkommelser om alla pastoralierna, således äfven om likstols utgörande, samt på de ställen, der sådane öfverenskommelser redan blifvit ingångne och af Kongl. Maj:t i Nåder stadfästade, likstol sällan, så vidt Utskottet har sig bekant, utgår in natura, ulan med en viss procent af boets tillgångar, så får Utskottet vördsamt föreslå, alt, lill rättelse för de församlingar, hvarest ännu icke dylika conVenlioner hunnit uppgöras, Rikets Högloft. Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af den författning, att, der ej annorlunda finnes stadgadt eller serskild öfverenskommelse är träffad, denna afgift bör till vederbörande Pastor utgöras med r/4 procent af den aflidnes behåälna qvarlåtenskap, enligt bouppteckning; dock att en dylik afgift aldrig må öfverstiga ett belopp af 5o R:dr B:co. Beträffande slutligen Eric Perssons yrkande, att Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag och Circulär af den 16 December 1836 måtte förklaras icke vidare ländande till efterrättelse, så enär Högslberörde Nådiga Resolution, hvilka tillämpningar än deraf, enligt motionärens förmenande, må kunna härledas, likväl icke är alt anses annorlunda, än såsom ett domslut i enskild till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning hänskjuten tvistefråga, anser sig Utskottet icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att ingå i något yttrande deröfver.
Med anledning häraf vågar jag vördsainligen föreslå, att ett reservationsanslag af 70,000 R:dr måtte ställas till Kongl. Maj:ts disposition för att genom Poststyrelsen använ das dels till postdiligensers inrättande på de linier, der sådant lämpligen kan ske, dels till legans höjande för de postskjuts-skyldige, hvilka icke genom sådan diligensinrättning kunna från sitt tryckande onus befrias.» af Doktor Söderberg. Riksdagsfullmägtigen Jonas Andersson från Östergötlands län har begärt få antecknadt, att han i ärendets slutliga handläggning ej deltagit. Rdit else: Betänkandet N:o 39 af denna Samling, hvilket i kolumntiteln orätt angifves vara utgånget från Sammansatta Statsoch Lag-Utskottet, är aflåtet från Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1863. Sammans. Siatsoch Uanho-Ulskottets Utlåtande N:o ii. 1 iV. o 41. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Sept. 1863, kl. 1 e. m. Utlåtande i fråga om vissa föreslagna ändringar i de för Rikets Ständers Revisorer af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken gällande särskilda instruktioner.