Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t Hof-Rätlens beslut i denna del af målet hafva blifvit för tidigt meddeladt, på hvilken grund det undanröjdes; Låne-Contoiret dock öppet lemnadt att, örn Contoiret kom me alt vidkännas utgifter af ofvan omförmälde beskaffenhet, i sådan händelse, emot Doctor Gullander och Borgmästaren Kjellander, anställa och utföra den ersättnings-talan, hvartill Contoiret kunde finnas befogadt. lill godtgörande af hvad Björkman sålunda blifvit ålagdt att, vid bristande tillgång hos Lindstedt, Låne-Contoiret ersätta, har Låne-Contoiret fått uppbära, ej mindre den andel af Björkmans Löne-inkcmsler i Banken, som, till följd af Banco-Fullmägliges Resolutioner den 17 Maji oell 26 Junii i83o, ifrån och med sistnämnde månad, intill Björkmans skiljande ihan sin Casseurstjenst, är vorden, lill säkerhet för Bankens ersältnings-anspfåk, innehållen, med tillsammans 1,421 R:dr 47 sk. Banco, än äfven Björkmans mnehållne Banco-Ombuds-Arfvode för tvänne månader; honom tilhallen utdelning i en Concursmassa; influtne hyresmedel af hans sedermera försålde fastigheter i Malmö, samt hvad Banken tillkommit af Björkmans försålde lasta och lösa egendom, utgörande, tillsammans, alla Björkmans kände tillgångar; men någre ytterligare åtgärder emot Björkman hafva icke kunnat vidtagas före verkställd utredning af Lindstedts Concursmassa och afs]utande af alla de rättegångar, hvilka emellan LåneContoiret och åtskillige dess gäldenärer uppkommit, rörande betalning af de Lån, f. d. Kamereraren Lindstedt uppburit och förskingrat, eller till hvilkas liqviderande han af Låntagarne einottagit medel, dom han för egen 117 O 7 O del an vändt.
Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. In fidem, O. Brakel. Onsdagen den 2 December 1863. Plenum kl. 12 på dagen. Justerades 2 prot.-utdrag för den 1 dennes. Upplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.-Utsk:t inkomne förslag till 11. St:rs underd. skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 190, ang:de deltagande framdeles för statens räkning i revisionen af Nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper, styrelse och förvaltning; N:o 193, ang:de ifrågasatt tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka; N:o 194, ang:de de i 63:dje §:n II. F. föreskrifne kreditivsummor; N:o 195, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om anvisande af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderne för ett fullständigare ordnande af försvarsverket; N:o 196, ang:de skjutsningsbesvärets ordnande; Den 2 December. 367 N:o 197, ang:de förändringar i skiftesstagdan samt arfvodestaxan för landtmäteri-förrättningar; och N:o 198, ang:de ändring i K. Kungörelsen d. 4 Maj 1827, rörande ersättning till och af boställshafvare i ani. af verkställda egoskiften m. m. Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 30 sisth November och 1 dennes bordlagde Utlåt. N:o 241, i ani. af väckta motioner ang:de särskilda anslag för ordnande af rikets landtoch sjöförsvar. Hr von Francken, August, anförde skriftligen: Af K. M:s Nåd. Propos. till It.
Skadan som ben ifrän sit första ändamäl alldeles urartade Wästgöthchandcln ästadkommcr äfwen genom utförande af ganska betydliga summor Specie-mynt, och nn mera äfwen wärksilfwcr, til upköp af de oftast förbudnc waror som sedan oförsynt utprångla-, förtjcnar mxckcn upmärksamhek och man bör hoppas at icke egennpttan emot sä klara skäl och emot läaglig erfarenhet, skall längre förmä bemantla beha Landsfhrdcrfweliga, hittils sä godt som xrivilizieraoch under hwarjchanda stcnfagra xretsxrsr förswarade miflbruk, hwilka om de ock, säsom wid detta tilfälle, endast betraktas i deras fbrhällande til Tjenstehjon pä Landet, skulle gifwa tilräckelig anledning at utan än widare tids utdrägt, kraftigt mota denna werkcliga Landsplägcu Herr 8tjernelst, 8smuel, anmärkte ak i 1^ §. af xrojeäet til Tjenstchjons» Ordningen stadgas, det Tjensteeller Arbetshjon som bär ljus utan lyckta eller annor lös och bar eld i uthus eller pä gärdar m. m. skall plikta i R:d. Z2 fl. och dcflutom sitta 2:ne Söndagar i stocken; och at til samma plikt ware den förfallen som tvet sädant wara stedt och bet icke angifwer. I anledning häraf wille han fbrfräga sig om, i fall Husbonde ser Tjenstehjon bära bar eld, han äfwen skulle sitta i stocken eller ock blifwa TjenstchjonetS angifware och H.Äorj samt hwarest han skulle angifwa det. Han trodde ej at meningen kunde wara sädan; hwarfbre det wore nödigt vt gifwa §. en större tydlighet; äfwenwäl anmärkte Herr Lcjernistct huruledes stadgat är, bet fosterbarn och egna barn stola wara hemma hos Föräldrarna til befl de fyllt 2i är, och önstade han at detta mätte förändras til iz är.
Maj:ts disposition, endast till ringa del och hufvudsakligen för Jemtlands län, i följd af der, under sistlidne år, inträffad allmännare frostskada å sädesgrödan behöft anlitas. En nödig omtanka bjuder emedlertid att icke lemna ur sigte angelägenheten att, jemväl för stundande år, bereda erforderliga medel att afvärja och lindra den nöd och förlägenhet, seni felslagen eller förstörd sädes-äring kan i en eller liera orter medföra; och Kongl. Majt har derföre ansett sig pligtig, att ånyo fasta Rikets Ständers uppmärksamhet å detta ämne och föreslå dé åtgärder, som för berörde vigtiga ändamål kunna anses behölliga. Den underdåniga berättelse, som Kongl. Majts och Rikets Stats-kontor den 16 nästlidna Augusti afgifvif, rörande fonden till undsättningar vid inträffande missvexter och utredningen af förra Allmänna Magazins-inrättningen, hvilken berättelse med tillhörande handlingar skall Rikets Ständers Stats-utskott tillhandahållas, utvisar, bland annat, att Undsättnings-fonden, hvilken, enligt Rikets Ständers vid sednaste Riksdagar meddelta beslut, blifvit bildad af återstoden utaf det vid 1830 års Riksmöte till undsättningar anslagna kreditiv,.
Ständer afgifvit Betänkande öfver Herr Settervalls Memorial, i anseende till Banco-Revisionen, får Stats-Utskottet nu meddela sitt Utlåtande öfver samma Memorial, i hvad det angår de öfrige Verken, hvilka af Rikets HcglofI* Ständers Revisorer på samma gång, som Banken , skola granskas. — Och beträffande först arbetets fördelning imellan Revisorerne; Så enär Revisorerne tillförordnas, att gemensamt öfverse samtlige de Verk och Inrättningar, hvilka äro föremål för den åt dem uppdragna befattning; men härmed icke skulle kunna vara förenligt, att granskningen af någre visse eller serskildte Verk på uteslutande sätt öfverlemnades endast åt flere eller färre bland Revisorerne, fann Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyren så beskaffad fördelning af Revisions-arbetet som Herr Settervall föreslagit; utan torde vara lämpeligast, att, da Revisorerne skola för hela Revisons-förrättningen dela gemensamt ansvar , det ock må få bero af dem sjelfve, att hädanefter, såsom hittils, sin3 imellan öfverenskomats» ä435 Stats-Utskottets Betänkandeti. om den fördelning af samfäldta Revisions • apbetet; sorn för til fallet pröfväs mest tjenlig. Hvad atey angar den af Herr Settervall fö; peslagne skyndsamma tryckning af Revisornes Berättelser, så, och enär vid denne Riksdag Rikets Höglof], Ständer funnit godt förordna, att samtlige Berättelserne, hvilka af de till StafsBancooch RiksgäldsVerkens öfver* seende senast församlade Revisorer blifvit afgifne, skulle, oaktadt de samma intagas Uti tryckta Bihanget till Riks - Standens Prolocoll, serskildt genom trycket' utgifvas; och en sådan vidtagen ansfallt tyckes aldrasäkrast ådagalägga Rikets Höglofl. Ständers afsigt, att ifrågavaran» de Berättelser ju förr dess häldre må komma |i!l allmän kännedom, ansåg Stats-Utskottet sig äga uti denna omständighet en ytterligare anledning, att instämma uti Höglofl.
Glasbruket å Kungsholmen, samt i sammanhang dermed beviljande ål nämnde Kongl. Institut af anslag, motsvarande den hyres-afgift, som för nämnde plats nu erlägges; JU 149, i anledn. af väckte frågor om förändrade beskattningsgrunder för Mjöloch Såg-qvarnar, samt om Ödes-qvarnars befriande från grundskatt; Den 21 Ju ni e. m. 411 JV2 150, i fråga om ytterligare anslag till npförande af Cellfängelser ; J\s 151, ang:de extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Landtförsv:s-Depari:tets handläggning; sami J\s 152, angrde extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Sjöförsv:s-Depart-tels handläggning. Föredrogos och lades till handlingarne, StatsUtsk:s d. 14 dennes på bordet lagde Mern.: JV2 153, i anledn. af återremiss ä Utlåt. M 78; JV2 154, i anledn. af återremiss å ullål:na JVs 75, ang:de medels anvisande till lån för Kyrkobyggnader, och J42 77, ang:de ett föreslaget lån till Oscars församling i Calmar län; samt JVs 155, i anledn. af återremiss å Utlåt. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUlsk:s nedannämnde d. 14 dennes på bordet lagde Utlåtrn och Mern.: J\s 150, i anledn. af erhållna återremisser, i fråga om det för staden Christianstad begärda ytterligare låne-understöd; J>?
Herr friherre Cederström uti 6: te momentet af Memorialet föreslagit, att Saköresmedlen borde tillfalla Socknarnes fattiga, har Utskottet ansett sig böra förmoda, att Herr Friherren dervid icke haft afseende å annat, an den andel, sorn af de Rater, hvilka, enligt Hagens stadgande, böra till Treskiftes emellan Kronan, Mälsägander, och Häradet ellhr Staden fördelas, tillkommer desse; sistnämnde», helst ej mindre nyssotnförrnäfte öfrige två tredjedelar, ari äfven alle andre dels i Hagen, dels i särskildta författningar stadgade böter, sorn äro Konungens och målsägandens Ensak, eller tillfalla Kyrkor och fattiga, icke utan en mera vidsträckt Hagförändring kunna fråntagas dern, åt hvilka de äro arrslagne. Kerol - 364 X>en 19 April, xörde Häradet tillkomman,de Tredjedel, sora åter, likmätigt 3 §. i 32 Cap. Rättegångs - Balken och 1779 års Kongl. Förordning, delas i lika lotter emellan Häradet, Häradshöfdingen och Nämnden", utgör mestadels ett ganska ringa bejopjä, och behöfves, hvad Häradets andel angar, till bestridande af kostnaden vid anskaffande af fängsel! vid' delinqveriters afstraflande och andra sådana utgifter; hvad åter rörer Häradshöfdingarnes och Nämndens andelar, till en urtderhjelp i, desses aflöning; hvarföre ock, intill dess andra rnedel till berörde behof varda anslagna, Utskottet icke finner anledning tillstyrka någon ändring Uti hvad om denna fördelning nu finnes stadgadU Hetta allt varder dock Riksens Höglofl. Ständers vidare granskning och ompröfvande vördsamt understäldt. Stochholm den li Apr. 1815! På Höglofl. Rid. och På Högv. Prest - Stån - Adelns vägnar ALeijonhufvud', dets vägnar C. M. Livin. på Va Hofi. BorgareStåndets vägnar Jean Noreus.
St. hafva derföre ingen juridisk skyldighet att erkänna den såsom sådan; men de skulle äfventyra Rikets credit, förbise dess värdighet, trygghet och säkerhet, om de icke nu samtyckte, att Riket med denna gäld belastades och anordnade medel till dess betalande; och ett sådant förfarande vore icke grundlagsstridig!." Det meilgifves. Pi. St. kunna, 0111 de finna det billigt och rätt, 0111 de linna del förenligt med sina medborgares nytta och väl, om de finna dessa lån använda, denna skuld gjord för Rikets bästa, om de finna dess framtida credit, dess trygghet och säkerhet så fordra, nu samtycka, att denna i cabinettscassans namn gjorda skuld öfvertages såsom Rikets: men aldrig hafva de någon ovillkorlig skyldighet dertill, och om de skulle en sådan skyldighet erkänna, hafva de både öfverträdt Rikets grundlagar, och på samma gång tagit initiativet lill beträdandet af en bana, som kan föra till Rikets undergång. Skälen, hvarför jag för min del afstyrker R. St. alt samtycka dertill, att Räkel belastas nied den skuld, sorn Styrelsen i cabinettscassans namn gjort, äro följande. Jag tror Rikets val fordra motsatsen af detta sednare eller fördra att R. St. icke lemna sitt samtycke dertill, att denna skuld må belasta Riket. Man har anfört, alt, 0111 denna skuld icke erkännes, vore Rikets credit förstörd, dess trygghet och säkerhet satta på spel. Förhållandet är icke så. 75 §:ns af Reg.F:n noga efterlefnad är enda villkoret för vår credit och för vår trygghet och säkerhet i det fallet. Del är nödvändigt, att, då vi finna försök gjorda att densamma öfverträda eller rättare eludera, vi statuera exempel, icke blott för Den 27 Februari f. m. 665 för våra ministrar, utan jemväl för penningemännen. Få dessa sednare nu vid delta tillfälle sina hemliga afhandlingar med vårt utrikes departement af Sveriges Ständer erkände såsom fordringar hos Riket och betalte, afskräckas de icke från att på nytt ingå hemliga transaclioner med våra ministrar.
Efter det Stats-Utskottets den 26 sisflidne April afgifna Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående ersättning för den förlust i årlig inkomst, som Allmänna Barnlius-Inrättningen i Stockholm måst vidkännas genom Storfurstendömet Finlands afträdande, blifvit den 27 i berörde månad lagdt på bordet, lät Bonde-Ståndet sig nu åter föredragas detta Betänkan - Den 5 Maj. 35 tänkande, och pröfvade skäligt dertill lemna bifall ; hvarom Bevillnings-Utskottéf, för att kunna iakttaga hvad samma Betänkande innefattar, skulle underrättas. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Vid ytterligare föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets dena^deoch 2 7:de April på bordet lagda Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen för Fahlu Städ, Handelsmannen A. J. Wiganders Memorial, rörande anläggande af en Landsväg från Elfdahls Socken i Oster Dalarne förbi Särna till Rörås Kopparverk i Norrige; tann Bonde-Ståndet skäligt samma Betänkande bifalla. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Remitterades Till lianco-Utshoiiet. Ett Memorial af Riksdagsmannen fran Gestrikland , Banco-Fullmägtigen Johan Longberg, angående upphäfvande af den så kallade Straff. Rentan för icke i rättan tid inbetalte Lån i Banken , och att Allmogen må beviljas lika lånrätv tighet sorn alla andra. Ett anförande af Johan Magnus Wessing från Westmanland , angående Medailler öfver de märkvärdiga dagarna, då Hans Kongl, Höghet Her - 36 Deri 5 M°j - Hertigen af Södermanland undergiclc Christendomsförhör in. m. Till Stutsoch Bivillnings-Utskotten. Ett Memorial af förre vice Talmannen Jon Jo nsson från Blekinge , angående afskaffandet af Export-Tull för Träd-effecter , med undantag af Ekvirke. Ett Memorial af Anders Sandsten från Jon* köpings
Men han tänkte icke tillbaka på det lif, som han skulle lämna. Han föreställde sig i sitt inre, hvilken uppsyn villans ägare skulle göra, då de en vacker dag komme hem oeh funne de stelnade, förfärliga liken. Det skulle helt sä- kert härma dem och störa deras aptit i denna koketta sal, där silfverservisen glänste bakom buffetens spegelrutor. Och han tänkte sig, huru han skulle göra sin ursäkt, stryka af sin mössa och säga: » Förlåt, mitt goda herrskap; men när man vill dö och inte hemma har, hvad därtill kräfves, så får man väl lof att låna, eller hur? Vi ha brutit oss in hos er, IDUN 3892 det är sant, men det skedde i den goda afsikten att befria det ärade herrskapet, som inte bekymrade sig om oss, från två onyttiga varelser, hvilkas blotta åsyn är oangenäm i en så vacker och rik stad, där hela världen dansar, leker, skrattar och roar sig. Hvarför finns det ingen afgrund, i hvilken alla människor, som sakna bröd, kunde få störta sig? Det är en brist hos en god regering. Man skulle ge dem en sista tallrik soppa och s å. krasch! Det vore den sista utvägen. Sof godt, min gumma, min enda kära! Det är vår sista natt. Hur vacker var du ej vid tjugu år! — Minns du det ännu? Det var om våren, när äppelträden blommade. fälten. den gröna skogen. Hjälp, jag kväfs! Du gode Gud, hvarhelst du finns. och ser ned på oss. » du det med, » och så kan det pågå, tills all förmåga att tåla är slut. Vi hade sett ett barn, hvars enda förlustelseämne var den lilla hunden; vi hafva också sett gamla ensamma fruntimmer, hvilkas behof att bredvid sig se någon lefvande varelse blifvit fylldt af en stackars hund. Vi medgifva, att sistnämnda slag af hundar icke förefallit oss synnerligen behagligt, och o m den ensliga gamla blifvit knarrig och trumpen, därför att lifvet farit illa med henne, har hennes dagliga sällskap så tämligen modellerat sitt lynne efter hennes. Han är misstrogen emot folk, som hon är det, och hennes antipatier blifva också hans.
Skulle genom ett sådant Förordnande Egendom ej vara med full äganderätt, utan blott till nyttjande, öfverlåten, förhålles med Stämpladt Papper lika med hvad rörande Contracter af enahanda beskaffenhet i 16 §. stadgas. §. 21. Boupptekningar förses med Stämpladt Papper, till Fyra skillingar, då behållna Summan utrör, från och med 2S till 100 fhdr, samt från O 7 9 och med sistnämnde Summa till Atta skill ingar för hvarje fulla hundrade ^Riksdaler. Stiger liela behållningen ej till 25 IF dr, vare från Charta fri. Det Exemplar som Sterbhuset sjelf behål5. -fe Bandet. 61. 6a. Isy, 4|2 Dtn s Juli. S \ ler, skall förse* med hela Chartäe beloppet, hvar» emot det, soro bland Domstolens Handlingar förvaras, blifver ocliavteradt — så vida icke bägge Exemplaren äro å Stämpladt Papper skrifna. Arfskiften, der hela Boets behållning icke öfverstiger 25 R:dr, äro befriade från ChartaeSigillatas afgift; men skola deremot, då behållningen går derutöfver till 50 R:dr med 2 sk.; derutöfver till 100 R:dr med 4. sk., samt derut» öfver med 6 sk. Charta-Sigillata förses , allt beräknadt för hvart ark; och förhålles med Exemplarens Chartering lika, sorn vid Boupptekningar. Men de af Delnings-Instrumentet utdragne Eottlistor 9ro från Charta-Sigillata befriade, så vida de icke vid Domstol eller Embets Verk upptes, då de anses såsom Bilagor. Domstolarne, der dessa Handlingar ingifva®, skola vara ansvarige för efterlefnaden häraf, och följakteligen då Boupptekningac eller Delnings-Instrumenter förseglade ingifvas, infordra säkra bevis, att de med behörigt Stämpladt Papper äro försedde. §. 22. För Eysning till Agtenskap, levereras till Pastor eller den hans ställe företräder, Stämpladt Papper, eller dess belopp, efter följande beräkning.
Boställen, militära, angående deras indragande till Stats-Verket emot beviljande a( förhöjd penninge-lnn till militär-tjenstemännen: B. VIII. 16, 164, 204, A. 207- —, angående fördelning på vissa år af de kostnader i och för allmänna byggnader, som från boställen utgå: B. 111.638,662; IV. 7, Å. 13; U. X. 24, 152, A. 152. —, angående lörnyad uppskattning af civile och militäre embetsoch tjenstemäus-; motion af Herr Johan Mauritz Palmcrantz: se Motioner. Boställs-hemman, angående förut varande arrendatorns företrädesrätt vid förnyad utarrendering af -: B. VI. 87. 430- A. 430. Boställs-innehafvare, angående förslag till stadgandet) i fråga om de kostnader, boställs-innehafvare vid laga skiften kunna få vidkännas; motion af Grefve Henning Adolf Taube: se Motioner. Boställsjord, angående meddelande af fullständiga föreskrifter rörande brukning af motion af Friherre Fredrik Philip Hjerta: se Motioner. Boställs-Ordning, angående utfärdande afen sådan för Civil-Staten ; motion af Herr Johan Mauritz Palmcrantz: se Motioner. Boställs-Ordningen, Militie-, angående ändringar deri: B. IX. 148, 178, A. 178; E. X. 108. •—, nu gällande, angående föreskrifters meddelande rörande vården af civila och ecklesiastika boställen, samt om tillägg til) -: B. X. 248, 284, A. 284. Brakel, Otto, Riddarhus-Fiskal, angående förordnande för honom att Riddarhus-Sekreterare-tjensten bestrida; I. 14. — dess yttranden: se Riddarhus-Sekreteraren.
Dalman blifvit förordnad att Riddarhus-Sekreterare-tjensten förrätta, var den sålunda tjenstförrättande Riddarhus-Sekreteraren icke i tillfälle att för dagen lemna någon annan uplysning, än att protokolls-tryckningen icke vore fullbordad, i anledning hvaraf t. f. Riddarhus-Sekreteraren anmodades att till Direktionens nästa sammanträde inkomma med upgift öfver hvad af tryckningen återstode och tillika anmäla de hinder som möjligen vållat upskofvet. Till följd af detta Riddarhus-Direktionens beslut uplyste tjenstförrättande Riddarhus-Sekreteraren, vid Direktionens sammanträde den 19 Januari innevarande år, att af de ifrågavarande Protokollen 12 häften voro färdigtryckta, med omkring 30 ark i hvartdera häftet; tre häften återstodo ofulländade, deraf tryckningen fortginge samtidigt och vöre af 13:de och 14:de häftena 19 ark af hvartdera tryckta samt af det 15:de 12 ark; och då dessa trenne sista häften troligen ej komme att uptaga mer än 25 ark hvartdera, kunde man antaga att endast omkr. 25 ark då vore otryckta. Med 8 arks tryckning i veckan, hvilken vore i kontrakt betingad, skulle tryckningen således vara fullbordad inom trenne veckor. Beträffande orsakerna till dröjsmålet med tryckningen, ansåg t. f. Riddarhus-Sekreteraren dessa böra sökas i följande omständigheter, nemligen: l:o. Risdagens längd och de vidlyftiga, nästan uteslutande muntliga diskussionerna inom Ridd. och Adeln, hvarföre Protokollen, som vid 1850—1851 årens Riksdag uptogo endast 9 häften med öfverhufvud 30 ark i hvarje häfte, vid sistlidne Riksdag utgjorde 15 häften med ungefär lika många ark i hvarje häfte. 2:0.
Bankens öppnande å nyo till utvexling af silfver skulle senast vid 1831 års slut kunna ske, men oförutsedde förhållanden satt Banco-Fullmägtige utur tillfälle att i allo fullgöra de dem anbefallde åtgärder, till reela fondens förstärkande; och E K. M, som, i anseende härtill, funnit nödigt Rikets Ständer till nuvarande Urtima Riksdag sammankalla, tili Skrifvelse af dest 8 sisllidne Februarii gifvit Rikets Ständer i Nåder tillkänna E. K. M:s åsigt, att ytterligare silfverköp icke vore af nöden, för att sätta i verkställighet förenämnde Myntbestämnings-Lag, samt att således intet hinder förekomme för uppfyllande af den förbindelse, E. K. M. och Rikets Ständer genom samma Lag sig högtidligen åtagit, och för Bankens öppnande till utvexling af silfver senast den 1 Julii innevarande år; så hafva Rikets Ständer i noggrannt öfvervägande tagit, ej mindre, huruvida Bankens reela fond befunne sig i den ställning, alt Banken kunde till silfverutvexling öppnas, än äfven hvilka hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, till utvexlingens framtida betryggande och oafbrntna fortgång, borde oeh kunde fastställas; hvarvid Rikets Ständer desto hellre haft lill syftemål, att silfverutvexligen skulle kunna börja redan på den af E. K. M. dertill i Nåder uppgifne dag, som R. St. derigenom kommit i tillfälle lemna ett ytterligare prof på den nära öfverensstämmelse, hvilken, i fråga om detta för hela landet vigtiga ämne, eger rum emellan de båda Slatsmagterne. Men af de orsaker, Rikets Ständer, uti skrifvelse den 3o sistlidne Junii i underdånighet anmält, har utvexlingen ej kunnat börja å den af E, K. M. dertill föreslagne dag. Rikets Ständer hafva dock ansett för en pligt, alt 100 Expeditions-Zhikotlets Forslag till utid.