Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag lemnades anslag till lika belopp för ett dubbelt antal skolor, och sedermera har skolornas antal småningom ökats till 16, innan K. M. i Proposm till innevrde Riksdag äskade medel för ytterligare 3 skolor. Först vid 1851 års Riksdag förhöjdes, på K. Mits nåd. förslag, skolornas årsanslag till 2,000 Rdr bko för hvardera. I det utlåtande, som LandtbruksAkad., till följd af K. M:s nåd. befallning, förb år afgaf röride åtgärder för landtbrukels befrämjande, förekom äfven en underd. hemställan, att K. M. måtte hos R. St:r begära ytterligare tillökning i anslaget till Landtbruksskolorne med 2,000 Rmt, så att hvardera skolan skulle erhålla 5,000 Rdr s. m. Ingen kan högre än jag upskatta värdet ,af LandtbruksAkadis till det allmännas nytta framlagda förslag, och det torde ej heller med fog kunna påstås, att jag icke under all den tid jag såsom föredragande Chef för CivilDepartitet hade att omedelbart handlägga dylika förslag, åt desamma egnade all möjlig upmärksamhet. Men då i detta fall Akadin ioke låtit sin hemställan åtföljas af någon speciel utredning ang:de de financiella behofven, måste Regeringen grunda sitt omdöme på omständigheter, 374 Den ‘24 September. sorn lågo närmast för handen. Man gjorde en beräkning af hvad Staten skulle komma att utbetala för hvarje frilärling, hvarvid, enär lärokursen är bestämd till 2 år, och fri 1 arIingarnes antal vid hvarje skola utgör 12, det befanns att redan med det anslag af 4,000 Rdr, som K. M. föreslagit och StatsUlsk. nu jemväl tillstyrkt, hvarje lärling kommer att kosta Staten icke mindre än 666 |:dels Rdr. En annan grund för omdömet finnes äfven i jemförelse med Degebergs Landtbruksskola.
Harald, som skulle vara beskäftig och hjälpa till, körde en gardinstång rakt genom den ena fönsterrutan i salongen; den råa vinden for med ett rasande tvärdrag genom rummen. En af bärarne lade den stora förgvllda pendylen på ett af borden, men då slagverket af någon anledning kommit i olag, började den slå, lugnt, obevekligt, 10 slag, 20, 30, 40, 50 o. s. v. Martha började bli så nervös, att hon skakade och utropade med en förtviflad vädjan till bärarne: » Kan då ingen människa stanna det odjuret? » En gladlynt, ung karl hörsammade genast hennes kallelse, gick bort och började manövrera med klockan, lyckades också stanna den och sade, vändande sig till Märta, med en uppmuntrande nick: » Seså, nu håller hon mun, tror jag! Så, nu behöfver inte lilla fröken gråta för det. » » Tack, det var skönt, » sade Märta, men rusade samtidigt ur rummet, blodröd i ansiktet af förtret, att mannen sett, huru nära hon hade till tårarne. Hon hörde bärarne aftåga och började, nedstämd, irriterad, hjärtesjuk och frusen som hon var, packa upp den dyrbara korgen med slipade kristallsaker och insätta dem i skåpet. Men hela tiden såg hon med sin själs ögon ett sjukrum, där en vacker, mörkögd ung man hvilade mot den hvita kudden, som en smärt, blåögd flicka i sjuksköterskans allvarliga dräkt makade tillrätta. (FORTS.) •NNSANRSAMM böra icke underlåta att begära profver på våra nyhevåroch sommarsäsongen. Q A M E R, HV1LKA K L Ä D A S I G E F T E R ter för S p e c i a l i t e t: Nyaste sidentyger, siden-foulard, randigtoch chiné-siden för klädningar och blusar från NYASTE MODET, 1 Jakobstorg STOCKHOLM, 90 öre till 5 kronor pr meter. De utvalda sidentygerna sändas till Sverige endast direkt till privatpersoner tulloch fraktfritt till hemmet.
Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum pä bordet lagda utlåt. N:o 76, i anledn. af väckt fråga om nedsättning i räntan för äldre qvarnar, som genom nya qvarnars anläggande lidit eller lida minskning i mäld-afkastning, biet härefter föredraget, men ånyo hordlagdt, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., och Hr Brakel, Gust. Mauritz. Föredrogos och bi föllos BankoUlskts i gårdagens plenum på bordet lagde mern. och betänk.: N:o 97, med förslag till föreskrifter, afseende kontroll å diskontverkens ombudsmäns uppbörd och göromål; och N:o 98, i anledn. af bokhandlaren J. S. Salmsons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån. Föredrogs och bifölls LagUtslcs i gårdagens plenum på bordet lagda betänk. N:o 63, i anledn. af väckt moliou om ändring i 11 cap. 10 §:n B.B. Då nu föredrogs LagUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda betänk. N:o 64, i anledn. af åtskilliga motioner, ang:de förändring i lnottmåls-lagstiftningen, anmälde sig och yttrade Gr. Sparre, Erik: Jag måste erkänna att det är genom ett misstag af betjeningen inom LagUtsk., som delta betänk, blifvit till RiksStm aflemnadt. Meningen har varit att det ej skulle delgifvas dem förr än Utsk:s utlåt, i anledn. af K. M:s nådiga propos. om ny strafflag jemväl hunnit att till Stånden inkomma. Jag får derföre hemställa om ej R. o. Ad. skulle finna för godt alt besluta det detta betänk, skall blifva hvilande intilldess nyssberörde utlåt, kommit Ståndet tillhanda. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., på sätt Gr. Sparre föreslagit, ansåge att med pröfningen af LagUtsk:s betänk.
Som jag för min del anser rätta tiden att diskutera ämnet vara just nu, när §:n är föredragen, sä får jag förklara, att jag icke kan instämma i den åsigten att hvarje Stånd skall bekosta underhållet för sina riksdagsmän, ty ehuru riksdagsmännen skola utses ståndsvis, kan det likväl icke vara meningen alt de skola representera några serskilda stånds-intressen, ulan de böra få blifva hvad de, enl. grundlagen böra vara, Svenska folkets ombud, och äro de Svenska folkets ombud, så bör det väl vara Svenska folket, som skall bestå underhållet. Jag bestrider således allt afseende på den gjorda framställningen och begär bifall på förslaget, sådant del är. Hr von Hartmansdorff: Då saken har kommit under öfverläggning anser jag bäst vara att genast säga min mening, i händelse jag icke skulle vara här nästa gång frågan uptages. Då riksdagsmannabestyret är ett medborgerligt updrag, så böra riksdagsmännens arfvoden betalas af Staten på sätt föreslaget blifvit. Om man betänker på hvad sätt riksdagsmanna-arfvode skulle utgöras af R. o. Ad., så linner man lättligen i hvilka svårigheter man skulle komma. Borde blott Capita betala, så finnas det många ibland dem, som äro dertill oförmögna. Skulle åter de allena, sorn innehafva en viss förmögenhet, dertill bidraga, så måste sådant inverka på vallagen, emedan de som vore ur stånd att deltaga i riksdagsmannens aflöning, väl borde uteslutas från delaktighet i hans utväljande. Såsom man redan sett, händer dessutom att de Stånd, som välja och betala sina ledamöter, skulle lätteligen medgifva alt riksdagsmanna-förrättningen sköttes af personer, villige att göra det för ringa eller ingen ersättning. Det skulle dä kunna hända att saken upgjordes på entreprenad, så att man finge till riksdagsmän icke de bästa, utan dem, som vore billigast i sina fordringar. Ehuru man än betraktar saken, tror jag riktigast vara, att Staten aflönar de utvalda. Hr Brakel:
Jag Iemnar detta derhän, men antager såsom gifvet, att en för ifrågavarande provins fullt passande fårrace lätteligen står att finna, liksom ock att det, till befrämjande af insteg och 140 Motioner i Preste-Slåndet 1865. N:o 59. spridning i landet af en sådan race, skulle vara af väsendtligt gagn, om mindre stammar häraf kunde på några få, dertill lämpliga ställen, utstationeras. Då jag sålunda antager det vara af synnerlig vigt för jordbrukets och landets förkofran, att åtgärder vidtagas för anskaffande och spridning af en för Jemtland passande färrace; då de åtgärder, som af Staten till fårafvelns förbättring vidtagits, och den hjelp, som till följd häraf för sådant ändamål äfven står enskilda orter till huds, icke kan lända Jemtland ti il gagn, alldenstund de racer, öfver hvilka Staten för närvarande disponerar, icke torde vara för nämnda provins passande; då likvisst detta landskaps beskaffenhet ger en stor betydelse ät fårafvelns förbättring derstädes, och då den enskilda eller kommunala omtanken, hvilken under andra förhållanden väl skulle, .unna umbära Statens mellankomst för ett sådant behof, dock i Jemtland torde framför de flesta andra orter påkalla och förtjena en sådan hjelp, vågar jag vördsamt hemställa, att äfven fårafvelns förbättring i sagda landskap måtte i någon mån genom anslag af allmänna medel befrämjas.
I detta utlåtande, hvilket dock till Fullmäktige inkommit först den 17 Juli innevarande år och efter det Fullmäktige låtit om detsammas afgifvande erinra Advokatfiskal, har denne, på anförda skäl, förklarat, dels att han icke kunde finna något i detta mål skäligen kunna läggas Chefen för Sedel-kontoret, nu mera aflidne Banko-kommissarien C. Netherwood, till last, dels att han, vid de i ämnet förekomna förhållanden, ansäge någon ersättningstalan icke kunna hvarken mot Tryckeri-föreståndaren eller Tumba bruks Förvaltare anställas; och hafva Fullmäktige, efter inhemtande af hvad Advokatfiskalen i målet anfört, beslutat låta dervid bero, samt. då det ifrågavarande papperet, utgörande tillsammans 132,000 stycken sedelblanketter, för öfrigt vore af annan beskaffenhet, än det, hvilket numera är till begagnande för Bankens sedlar å 5 R:dr faststäldt, förordnat att detsamma skulle, såsom varande oanvändbart, aflemnas till Tumba bruk, för att, under kontroll af en Bankens tjensteman, derstädes genom nedmalning förstöras. 22. Inkomna förslitna och för - Antalet af till Banken ingångna förslitna samt af tillverkade nya sedlar har från färdigade nya och med den 1 Juli 1863 till samma dag 1864 uppgått till följande belopp: sedlar. Inkomna förslitna sedlar. Förfärdigade nya sedlar. Imexling i landsorterna af förslitna småsedlar. Riksmynts-sedlar. Häraf äro under år 1863 inlösta: sedlar å 3 och 2 R:dr på dubbla blad 124: SO. d:o d:o på enkla blad 346: 50. 47). så att denna inom linien förda skuld vid 1863 års slut utgjorde hvaraf för: transportsedlar 101,095: 27. sedlar å 3 och 2 R:dr på dubbla blad 105,459: — d:o »* d:o » på enkla blad 138,120: — § 23.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 9 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 16. och kallkällor, hvilka förorsakade frost, gjorde åkerodling omöjlig; att slåtterna befunnits mycket spridda och för det mesta utgjordes af såkallade fjell-, lioch slanslåtter; hvilka ömsom begagnades till bete och endast hvart tredje eller fjerde år kunde till slåtter nyttjas, emedan vextligheten derå i annat fall skulle alldeles upphöra; samt att, vid så beskaffad! förhållande, otvifvelaktig! vore, att hemmanet, derest skattläggning derå ifrågakommit, först efter utfärdandet af Kongl, brefven den 14 Juni 1826 och den 9 November 1836 skulle blifvit skattlagdt efter lappmarks-method och i sådant fall, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 26 Januari 1847 jemväl bort vidden provinsen Jemtland öfvergångna förnyade rotering från dylik skyldighet befrias; i betraktande hvaraf Kongl. Kollegium funnit sig böra i underdånighet tillstyrka den ifrågasatta roterings-befrielsen, dock så att, enär, enligt hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppgifvit, annat hemman, som kunde roteringen öfvertaga, för närvarande saknades, hemmanet Ansätt måtte, intilldess lämpligt utbyte kunde ega rqm, samma rotering tillsvidare utgöra, emot den ersättning, som tillkomma hemman, hvilka, ehuru innehafvande frihets-år, likväl åtagit sig att under tiden i rotering ingå. På grund af hvad sålunda anfördt och upplyst blifvit, har Kongl. Maj:t nu behagat i nåder föreslå, att Ansätts kronohemman måtte från den åsätta roteringen varda befriadt, så snart annat lämpligt hemman kunde densamma öfvertaga, men att ifrågavarande kronohemman emellertid finge tillgodonjuta den ersättning, som tillkommer hemman, hvilka, ehuru innehafvande frihetsår, likväl åtagit sig att under tiden i rotering ingå.
— Skulle åter något år ej; inträffa krig, som af Stipendiaterne kunde bevistas, kunde en del af Stipeudierne utdelas till ett mindre antal Officerare t. ex. i RegementsOfficer, i ArtilleriOffi - Betänkande h. 49 Officer, i CavalleriOfficer, 1 FältmätnihgsOfficer, 1 FortificationsOfficer och 1 JnfanteriOfficerare, för att resa i främmande Länder och inhämta kännedom i KrigsVetenskapeni I frågän om nyttan och behofvet af ofvannämnda Stipendier hafva flere Ridd. och Adelns Ledamöter, Herrar af Wingård, Johan, von Arbin, Axel, Friherre von Duben, Carl, Hjerta, Gustaf, Hans Excellencé Hr Grefve Löwenhjelm, Garl, och Grefve Gronstedt, Clas, med Motionären instämt, men dels hafva dé funnit den föreslagne totalsumman kunna nedsättas, dels, ansett Stipéndiimedlen ändamålsenligare kunna anslås åt Generaler eller högre Militaire personer, än tilt unge Officerare, dels ock trott det ensamt böra bern af K. Mit eller, hvad Artilleriet anginge, på detsammas Höge Chef, H. K. H. KronPrinsen, att om medlens rätta användande förordna.
Och då Allmänna Lagen tillåter en anklagad att neka för brottet, utan serskildt straff för nekandet, tyckes det af samma ana» logie, att icke något serskildt straff borde för uteblifvandet ifrån Uppbörds-stämman ega rum, helst all den upplysning, som erfordras, vinnes genom sjelfva uteblifvandet, nemligen att den skattskyldige förklarar sig icke kunna eller icke vilja betala, och följaktligen gör sig förfallen till utpantning. Den 30 September f. m. 409 Jag får således hemställa, att Betänkandet må bifallas, eller ock, att de nu föreslagae böterne af 1 St sk. äfven må afskaffas. Grefve Posse, Arvid: I anledning af Herr Ribbings yttrande, torde jag fa upplysa, att den i Betänkandet föreslagne nedsättning af boterne ifrån en Riksdaler til! tolf skillingar ingalunda har afseende på Uppbörds-möten i allmänhet, utan blott å deni, sorn af RegementsSkrifvarne hållas. Vid öfriga, vanliga, Uppbörstämmor är bötesbeloppet för närvarande icke högre än tolf skillingar, och Utsi otten hafva trott detta belopp jemväl i förra fället vara tillräckligt, helst likhet synes här äga rutn vid båda händelserne. På grund häraf tillstyrker jag, att Betänkandet må bifallas. Herr Ribbing: Jag var visserligen icke okunnig om det förhållande, Grefve Posse nu omnämnt, efter som jag nyss hört Betänkandet ■uppläsas. Men frågan är likväl om Uppbörds-, möten , och vid sådane måste förhållandet va. xa enahanda. Herr Cederschjöld har trott den Skattä skyldige vara nog straffad genom den utmätning han undergår, men denna senare innefattar i så måtto ej något straff, som betalning för utmätnings-kostnaden icke eger rum, då utmatning verkställes för Krono.restantier, 410 Den 30 September f. m. Herr Cederschjöld: Jag
Uli Dess vid innevarande Riksdags början aflåtna Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, har E. K. M. i och för nedannämnde nödige ansedde befästnings-arbeten äskat följande Estra Stats-anslag, nemligen: l:o till befästnings-arbeten å Waxholm och uti Stockholms Skärgård, för 5 år, å 100,000 R:dr årligen 500,000 2:o till Carlsborgs fästnings-byggnad för 5 år, å 50,000 R:dr årligen 250,000 3:o till Carlstens fästning och Marstrands hamn-försvar, för 5 år å 35,000 R:dr årligen 175,000 4:o till befästnings-arbeten vid inloppen lill Carlscrona, för 5 år, å 35,000 R:dr årligen 175,000 tillsammans R:dr 1,100,000 Expeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 3^o, 7 35 Efter noggrannt öfvervägande af hvad uti dessa ämnen förekommit, hafva Rikets Ständer funnit godt till ifrågavarande föremål bevilja följande anslags-belopp: l:o lill befästnings-arbeten å Waxholm och uti Stockholms Skärgård 50,000 R:dr årligen i fyra år, eller tillsammans 2:o till Carlsborgs fästnings-byggnad 50,000 R:dr årligen i 4 år, eller tillsammans 3:o till Carlstens fästning och Marstrands hamn-försvar, samt för befästnings-arbeten vid inloppet till Carlscrona, gemensamt 40,000 R:dr årligen under fyra år eller tillsammans • att af E. K. M., i nion af behofvet och för beredande af sysselsättning åt de å nämnde ställen förvarade arbets-fångar, emellan begge dessa fästnings-arbeten fördelas; hvarförutan Rikets Ständer funnit godt medgifva, alt de kostnader, hvilka erfordras för vid ifrågavarande arbeten använde fångars våld och underhåll m. m., må få fortfarande utgå af det för sådant ändamål å Riks-Statens 8:de Hufvud-Titel anvisade förslags-anslag.
I afseende på den stora principfrågan! huruvida det kan vara riktigt att banker få stiftas efter lag eller utan behof af K. privilegium, — får jag ytterligare åberopa den af Konung och Ständer gemen arnt stiftade lag af år i83o, som jag redan uppläst; och jag fi ägar då: när det finnes en af Konung och Ständer för 10 ur sedan stiftad och anlagen lag, hvari det heter: ”Enskilda stånde fritt att bolag inrätta o. s. v. under iakttagande af hvad Konung och Ständer stadgat hafva, ” — är det då skäl att stifta en lag, som icke är annat än en hänskjutning till hvad Konungen kan pröfva skäligt, och detta just i den del, der K. M., vida mindre än alla andra utom Styrelsen, är i tillfälle pröfva hvad som är för landet nyttigt? Del är uppenbart, att om de öfriga redan existerande bankerna vilja lägga sig emot en ny banks tillkomst, hvartill troligen deras intresse leder dem; så får K. M. höra tillräckligt motskäl, för att väcka farhåga. Egenskapen af privilegium eller exclusivt tillstånd har i alla tider visat sig under enahanda villkor. Till dem som betrak - Den 22 Augusti f. ro. ta privilegii-gifvandet såsom elt regale, ville jag dessutom ställa den fråga, i hvilken § af våla grundlagar Konungen erhållit en sådan makt. I 1824 ärs kungörelse, grundad på Sländernes lind. framställning vid (823 års riksdag, blef såsom en interims-åtgärd en sällan makt uppdragen åt K. M. Detta må naturligtvis, i hrist af lag, hafva varit det enda, sorn man då kunde göra; men icke kan 1824 års kungörelse derföre blifva en grundlag eller åberopas i strid med i83o års bancolag, sorn bestämdt erkänner att bancorörelse är ett föremål för civil-lagstiftning, hvarunder rörelsen sedan blir eller skall blifva fri. Delta är likväl långt från att vara det enda och kraftigaste argumentet mot pr i v i leg i iväsendet.
Balance till 1829, skulder 4,788,265:47- — Summa R:dr 27,704,547: 4o. 10. C 9 ) Balance från år 1827, skulder Afkorrtning Anordning utom Stat Anordning för 1809 och förre åren D:o efter 1828 års RiksStat Utgifter utom RiksStaten: af influtne räntemedel å lånet till Bruksoch Sågverks-ägare i Wermland . Summa R:dr 27,704,347: 40.10. hvilka i Bilagorne N:is 1 och 2 närmare utredas, så väl i afseende å balancernes serskildta Titlar, som fördelningen af Stats-Riksgäldsoch Diverse Verks medel. Af bifogade sammandrag N:is 3 och 4 synes, huru den för åren 1827 och 1828 uti Kongl. Räntekammaren och Länen samt hos de serskildta Verken, debiterade och den från föregående åren resterande Kronouppbörd blifvit redovist, dock hafva uti desse sammandrag icke blifvit upptagne de i Cassorne gjorda afföringar för de föregående åren, enär de utgått af de inbalancerade Behållningarne och således tillhört förut redovista medel. StatsVcrkets Inkomster hafva utgjort.. .. Ordinarie Inkomster Ordinarie Ränta D:o lösen efter bestämda priser 4,556: 8. 2. Tiondeoch Hammarska ttsjern AlunTionde SvafvelBruks D:o Kalkugnsafgift på Gottland Mantalspenningar Lagmansoch HäradshöfdingeRänta Gerningsörcn . Sterbhus-afgift BötesMedel .. Indragne och hesparde MililiosLö ningsoch Boställs-Räntor .
Lön, likväl med de undantag och förändringar, hvartill serskilta omständigheter föranledt, och dem Commitéen för hvarje Stift äf. ven serskilt, jemte skälen dertill, anfört. För de Consistorie - Notarier, som sakna Lön på Stat, och äro i Vesterås, Lund, Hernösand och Visby, har Commitéen föreslagit 30 Tunnor Spannemål åt hvardera, som skall Utgöra ett ungefärligt medium af hvad för de öfrige redan på Stat är anslaget. Commitéen har hämtat anledning dertill af de många Göromål, Expeditioner och Brefvexling för I/äro verken, hvilka åligga desse Tjenstemän, som bö,ra anses såsom Secreterare åt Ephores och Consistorium i allt hvad till uppsigten och högsta Styrelsen öfver Läro-verken hörer. Ibland de hinder, som skola mota, förmäler Commitéen vara svårigheten att anskaffa 534 Stats-Utsiöttets BetäHianden. tjenlige Läroböcker, och bringa dem i den fattigård Scholgs-ungdoinens ägo. Genom den förJags-fond till Scholas-böckers tryckning, sorn Elders Kongl. Maj;t redan låtit ställa under Commitéens disposition, skall sjefva utgifvandet af böckerne visserligen betydligt lättas, men åtskilliga vid Pikets Gymnasier och Scholor studerande Barn och Ynglingar skola till elen grad •vara fattiga, att de ej kunna förskaffa sig de nödigaste Läroböcker äfven iill det lägsta pris. Samma förhållande skall vara med nödige Chartor, Bäkne-taflor och Skrif materialier, Om det nu antages, att en femtedel af Gymnasii - och Scholas ungdomen är så fattig, att den behöfver detta understöd, och dertill skulle anslås 400 Tunnor Spannemål ärligen eller deras värde i penningar, så skulle deraf uppkomma ett biträde af omkring 3 R;dr »6 sk. Banco åt hvarje »medellös Yngling för detta behof, som då torde kunna anses någorlunda afhulpet. Om detta Förslag af Eders Kongl.
Ex Protocollo Oscar David Egge, Kongl. Majit» Nåd. Skrifvelse JM 10. «.) jw so. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Nqv. 1859, kl. 2 e. m, lion///, BKajstf Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af vidtagna åtgärder för Armeens härvarande utredringsförråds skyddande mot eldfara; Gifven Stockholms Slolt den 27 Oktober 1859. Sedan, i anledning af Rikets Ständers Revisorers, vid den är 1857 verkställda granskning af Statsverkets förvaltning under åren 1854 och 1855, gjorda erinran derom, att, i händelse af eldsvåda inom åtskilliga i Stockholm belägna Kronans magasinshus, uti hvilka krigsmateriel förvaras, det vore för de dyrbara förrådens skyddande angeläget, att brandmurar funnos derstädes uppförda, Kongl. Maj:t förordnat om anställande af närmare undersökning om behofvet i berörda hänseende vid Armeens utredningsförråd å Skeppsholmen, samt, uppå anmälan om hvad dervid förekommit, anbefallt Krigs-kollegium att gå i författning om de byggnadsoch reparations-arbeten, som till de i nämnda förråd förvarade persedlars skyddande mot eldfara funnits nödiga, sä har bemälda Kollegium, jemte tillkännagifvande, att kostnaden för dessa arbetens verkställande uppgått till ett belopp al G,710 Ridr, som af Kollegium förskjutits, hos Kongl. Majit, i underdånighet anhållit om godtgörelse härför; och dä, enligt hvad Krigs-kollegium tillika anmält, tillgång till förskottets godtgörande hos Kollegium saknas, vill Kongl, Majit sådant Rikets Ständer härmed tillkännagifva, på det att särskilda medel härtill må varda anvisade. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL J. 31. Björnstjerna. Bih. till B. St. Skrifvelse i\s 10.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan vid beräkningen af Stats-verkets inkomster blifvit anfördt, angående nedsättning med 15,000 rdr uti Postverkets bidrag till staten, emot beviljande af portofrihet för tullverkets brefvexling, och då postverkets inkomster ändock upptagits till enahanda belopp, som vid sednaste statsreglering; så och under förutsättning att för postverket fortfarande får användas öfverskottet af postmedlen, sedan bidraget till staten deraf utgått, upptages den deraf föranledda förhöjning i beräkningen af utgiftsanslaget med . 8:o. Anslaget till lyshållning m. fl. utgifter för kronans hus i Stockholm. Då här ofvan, i sammanhang med förslaget till reglering af utgifterne under Riks-statens första hufvud titel, framställning blifvit gjord om öfverflyttning till nämnde titel af kostnaden för lysoch renhållningen samt sotningen jemte dermed sammanhang egande utgifter för H. K. H. Prins Gustafs palats med ett belopp af 613 rdr, lärer ofvanberörde förslagsanslag böra minskas med ett emot nämnde kostnad svarande belopp, eller i rundt tal rdr 600: 9:o. Anslagen till byggnader och reparationer i Stockholm och landsorterne, äfvensom för magasinsbyggnader, så i hufmdstaden som i landsorterne. Transport Maj:ts Nåd. Prop. om Statsv. 1850. Transport rdr