Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Långt innan Göta kanal påbörjades, hade fråga uppstått att från norra ändan af sjön Rengen, ungefär 1^ mil från Linköping, anlägga en kanal till Roxen och vidare till Östersjön samt, i sammanhang dermejd, öppna en båtled genom de med hvarandra sammanhängande sjöarne Jernlunden, Asunden, Erlången, Juttern och Krön, hvilka sträcka, sig från Rengen tili trakten af Wimmerby. Den del af denna kanalsträckning, so.n skulle sammanbinda Roxen med Östersjön, har genom Göta kanals anläggning redan i 30 år varit trafikerad. Den öfriga sträckningen är deremot ännu ofullbordad, ehuru mera än ett sekel förflutit, hvarunder, med storin och mindre mellantider, denna fråga blifvit bearbetad. Sålunda bildade sig redan år 1801 ett af Kongl. Maj:t den 2 Juni nämnde år oktrojeradt bolag för ifrågavarande kanalarbetes utförande. Genom detta bolags förjsorg blefvo ock 2:ne slussar af trä anlagda, den ena mellan sjöarne Jernlunden och Öfre Rengen, den andra emellan sjöarne Öfre och Nedre Rengen. Arbetet förfelades dock, samt afstadnade i brist på penningar och nödig erfarenhet i kanalbyggnadskonsten. Sedan derefter Göta kanal börjat anläggas, lät Grefve v. Platen på 1820-talet verkställa en fullständig undersökning och plan för byggande af den ifrågavarande kanalsträckningen, hvilken fått benämningen Kinda kanal. Att Grefve v. Platen ansåg denna kanal, ifall elen komme till utförande, blifva af utomordentlig vigt icke blott för den vidsträckta ort, kanaloch båtleden skulle genomlöpa, utan ock lör Gö - 336 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 173 ta kanal, är allmänt kändt. Det stora gagnet af denna kommunikations-led är ock lätt att inse, om man besinna)', att densamma genom Stångån skulle utmynna i sjön Roxen och sålunda blifva en bikanal till Göta kanal samt, i förening ined ofvannämnde sjöar, utgöra en sträcka af omkring 10 mils längd, eller mera än hela Östgöta-linien af Göta kanal.
1 Mililiir-ledamol 1 d:o 1 Sekund-chef för Konslruklions-korpsen 1 Lnls-direklör, sorn eger aflöning på Lots-staten 1 Chef lör sjökarte-kontorel, med arfvode af särskilda medel 1 Amiralitets-kammar-råd Kansliet. 1 Sekrelerare, som tillika bestrider Advokat-fiskals-göromålen 1 Registrator och Aktuarie 1 Notarie 1 Kanslist För kanslist-göromålens bestridande samt för renskrifning Kammar-kontoret. åtgång 1 Kamererare 1 Kammarförvandt . 1 Revisor, att indragas vid intrehafvarens 1 Bokhållare ~ 1 Kammarskrifvare 1 d:o lill en af dem, som tillika är Material-förvaltare hassan. 1 Kassör R: lil t R:dr. Skri/velse N:o i95. 109 R:mt R:dr. Öre. Transport Adjutant. 02,150 1 Officer, utom lein på stat 450 — Vaktbetjening. 1 Officer, sorn tillika tjenstgör på Stockholms station Till gratifikationer ål e. o. tjenstemän 200 450 — Summa R:dr Hant ! 35.200 | — 110 Expedit i otis - Ut $ kolte Is Förstag till anderd. Skrifvelse IS: o 195. TAB. N:o 4. Fiolinus Officers-korps. Löner och tjenslgö- rings-penöre 1 Amiral ni tiga r. Skrifvelse. N:o 195. lil TAB. Flottans Under-officers-korps. > Lunér oell tjenst§■ gör! ngs-penningur Knut. K: Knn;;l. Skrifvelse N:o 195. TAB. N:o 6. Flottans Marin-resemenie. Furir d:o • . d:o /natura (3 tunnor) Regements-trumslagare Hauboist, årlig lön d:0 d:o sorn hitintills. Löner nell Ijenslgöringspe i) n ingar.
Vid slutet af 29:de §, hvars ordningsnummer skulle blifva 23, innefattande att i afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden skall lända till efterrättelse Kongl. Majrts den 24 Maj 1823 utfärdade nådiga förordning, torde lämpligen böra, tillsättas: »med de förändringar och tillägg, som sedermera blifvit i nåder beslutade och kungjorda.» Beträffande den lindring i införselsafgiften för varor från transatlantiska hamnar, som uti 30, men nu blifvande 24:de § är mcdgifven, synas föreskrifterna derom väl böra i allmänhet tills vidare bibehållas, dock enär afsigten med sagda förmån, nemligen att bereda uppmuntran åt svenska sjöfarten på aflägsnare orter, lill stor del förfelats, sedan genom särskilta afhandlingar främmande nationers fartyg blifvit af samma förmån delaktiga, så, och för att derigenom jemväl befordra direkt utförsel till dessa hamnar af svenska produkter, föreslås härvid den modifikation, att berörda lindring i afgifterna vid införsel af varor från aflägsnare länder utom Europa ieke må i något fall tillgodokomma andra fartyg än dem, som sist inom de tre nästföregångna åren bevisligen från svensk till transatlantisk hamn afgått med minst half last af svenska produkter, i öfverensstämmelse hvarmed paragrafen bör gifvas förändrad lydelse, och hvarvid, samt enär den förmån, som varit för siden-, halfsidenoch bomullsväfnader medgifven, att de kunnat införas direkte från Ostindien mot nedsatt tull af 10 procent, hädanefter torde böra upphöra, och undantaget för dem från tiligodonjutande af lindring alltså icke heller böra fortfara, föreskriften derom lärer få ur paragrafen uteslutas. Ett ämne, som med tullregleringen nära sammanhänger, är frågan om så kallad tara för inkommande utländska varor, eller bestämmandet af den procent, som för sådane varuartiklar, hvilkas förtullning grundar sig på beräkningen af deras nettovigt, anses böra frän bruttovigten vid tullberäkningarna afdragas, i förhållande till brukliga kärls eller omslags olika beskaffenhet.
Å detta Capital afbetalas årligen minst En (1) procent, antingen genom Obligationers inköp och dödande inom bestämda tider, eller genom hvilket annat sätt, som med största fördel för RiksgäldsContoiret ban med långifvaren öfverenskommas, dock så att Lånet varder inom 37 år till fullo liqvideradt. Lånen blifva uppsägbara endast å RiksgäldsContoirets sida; dock må RiksgäldsContoiret kunna medgifva, att för större eller mindre del af länet ej begagna denna uppsägningsrätt inom en tid af högst 10 år efter lånets emottagande. Till gäldande af förberörde 5 procent användes årligen en motsvarande summa af den ränteoch Capital-afbetaluing, som vederbörande Fastighetsägare till Riksgälds - ( 9i ) Contoiret erlägga. Alla de kostnader, hvilka det kan åligga RiksgäldsContoiret, att för Uppoch Utlåningen bestrida, utgå af den G:te procenten. Hvad deraf icke fördetta ändamål erfordras, ökar Amortissementsfonden. 2:0. Lånet indrages icke i Vexlar, utan i Silfver, sorn i Banken på Deposit-Räkningen insattes. 3:o. Rabatten eller mellangift och provision för Lånets anskaffande, jemte kostnaden för Silfrets fria lefvererande i Banken, antingen Transport och Assurance m. m. af Iångifvaren eller af RiksgäldsContoiret besörje5, må ej öfverstiga Atta (8) procent. 4:o. Capital och ränta betalas i Stockholm eller på Utländsk ort, och i den orts mynt, hvarest betalningarne skola erläggas, allt efter som de lindrigaste lånevilkor, på det ena eller andra sättet, kunna erhållas. ► Göras anbud både i Svenskt och Utländskt mynt, böra, derest vilkoren för öfrigt äro i det hela lika fördelaktiga, företräde lemnäs åt de förre.
Jag anhål ler att i R. o. Adms prot. få antecknadt, att jag röstat nej till förslaget, och instämmer jag i syftningen af den utaf Gr. Henning Hamilton afgilna reservation. Måtte mitt nej höras från 430 Den 9 December. berg till dal och intränga i Konungens borg och torparens koja, ty det är uttaladt af ett hjerta, som klappar varmt för Konung och fosterland. Gr. Ridderstolpe, Carl Gustaf: I rösturnan har jag nedlagt ett nej, och instämmer jag i syftningen af Gr. Henning Hamiltons reservation. Hr Montgomery, Robert Nils Germund: Jag instämmer i de reservationer, som blifvit afgifne af Gr:ne Mörner och Hamilton. Hr Möllersvärd, Carl Henrik: Äfven jag anhåller att få i prot:t antecknad min reservation mot R. o. Adms den 7 dennes fattade beslut. Hr af Kleen, Johan: Till prot:t får jag anmäla min vördsamma reservation mot det i sednaste plenum fattade beslutet, och instämmer jag i den af Gr. Hamilton afgilna reservation. Hr von Strokirck, Johan Paul Fredrik Otto: Jag får anmäla min reservation emot Höglofl. St:ts i sista plenum fattade beslut, samt instämmer i det yttrande, som af Gr. Hamilton afgifvits. Gr. Posse, Knut: Instämmande i syftningen af den utaf Gr. Hamilton afgifna reservation, anhåller jag att i prot:t måtte antecknas, och jag röstat emot det Kongl, förslaget. Gr. Posse, Knut Knutsson: Emot R. o. Adms i sednaste plenum fattade beslut får jag afgifva min reservation, som j prot:t torde antecknas. Hr von Döbeln, Ernst Georg: Äfven jag anhåller att få till prot:t anmäla, att jag tillhört minoriteten i sednaste plenum. Hr von Knorring, Oscar: Jag får anmäla min reser vation mot det af R. o. Ad. i förra plenum lättade beslut rörande den Svenska nationalrepresentationens ombildning.
Hela det af Rikets Ständers Revisorer anmäldte i 1829 och r83o Arens Hufvudöcker balancerade förskott lill Öfverste-Lieutenanten och Riddaren J. af Ekenstam, i och för byggnadsarbeten vid Wadstena Hospital, är 1111 mera redovist, och sedan Redogörelsen deröfver blifvit granskad, har Seraphimer-Ordens-Gillet under den 25 sistlidne Februari beviljat Öfverste-Lieutenanten decharge för dess förvaltning. Hvad beträffar Revisorernes anmärkning, att, under rubrik af uppfostringshjelp, Upsala Barnhusfond finnes årligen crediterad för 19 R:dr 16 sk. Banco, hvaraf 1 R:dr 16 sk. utgjorde Postoch recommendationsafgift, och 18 R:dr en den 23 April 1764 af dåvarande Hospitals-Commissionen beviljad årlig vedergällning för besväret med Barnhusmedlens förvaltande; så har Hospitals-Sysslomannen fortfarit att sig lill godo beräkna detta belopp på grund af Hespitals-Commissionens omförmälte begifvande, hvilket troligen tillkom - ( 4o ) mit i afsigt att godtgöra det besvär lian för förvaltningen af Upsala Rarnhusmedel baft. Uti detta för längre tid sedan med tiel le beslut bar någon ändring sedermera icke skett oell lärer icke heller kunna ega rum, så länge nuvarande Hospitals-Sysslomannen, som åtnjuter berörde arfvode och .Postporto, vid tjensten bibehålies. Vidkommande slutligen Lazarettsoch C u r h u s - R ä k e n ska peine, så bar äfven Seraphimer-Ordens-GilJets uppmärksamhet blifvit fästad derå, att stadgandet uti Kongl.
Detta är högsta konsten; och jag måste bekänna, att beundransvärd är den höjd, hvartill denna förmåga blifvit bragt, så långt, att, är ej presten af det mest fanatiska slag, som hos en sansad menniska väcker leda, blir det för ögonblicket äfven förförande för 4a8 Den 29 April t. m. denne, helst omgifven, som han vid tillfället är, af en inspirerad och således verkligen intressant folkmassa. Man kan då föreställa sig effecten på andra, och den egna retelsen för sensuella eller förslappade menniskor. JVär predikanten stämt sig sjelf och sin församling till högsta potensen af enthusiasm , då hör till saken, att de gamla gummorna, som hela tiden åtföljt hans kraftord med rycktals suckningar och utrop, nu göra allmännare, längre och bögljuddare chorus. Till slut uppkomma de namnkunniga metodistiska gro ans (jag har ej ett rätt passande ord för dem på Svenska; på Tyska finnes ordet ”stöhnungen som temmeligen uttrycker meningen snyftningar, pustningar, bölningar eller allt tillsammans); paroxysmen blir stark; spasmodiska anfall, till slut convulsioner infinna sig mer eller mindre talrika, allt efter som andan är kraftig, och predikanten förstår sig på sin sak; unga flickor falla, sprattlande, på golfvet; de gam.la tjuta starkare, slå sig för bröstet, och yrande känslor i de mest ytterliga yttranden gifva sig luft. Slutligen nedstiger predikanten, hvars öga noga följt de saliga verkningarna af hans ansträngning, från predikstolen, hugsvalar eller förlänger lidelsen hos individerna allt efter omständigheterna; och det räcker en ansenlig tid, innan allt kommer i sådan ordning igen, att menniskan blir capabel styra åtminstone sina yttre åthäfvor. Detta är dock ej allt, och mysterier finnas äfven, till hvilka de oinvigde naturligtvis ej få tillträde. Om kärleksfester, campmee tings och privata sammankomster vill jag ej tala. Dessa och tilldragelserna vid wakes, vak öfver lik, och vid andra tillfällen, skulle förtjena en egen beskrifning. Detta är ej öfverdrift, ej caricatur — detta är sanning.
Då det gäller en Statens inrättning och det är fråga om en summa af 33,000 R:dr b:ko, så hade jag trott att det bordt hafva varit föremål för föreståndarens upmärksamhet först, och i andra rummet för Institutets styrelse att ingå till Regeringen med begäran om förordande hos R. St. af ett sådant anslag. Då det är fråga om eif så stort anslag hade man bordt vänta proposin derom ifrån Regeringens sida. Hvad kostnaden beträffar, så är det min öfvertygelse att en ladugårdsbyggnad vid Ulltuna kan upföras för vida lägre kostnad än den föreslagna. Jag har icke sett ritningen och icke heller kostnadsförslaget, jag har endast hört summan nämnas; men om jag, med den erfarenhet jag har, hade fått se detta kostnadsförslag och med mina ögon från början stannat vid slutsumman, så skulle jag icke behöft genomläsa detsamma för att stadga min öfvertygelse att hela förslaget vore olämpligt, icke derföre att jag vill påstå att icke summorna för hvarje speciel 120 Den 28 December f. m. punkt i förslaget skulle kunna vara rimliga, men slutsumman är för hög, isynnerhet för ett Landtbruks-institut. En enskild possessionat, en rik jordbrukare, kan tillfredsställa sin fantasi och bekosta lyxeriösa byggnader på sin egendom, men vid ett Landtbruksinstitut, der undervisningens föremål åro icke allenast de serskilda delarne af jordbruksnäringen utan äfven och hufvudsakligen landthushållningen, hvartill kommer, att man skall lära eleverna och lärlingarne att hafva ögonen beständigt fästade på landtbrukets och Iandthushäliningens förnämsta Syfte, som är att åstadkomma de bästa produkter till största qvantitet för det billigaste pris; der anser jag lyxeriösa byggnader verkligen vara stridande emot ändamålet och jag ber alt StatsUtsk. ville icke blott granska detaljerna af koslnadsförslaget, utan äfven se till att ritningarne icke innehålla sådane förslag, som man med skäl kan säga utgöra en öfverflödig lyx vid ett Landtbruks-institut.
Bokslut-Contoir inrättades, och Riks-Hufvud-Boksarbetet sattes i verket, allt innan den speciella frågan i detta ämne af nu mera framlidne StatsCommissarien och Riddaren Widegren blef yåckt. Sättet till verkställigheten, eller huru den O 7 na angelägenhet skulle vinna sin fullbordan, så att ändamålet fullkomligast uppfyldes, det blef den andra frågan i ordningen. En Riks-Hufvud-Bok för år 1810 författades, grundad på General-Stats-Förslager, som i orterne upprättades, och på andre, från de administrerande Verken, infordrade uppgifter; men den ansågs ej tillfyllestgörande; man ville erhålla en med verificationer styrkt Räkenskap i stället för Tableauer, grundade på Förslag, och nu uppstod olika tankar om medlen och utvågarne för detta ändamål. Sjelfva ändamålet blef ej föråndradt, det var städse detsamma, nemligen, att från hundradetals volumer af spridde Special-Räkenskaper, dem tiden ej medgaf att genomgå, få de stora Resultaterne sammanfattade och klart uppställde; så att erfarenhetens vägledning om det Riksens Ständers förflutna, kunde användas till beräkningarne och dispositionerne för det följande. Den emellanåt aflupne tiden, hvarunder nödvändigheten af saken blifvit ytterligare uppdagad och bekräftad, utan vunnet resultat, gaf en ny fart åt yrkandet af dess verksamma fortgång, och dermed blandade sig den oro, som dels af det uteblifna arbetet vardt en naturlig följd, dels ock hos mången torde okats af misstro om någonsin ändamålet upprigtigt ville befordras af dem, som, efter den administrativa ordningen, ansågos skyldige, att sig dermed i detaillen befatta.
Cirkulär-brefvet den 2 Februari 1833, angående indelda Armeens lönereglering, Första Lif-Grenadierregementet eger alt för saknad öfverstelön, hvilken ännu innehafves af indelningshafvare på gammal stat, intill hans afgång, af anslaget för Fördelningsgeneraler uppbära ersättning med 3,300 R:dr Biko årligen, hvadan, och då således af den indragna Fördelnings-generalslönen för närvarande endast 2,700 R:dr äro till pensioner disponible, anslaget för Generalitetsstaten bör tills vidare förblifva oförminskadt, så framt icke Rikets Ständer vilja på Allmänna Indragningsstaten jemväl anvisa förrberörde ersättning till Första LifGrenadier-regementet, intilldess regementets gamla öfverste-indelning blifver i behörig ordning ledig att tillträdas. 12 Kongl. Muj:ts Kåd. Prop. tilt li. Å staten för Topografiska Corpsen linnas uppförde löner för en s. k. renritare med 150 R:dr oell för en vaktmästare med 100 U:dr årligen; men då, O 7 7 enligt hvad vederbörande i underdånighet anmält, svårighet möter att för så ringa aflöning kunna vid omförmälda befattningar fästa användbara och pålitliga personer, vill Kong!. Maj:t, i ändamål alt förbättra berörde löner med 100 R:dr hvardera, nu al Rikets Ständer äska en tillökning uti anslaget för Topografiska Corpsen af R:dr 200: Indel da Anneta:
För myrors aftappning å Gottland hade Utskottet i 7:de puncten under rubriken Utdikningar, m. m., tillstyrkt ett låne-understöd af 5o,ooo R:dr, hvilket är vordet bifallet af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, likväl med det tillägg af Preste-Ståndet, att Kongl. Maj:t må ega, derest omständigheterne så skulle påkalla, anvisa en del af beloppet såsom anslag. Ridderskapet och Adeln har åter beviljat berörde belopp under lika vilkor för användandet, som de, hvilka Ridderskapet och Adeln beslutat, i afseende på dispositionen af de till vatten-aftappningar och odlings-företag i Rikets serskilde Län beviljade medel, eller att till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemnas att bestämma, om Stats-bidraget skall utgå såsom anslag eller lån, och i senare händelsen, huru med återbetalningen skall förhållas samt om ränta bör erläggas eller ej. Då detta beslut i den väsendtliga nion afviker från de andra Ståndens, att, enligt detsamma, hela beloppet skulle kunna disponeras såsom anslag, och hvad beträffar låne-vilkoren, de 3:ne andra Stånden i denna del gillat Utskottets åsigt, att dermed 28 Stats-TJ Iskottets Memorial, N:o 490. kommer, enligt meddelande allmänna stadganden, att förhållas, anser Utskottet Ridderskapet.s och Adelns beslut hafva förfallit. För afgörande af den skiljaktighet, som förefinnes emellan Utskottets, af Borgareoch Bonde-Stånden gillade, förslag, samt Preste-Ståndels beslut, lärer deremot följande votering få verkställas: Den, som godkänner Stats-Ulskottets förslag, att hela det lill myrors aftappning på Gottland beviljade bidrag af 5o,ooo R:dr skall utgå endast såsom lån, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Tinner Nej, bifalles, att Kongl. Majit må ega, derest omständigheterna så skulle påkalla, anvisa en del af beloppet såsom anslag. 24:o.
I Vid pröfningen och bestämmandet af Statsoch Riksgäids-Verkens nuvarande tillgångar och behof, hafva Rikets Ständer ansett de Stats-ulgifter, som endast äro. afsedda alt utgå för en gång eller för vissa, inom bestämd tid begränsade, föremål, böra, äfven vid denna Riksdag, hänföras lill en så kallad extra Stats-reglering och, till de af Rikets Ständer fastställda belopp, från Riksgälds-Contoiret utaf härtill anvisade tillgångar serskild utbetalas. §• 2. I egenskap af sådana extra Stats-utgifter, hafva Rikets Ständer, för alt Stals-Utskottets Memorial, -V.o 58o. 5 genom fängelsernas ombyggnad eller förändrade inredning, bereda en högst angelägen föi bätti ing i fånga nies vård och behandling, beviljat följande, lill Kongl. Majlis Nådiga disposition sladda, anslag: l:o till Läns - häktenas ombyggnad och förseende med celler, lill det antal och den storlek, sorn för hvarje serskildt Län pröfvas af Kongl. Maj:t erforderligt, Niohundra Tusen R:dr; 2:o till Härads-häktenas ombyggnad och förseende med erforderligt antal celler, i den ordning, Kongl. Maj:t, efter menigheternes hörande,pröfyar sådant kunna och höra, iore deL nya lag-förslagets antagande, verkställas samt, enligt en för Härads-fängtlsernas ordnande inom hela Rik«t uppgjord fullständig plan, Ellhundratnsende B:Jr; och 3:o till Fängelsebjggnader i Stockholm och Rikets öfriga städer, efter en äfvenledes förut uppgjord allmän plan och i den nion Kongl. Majit linser sådana byggnader af behofvet påkallade, Trehundratusen R:dr , hvaraf för en föreslagen ny fängelse-byggnad i Stockholm är afsedt att användas ett belopp af högst Etthundra Sjutio Tusende R: Ir.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde Proposition tili bi - Den 24 Juli> fm. 163 fall af Herr von Hartmansdorffs ofvanberörde förslag till Voteringsproposition. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence yttrade, att det blefve omöjligt, alt komma lill slut med saken, derest man icke antog Utskottets förslag till JaProposition, samt genom särskild votering bestämde ContraPropositionens blifvande innehåll, i hvilket senare afseende Hans Excellence alltså föreslog följande Voteringsproposition : Den, som anser ContraPropositionen böra innefatta återremiss af den del af ConstilutionsUtskoltets ifrågavarande Memorial, som angår Utskottets anmärkning emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz, i afseende å det origtiga formella af sjelfva föredragnings-åtgärden i målet, beträffande Kyrkohemman i Halland, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer att i ContraPropositionen upptagas det förslag, att den af ConslitulionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz gjorde ofvanberörde anmärkning må förfalla. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. 34 H. 11 * 164 Den 24 Ju lii f. m. Sedan 41» 42> 4^ oell 44 §§• i Riddar husOrdniqgen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ett qvart till 12 f. m.; och befunnos vid voteringens slut, kl. half lill 1 e. m. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 5a. Nej — 89.
- Af hvad jag nu haft äran anföra, synes mig tillräckeligen{styrkt, att deni fråga satte beläningsrättigheten af importvaror, vare sig generel eller partiell, hvarken är behöflig eller nyttigt och anhåller jag vördsamt att desse mine anmärkningar må till Höglofl. BancoUtskottet blifva remitterade. *43 \Den iG September c. ml . Bilagor till PleniProtocolIet för den 16 Septernberg eftermiddagen. Nto i. Grefve Cronhjelm, Polycarpus: Då min aktningsvärde vän Friherre Nils Gyllenstjerna lemnat Riksdagen och således är hindrad att sjelf yttra sig uti ifrågavarande ämne, anser jag mig så val genom personlig tillgifvenhet sorn egen rättskänsla förbunden, att vid Utskottets Betänkande göra några anmärkningar, hvilka jag förmodar föranleda till dess återremitterande. Det är icke enligt med Handlingarne, att några fatalier å Familjens sida från början varit försummadeTvärtom visa de, att först framlidne CanzliPresidenteo Grefve Horn såsom gift med en Grefvinna Gyllenstjerna år *73*» och sedan samtelige Gyllenstjernska arfvingarne 1740, 18 år och to månader efter Nystadtska fredsslutet, i föreskrifven ordning fordrat deras ersättning, inom den af allmänna Lagen Och serskildta Författningar om Statens skulder efter Carl Xlkteskrig, utstakade 20 års praescriptionstid. På denna grund ändrade ock, efter dä gällande .Regerings Lagar Riksens Den 16 September c. m. 143 Ständers Secrete Utskott vid 1766 års Riksdag, den afslagsresolution, som Konungamakten år, 1741 på töregifven anledning af försutten tid, emot Famillen låtit expediera» Efter detta ådagalagde förhållande, kaa ett sednare försök att' behandla Famillens anhållan om verkställighet af högsta samhällsmagtens år 1766, beslutade liqvidation, såsom å nyo väckt resningsfråga, destomindre betraktas annorlunda, än såsom en fullkomlig nullitet, då högstsalig