Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gillande, med wista undantag, af hwad Bewillnings - Vtfkotlet, i swaret pä anmärkningarne tvid dest betänkande om tullafgiften, förestagit. Instämmande i Borgare-Ständeks bestut, att anmoda Bewillnings-Utstottet, att, i fal! stiljag. tigheter mellan Ständen i frägan rörande allmänna bewillningen m. m. stulle vppas, de stridiga meningarne sammanjemka och med förslaget dertill 0- fördröjeligen inkomma. Bifall till Bewillnings-Utstokkers, rörande afgLfterne för branwins-killwerkningen, afgifne betänkande med de ändringar Utstoltet, till sölje af gjorde anmärkningar, i dest fednaste utlåtande föreslagit. > Bifall till Bewillnings.Uistottets betänkande, angående: 1:0 postmedlen, 2:0 sältet till erhällande af statistista uplysningar om landet, samt bifall till Stars och Bewillnings-U» stol lens gemensamma uttalande, i anledning af Borgmästaren LZZ68 Memorial. rörande förändring i sjötullens clarerande fhr ulgäeude waror med wexlar. Den 15 Augusti747' Bifall lill Lagsame Allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Ukskottens gemensamma yttrande, i frägan om skyldighet att taga lösen sör sädane wattenwerk, som kunna hindra odlingar, semle den yttrade förhoppning, att Kongl. Majit, med nådigt afseende pä UtMtens förslag, täcktes till nästa Riksdag bereda en författning om detta wigkiga äreude. Af den is Augusti. Beslut, att uti den §. i Riksdagsbeslutet, som handlar om Ri fenö Ständers Justitiä - Ombudsman , Fullmägkige, Revisorer m. m. efter ordet: Riksgälds - Lontoiret, böra tillsättas orden: samt 'Allmänna Nagazins Directionen Utlåtande, rörande Bewillnings-Utskottets försiag till jemkning i Riks-Ständens skiljaktiga meningar, angående bewillningen. Af den ig Augusti.
I stället lemnar Ungern vax, ull, spanmål i mängd, Steyermark o. s. v. metallvaror, Lombardiet silke och olja, Galizien boskap och salt. Inrikes handeln är sålunda utomordentligt liflig, och Österrike en bland de få stater, hvars handel är oberoende af utrikes förhållanden. Endast behofvet af kolonialvaror delar det med det öfriga Europa. Dessa komma dels öfver Triest, dels från norra Tysklands hamnar, och betalas med ull, Ungerska viner, glasvaror från Böhmen, spanmål, hudar, något bly o. s. v., ehuru den handelsbalans till saldo för utförseln, som de sednare åren uppgjorts, just icke lärer vara pålitlig. Sjöfarten från Triest, Fiume och Venedig drifves med blott 4 à 500 fartyg. Transitohandeln mellan Italien och Schweitz å ena sidan samt Tyskland och Ryssland å den andra skall vara högst betydlig, och är lättad af lagstiftningen. Wien är äfven rikets betydligaste handelsstad, och har grosshandlare i mängd, som handla med fabriksvaror på Ungern och Lombardiet, eller omsätta Ungerns produkter på den öfriga monarkien. Genom jernbanorna härifrån till Brünn i Mähren och Raab i Ungern, hvilken sednare ännu lärer komma att förlängas, har man sökt att ännu mera höja stadens redan af läget vid Donau så mycket gynnade handel. Men företaget har hittills icke visat sig väl beräknadt. Mot hösten 1840 vacklade jernbanornas aktier mellan 55 à 60 P. C., och hotade att genom då inträffade betydliga fallissementer falla ännu ytterligare. I allmänhet anses spekulationsandan på sednare tider hafva tagit en alltför rask fart, och små bankrutter äro högst vanliga. Vid nämnda tid kantrade flera stora bankirhus. Det var ej utan intresse att se den uppståndelse, som herrskade i Wien, då det sista och betydligaste af dessa, Geymüller et komp., efter en hundraårig god kredit inställde sina betalningar. Nyheten om en revolution i Frankrike skulle säkert ej väckt en lika sensation. Bland andra sades madame Pasta derpå hafva förlorat sin förmögenhet. Förf. hade den spellyckan att tvenne dagar förut hos samma hus uppbära beloppet af en liten vexel.
Löjtnant Under-Löjtnant öfver Rikets Fästningar (General) Summa „ 1 Auditör (Löjtnants rang) Civile Tjenstemän ) LAkare (D:o) Under-Oftlcerare, Korpraler och Soldater t Material-Förvaltare (Under-Löjtnants rang) Väbel (Fanjunkare) Gevärs-Handtverkaie (Korpral) Skräddare-Mästare (D:o) Skomakare-Mästare (D:o) Staben Skräddare-Arbetare (Soldat) . Skomakare-Arbetare (D.-o) I Smed (D:o) Träd-Arbetare (D:o) Sjukvaktare (D:o) Vaktmästare (Korpral) i Kompani-Adjutant (Fanjunkare) l Korpraler ) Vice-Korpraler Kompaniet • Soldater (Sappörer, Minörer och Pontonierer) J Trumslagare (Soldat I Bevärings-Soldater (2:dra och 3:dje Klassen) \ Bevärings-Rekryter (lista Klassen) summa Sammansättning af Ingeniör-Staben. Slabs Expedition. Chefen för Ingeniör-Brigaden är redan ibland Generaliietets personal upptagen. Se Tab. 4. T A B. Rekapitulation af Arméens Personal, Hästar och Kanoner Aktiva Arméen. Generalitetet . General-Staben Gardes-Brigaden Linie-Infanteriet „ Kavalleriet „ Artilleriet Ingeniör-Brigaden Samina Aktiva Arméens Rekryterings-Reserv. Linie-Infanteriet „ Kavalleriet „ Artilleriet Ingeniör-Brigaden bumma Summa Summarum Rekapitulation af Stam-Truppeme. Stridande s Under-Officerare 382. t Manskap 12990. Gardes-Brigadens fördelning de olika vapnen emellan: Infanteri Kavalleri Artilleri Personer. Linie-Artilleri-Brigaderne I T A b. N:o 12. Arm éens AflÖnings-Sta ter. (Beräknade per dag.) > > R:dr sk. rst.
På de skäl, som föranledt Eders Majits högstberörde beslut, torde emellertid embetsverkens omförmäida yttrande icke förtjena nådigt afseende. Af nyssberörde skäl anser jag mig också böra afstyrka embetsverkens förslag att, i stället för nu medgifven och af kommitterade jemväl föreslagen tullfrihet för Ris, oskalad, eller Paddy, derå stadga en införseislull af 75 öre pr centner, Kongl Mnj:ts Nåd. Prop. JYs 31. Kommitterade hafva i afseende å denna artikel anmärkt, att, om årliga införseln, efter 10 års medeltal, beräknades till 230,000 tunnor, skulle tullfrihet derför medföra en minskning i tullinkomsten af omkring 125,000 R:dr, då berg saltet derunder jemväl inbegrepes; att salt väl utgjorde den oumbärligaste al alia förnödenhetsvaror och dessutom erfordrades för liera näringsgrenar samt särdeles för fiskerierna och landtmanna-näringen vöre af största vigt; men att kommitterade, som sett sig föranlåtne att föreslå betydliga nedsättningar af införsels-afgiflerna på liera andra större kassa-artiklar, i betraktande deraf, och enär tullskatts uttagande å salt med minsta märkbara tunga läte sig verkställas, ansågo sig böra hänskjuta till Eders Maj:ts egen Nådiga pröfning, huruvida den stora uppoffring af statsinkomst, som vöre förknippad med salt-införselns frigifvande, kunde samtidigt med öfriga eftergifter göras. Lika med kommitterade anser jag den år 1854 verkställda betydliga införseln af något utöfver 400,000 tunnor hafva varit tillfällig samt icke kunna läggas till grund för framtida beräkningar, utan att dessa fasthellre böra uppgöras med hänseende lill en längre tids erfarenhet, särdeles då denna ådagalägger, att saltinförseln icke varit i något anmärkningsvärd! stigande.
Förhåller det sig nu så, att rum dertill måste särskildt hyras, och detta hus ej förslår mer än för landshöfdingens bostad, hvilket jag väl anser möjligt, emedan jag tycker mig minnas, efter den beskrifning jag erhållit, att localen är ganska inskränkt, så vore det olämpligt, att vid dessa medels anslående bestämma ett sådant villkor, och jag kan således icke nu för min del tillstyrka antagande af detta förslag. Finnes här någon, som har sig föihållandet närmare bekant, så vill jag gerna, i händelse han upplyser alt ifrågavar. embetsrum kunna i residesshuset inrymmas, antaga detta förslag, men i annat fall måste jag yrka vidblifvande af R. o. Ad:s beslut. Frih. Sprengtporten: Jag skulle föreställa mig, att SlatsUtsk. har ställt sig R. St:s beslut till efterrättelse, och att icke någon förändring deruli kan komma i fråga. Föröfrigt påminner jag mig, att det blef uppgifvet inom Utsk., att det för närvar, linnes rum inom den ifrågavar. byggnaden, så väl för embetsverkeu, som för landshöfdingen; — och alt landshöfdingens hyresersättning kommer att försvinna, när han får egna rum, detta synes mig vara klart. Efter de upplysningar, som jag just nyss har erhållit, alt landscancelliet, landscontoret och landtränteriet uro inrymda i en särskild byggnad vid detta hus, och alt densamma är intagen i köpesumman af de 6000 r:dr, som Den i5 April f. m. 9 sora blifvit beviljade, så bär jag intet skäl alt vidare motsätta mig instämmande uti det villkor, som af 2:ne Stund blifvit beslutadt. Inbjudningen antogs, i följd hvaraf den i 3i punkten föreslagna voterts-propos. ansågs komma att förfalla. 32 punkten. Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 33 punkte n. Hr von Hartmansdorff: Här äro 2:ne voter:s-pro postr föreslagna, den ena om summorna, den andra om villkoren.
Oaktadt alltsedan 1840 och 1841 årens riksdag betydliga och mångfaldiga understöd utaf allmänna medel erhållits för kommunikationernas förbättrande och vallenaftappningar samt andra förberedande odlingsföretag inom Rikets »grdliga provinser och isynnerhet inom Jemtland, hafva dock dessa vidsträckta och för riket vigtiga provinsers skäliga anspråk alt fortfarande huguas med dylika understöd ingalunda blifvit af Rikets Ständer förbisedda, särdeles vid ett riksmöte, då vida större statsbidrag än någonsin förut beviljats för kommunikations-väscndets tidsenliga förbättring inom rikets medlersta och sydliga landskaper. Derjemte har den omständigheten, att ett af Svensk Embetsmyndighet väckt och af E. K. Nåder understödt förslag om förbättrad och ändainålsenligare kommunikation mellan en af Sveriges största provinser och Norrige blifvit af norrska representationen godkändt och genom dertill beviijadt statsanslag beredt til! verkställighet inom sistnämnda rike, utgjort en ökad anledning för Rikets Ständer att anvisa erforderliga medel för samma förslags utförande äfven inom Sverige, helst dermed åsyftas att tillvägabringa en Expeditions-Uiskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o i58. 451 icke blott uti industriel och merkantilt, utan äfven i politiskt och militäriskt hänseende gagnande förbättring i kommunikationerna mellan dessa begge Rikens nordliga delar. Rikets Ständer hafva fördenskull, och då, med afseende å de uppgifna förhållandena, ej heller något varit att erinra emot det föreslagna statsanslagets belopp, funnit skäligt att, med bifall till E. K. M:ts derom aflåtna Nådiga Proposition och under förutsättning att de för åstadkommande af en ny kommunikationsled från de inre delarne af Jemtland till lämplig hamnplats vid Nordsjön erforderliga arbeten inom Norrige varda samtidigt företagna och fullbordade, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett statsanslag utan återbetalningsskyldighet å Två Hundra Fyratiofvra Tusen femhundra riksdaler riksmynt för utförande af arbetena å denna kommunikationsled, mellan gästgifvaregården Bräcke och Norrska gränsen, enligt Distrikt-chefen, Majoren F. W.
N:o 31, i anledning af väckt motion med afseende å tiden för beståndet af enskildt ingångna öfverenskommelser om pastoraliers utgörande. Gr. H amilton, Henning: Det förslag, som Allm. Besv.- och Ekon.Utsk. uti dess förevarande Betänk, framställt, afser det förhållande, att en öfverenskommelse skulle blifvit upgjord mellan pastor och vissa församlingsboer eller möjligtvis hela församlingen, rörande pastors inkomster under hans lifstid, men att, efter hans död, enkan eller sterbhusets målsman icke skulle vara medöfverenskommelsen belåten och fördenskull yrka att pastoralierna under privilegiioch extra nådårstiden skulle utgå efter annan grund än under pastors lifstid skett; och föreslår Utsk:t, för detta fall, en ny form för öfverenskommelse, hvarigenom vederbörande skulle blifva bundna äfven under privilegiioch nådårstiden. Om man tager det närv:de förhållandet i betraktande, så synes dermed icke någon särdeles våda för församlingen vara å färde, ty der icke konvention mellan pastor och församlingen blifvit upgjord, står det alltid församlingen fritt att begära en sådan; och det torde väl sakna exempel, åtminstone i sednare tider, att ett i denna riktning upgjordt förslag icke vunnit bifall, då det varit fotadt på temligen billiga grunder. Ett försök är nu ytterligare af K. M. gjordt att åstadkomma ett annat sätt för sådana konventioners upgörande, hvaiigenom de skulle å ömse sidor blifva billiga, och hvarmed afsigten varit, att göra dem begärligare än de konventioner, som hitintills blifvit upgjorda. För de olägenheter, som församlingarne hafva haft af förliållanderna under privilegiioch nådåren, kunna de alltid freda sig, genom att upgöra konventioner på förhand; men skulle nu i aldra värsta fall en sådan konvention icke blifva upgjord, så är det aldra svåraste, som möjligtvis kan inträffa, att församlingen, som under en följd af år tillgodonjutit fördelen af en mindre hög öfverenskommelse, får under privilegiioch möjligtvis extra nådårstid erlägga, hvad den författningsenligt varit skyldig att utgifva.
Förpassning å bränvin må ej af tullkammare utfärdas, innan afsändaren aflemnat tillverkarens, under edlig förpligtelse utgifna, bevis, att bränvinet är af honom å uppgifvet ställe tillverkadt. Sådant bevis bör åtfölja bränvin då det, utan ali sändas saltsjövägen, föres emellan inrikes orter i större parti än 60 kannor. Vid införsel och transport af utländska brända eller distillerade spirituösa drycker gälle hvad särskildt derom stadgas. § (36) 37. Med undantag af den i § 35 meddelade föreskrift om bränvinets rening och styrka, skall hvad i denna förordning är stadgadt om minuthandel med eller utskänkning af bränvin gälla äfven för andra brända eller distillerade, ineller utländska, spirituösa drycker, äfvensom för drycker, hvilka äro dermed tillagade. § (37) 38. A gästgifveri, der rörelsen är mellan flere åboer fördelad, skall en, al kronobetjent påtecknad, uppgift om den tid, hvardera åboen är lill bränvinsutskänkning berättigad, vara anslagen hus den, sorn för tillfället försäljningsrätten utöfvar, och hos honom, under samma tid, jemväl skylt vara anbragt, på sätt i § 39 föreskrifves. § (42) 43. Ölverträdes förbud, som i § 27 gifvet är, vare lag som i § 41 sägs. § (44) 45. Idkar någon minuthandel med eller utskänkning af bränvin å annat ställe, än dertill uppgifvet är, eller tillåter den, som icke är till utskänkning berättigad, att, då han i parti eller genom minuthandel säljer bränvin, något af del sålda på försäljningsstället förläres, eller afhemtas i mindre belopp än han är beriit/igad all föryttra, el - Expeditions-Utskott.ets Förslag lill underd. Skrifvelse J\'
Om desse arbetare kunde få ständig sysselsättning vid jordbruket, skulle de icke endast sjelfve vara sauverade utan äfven gifva arbete åt en massa arbetare i andra yrken, hvilka skulle ha fullt upp att göra med att för dem producera saker, som de nu måste umbära, då de endast me ' d största svårighet kunna skaffa sig bröd och husrum. * Och hvarför kan icke denna oanvända arbetskraft få användning på landsbygden? Icke kan man väl » tala om öfverbefolkning i Kalifornien, som med större naturliga resurser än hela Frankrike knappast har en milliön invånare? Blott inom några engelska mils afstånd från San Francisco fins obrukad jord nog för så många som kunde vilja bruka den. Men den jorden är privategendom och hålles uppe till spekulationspriser, bygda på blifvande tillväxt i folkmängd. Den, som blott skall lefva på sina händers arbete, har icke merå intresse i det allmänna växandet af arbetets pro-.duktiva kraft än den kubanske slafven i sockerprisets stigande. Ja, likasom sockerprisets stigande lätt kan försämra slafvens tillstånd,. i det att det lockar hans herre att drifva på honom hårdare för att få ännu störrfe vinst, så är tillväxten i arbetets produktiva kraft egnad att ha alldeles samma verkan för den frie arbetaren. Den medför nämligen en naturlig tillväxt af jordräntan, och denna tillväxtåter framkallar en tendens till en spekulativ stegring af densamma, som trycker ned arbetslönen till slafvens nivå. Den enkla teori, om lagarne för arbetsproduktens fördelning på ' jordegendomen, arbetet och kapitalet, som författaren framställer, förklarar de skärande kontraster af fattigdom och rikedom, af förnedring och bildning, af faktiskt slafveri och politisk frihet, som det närvarande samhället företer. Den förklarar hvar för penningräntan och arbetslönen äro högre.i nya än i äldre samhällen, ehuru produktionen af rikedom är mindre i de förra; hvarför de förbättringar, som öka arbetets och kapitalets produktiva kraft, icke öka någotderas lön; hvarför arbetsbesparande maskiner snarare försämra än förbättra arbetarens ställning; hvarför eländet är störst der befolkningen är tätast, oaktadt denna täthet — genom att möjliggöra en längre gående arbetsfördelning — i hög grad fräjnjar produktionen af rikedom.
8 — Frugter och bär, ej specificerade: friska 1 tunna 36 — inlagda i brännvin eller ättika t , , 1 skålp. 9 — torra 1 lisp. —.— 32 — Frö, kanarie1 skålp. 1 — Färger och färgningsämnen : j Blyhvitt ^ 1 skålp. 2 Bresilja, raspad eller malen . 1 skålp. 6 Catechu, eller terra japonica 1 skålp. _ 3 Cochenille 1 skålp. 16 .— Guloch ljusocker eller kyllerfärg, samt ockergelb och brunocker 1 skålp. 4 Gurkmeja eller curcuma 1 skålp. _ 6 Indigo 1 skålp. 4 Krapp, rothe eller litzari 1 skålp. i 4 Rödfärg 1 tunna 1 Safflor 1 skålp. 1 6 N Flätor till hattar; se Hattflätor. Fnöske, boredt; se Varor, sorn icke kunna hänföras under någon af de i| införselstarifen upptagna bestämmelser. Fogellim; se Lim. Foglar, preparerade till', naturaliésamlingar, hänföras under Naturalier, slagtade; se Kött. Fransar; se Gulddragareoch Snörmaharearheten. Fris; se Väfnader, ylle-. Frugter, insyltade; se Confiturer. Fyrverkeriarbclen, Lust-; se Slöjdevaror, ej specificerade. Får; se Kreatur. Fallar; se lludar och skinn, pelsverk. 9 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Hanbo. lt:dr sk. r:st Färger och färgningsämnen: Sandel, malen 1 sk alp. , 6 Sappan, malen 1 skålp. 6 Schiittgelb , Spanskgröna . 1 skålp. 3 Sumack „ 1 skålp. 6 U mbra 1 skålp. 3 Ängskära , . 1 skålp. 3 andra slag, ej specificerade 1 skålp. Färger, med olja eller annorledes beredda, må införas mot den för råämnet stadgade tull.
Saffian, se Lader, färgadt. 4* 3o Bevillnings-Ulskollets Förslag lill Tulltaxa. Tullvär de. [Ö 32 .6 20 SAXAR, öfverskärarea SEGEL: andra slag nya ... af utländsk tillverkning, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade att i bevisligen förlorades ställe sig förse, då de vid hemkomsten befinnas obrukade SENAP:: omalen malen och preparerad SENETSBLAD ... SIKTAR . SIKTDUK SILFVER: < oarbetad t (q van ti tet en antecknas i Journalen) arbetad!', förgyldt, eller oför - målare-, massiv-, pudereller unsen. Bokäkta oäkta SILKE: ratt, ofärgadt fäigadt, tvinnadt eller olvin*nadt SQvantitct. för Tullberäkn. j Införsel-tull. Utförsel-tull ioo R:dr v. ioo R:dr v. 5 31 \6 — } ^ ri a | ioo R;dr v. 33 i6 Segel, bcrgade frän främmande förolyckade fartyg, se Inventarier. Segelduk, se Väfnader af Lin och Hampa. Shawlhr oell Srlawlctter, se Väfnader. Sidentyg, se Väfnader af Silke. Silfverglitt, se Glete. Sill, se Fisk. JBevillnings-Utskoltets Förslag till Tulltaxa. 3 r | Tullväide. Qvantitet för Tnlibei iikn. Införsel-lull] Utför sssiuiimswtti sel-tu 11 .SIROP: — 26 t (
Till stöd för detta förslag har motionären anfört, att den pedagogiska gym nastiken vore för det uppvexande slägtets fysiska bildning, krafter och helsa af den största vigt; att detta oaktadt densamma blifvit nu mera än någonsin åsidosatt och utbildat sig till en sjuk-gymnastik, sysselsatt med det för samhället mindre vigtiga målet att söka hela en redan bruten helsa; att för hela Stockholms ungdom funnes endast en anstalt, nemligen Central-institutet, som vore så otillräckligt i jemförelse med de skolors antal, hvilkas ungdom behöfde begagna sig af detsamma, att endast en högst ringa del kunde komma i åtnjutande af den vigtiga förmån, detsamma er bjöde; - Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande Al 36. 9 bjöde; att bland d,068 lärjungar i Stockholms offentliga elementar-läroverk, åtnjöte för närvarande endast en tredjedel undervisning i gymnastik och af den mängd privat-anstalter, som funnos, hade endast
Widare, och dä Bewillningen för be förmögnare, och som förenämd! ar för hemmansägare blifwer gan - 454 Ben Z Augusti. ganska kännbar, synes mig, dst den progressiva Ovhöjningen r z artikten ulan orättwisa kunde aldeles förswinna, häldst som anmärkt ar, grunderne icke arv pälile.ige till ett säkert bestämmande af hwar och ens förmögenhet om inkomst, i synnerhet dea som upkommer af en af godtycko beroende upfattad wardering af Landtegsndotn, som skulle föranleda kill en rtterligare betydlig beskattning; men skulle den bibehällas, mäste det åtminstone medzifwas den gäldbundne, enligt Herr Prosten kUstts yttrande i BewillninZs-lllstottet. alt äfwen i della afseende afdraga sin skuld, om han haldre will blotta sin sinanciela ställning, genom upgiswande deraf, an dölja Veu, genom afgift efter sin synbara förmögenhet. Utstottet, som sjelf synes medgifwa en afwikclse fran ratttvisa, genom bestämmande af progressiv afgift, har likwal dermed nytijat ett marke!igt uttryck, art nämligen intrycket af orättwisa mildras wid corrstderationen att denna obillighet icke träffar mängden Denna taute synes stä mindre wäl tillsammans med helgden af hwar enstild mans rätt, utan asftende pä wik kor och förmögenhet. Men om öfwertygelsen om en lika rätt är allmän, torde Mffotletö stadgande om progessiv afgift sä mycket lattare kunna förswinna, som den derigenom päraknade summa, hwilken genom mångfaldige omgängar i upbördswägen, stulle upbringas, torde, till betydlig del deras, lätteligen upfyllas genom de ytterligare tillgängar, som, wid närmare granftning af Sjölulls inkomsterne lära hafwa wisa! sig.
För egen del älskar jag lustjakten mera än ångbåten, men jag skulle älska den mindre, om det verkligen vore möjligt att få pluraliteten att dela min smak. Men när jag första gången såg honom, som i afton fyller mina tankar, det glömmer jag aldrig. Och dock voro omständigheterna vid detta sammanträffande af allt annat än märklig natur. Jag satt en förmiddag i början på 80- talet inne på Operakaféet, det ställe, dit man då gick för att träffa människor, läsa tidningar och visa, att man lefde. Det var en solig dag i mars, när snön smälter från träden, och himlen blånar så bjärt, som om våren i ett slag skulle kunna väcka sommaren till lif öfver den domnade jorden. Jag hade gjort en promenad, satt varm och trött af promenaden och vädret med en sejdel pilsner och ett par smörgåsar framför mig, tänkte på ingenting, njöt bara af den obeskrifliga känsla af välbefinnande, som en sådan dag kan medföra. Då såg jag plötsligt en ung man träda in i kaféet. Han hade aftagit öfverplaggen, men icke gifvit sig tid att stanna i tamburen för att ordna sin toalett. Han stannade midt på golfvet, drog halsduken rätt och for vårdslöst med handen genom sitt hår. Omedvetet som det tycktes, spelade ett leende öfver ett af de mest rörliga ansikten, jag någonsin sett, och det var tydligt, att han var på förhand lika öfvertygad om att ej behöfva sitta ensam, som om han stämt möte med någon just på det klockslag, då han trädde in. Med ens fick han syn på mig, och i det hans ansikte klarnade upp, såg jag att vi kände hvarandra. Han gick rätt emot mig, och jag lade märke till, att hans steg voro elastiska och fasta, som om han icke ett ögonblick kunnat känna annat, än att där han gick var han hemma, och den som mötte honom på sin väg, borde blifva glad. »Sixten Ebeling,» sade han och räckte mig sin hand. »Det var eget, att jag träffade dig.»