Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men fastän han icke visade sig på flera månader, recenserade han dock Gustaf Lindorm – alltid densamme, rättvis och välvillig. Men sedan den tiden sysselsatte han sig icke mera med den belletristiska kritiken, och jag hade fått det sista offentliga ordet af honom. En dag, då jag icke mera väntade honom, kom han likväl, och sedan dess infann han sig ibland. Jag förstod så väl att hans stora teaterdröm på fullt allvar vaknat. Han hade nu så mycket att dela sin verksamhet åt. Sedan jag i januari 1841 inträdt i mitt giftermål, kom Lindebergs umgänge på stadig fot, mig ständigt till stort gagn, och när han nu förnyade sin middagsbjudning, kunde Thomson naturligtvis ingenting säga, och jag fick ändtligen det nöjet att lära känna herr Hierta och de, som Thomson kallade dem, så rysligt farliga herrarne i Aftonbladet. Framdeles, då vi sjelfva fullt bestämde om hvilka vi borde få se och icke se vid våra enkla tillställningar, hade vi flera gånger nöjet att helsa Hierta, redaktören af Aftonbladet, och Dalman, redaktören af Dagligt Allehanda, bland våra gäster, hvilka aldrig, i trångsint beräkning, skildes genom politiska och sociala åsigter. Alla färger förliktes förtroligt och belåtet under några timmar. Der sutto två personer i en högst animerad konversation i ett afsides soffhörn för sig sjelfva, för att kanske följande dag skrifva de skarpaste repliker mot hvarandra. Sällskapslifvet fick färg, just genom att icke se på någon. Det är alltid uppfriskande att få mötas på neutral mark, och det är blott småsinnet, som bär sina opinioner med sig i fickan bort. Den tiden var emellertid mycket stora skiljaktigheter i tendenserna inom alla sferer. Från medlet af trettiotalet till långt fram på fyratiotalet gick ju en oerhörd rörelse genom tidningslifvet. De stora frågorna i ledande artiklar uppammade en sådan djerf polemiklitteratur, att det då hörde till ordningen för dagen att anfalla personligheten och ej sky någonting. Nu för tiden, då tidningarne, efter flere af de magtpåliggande reformernas slut, föra ett så humant språk i alla frågor, skulle sådant väcka skandal. Men då lefde man liksom under belägringstillstånd, fast det fiendtliga lägret ej låg utanför staden.
Då nu med de ofvannämnda båda företagen, eller inrättande af båtled från Östmarks kyrka till närheten af Thorsby bruk och sjön Frykens strand samt vägbyggnaden från Östmarks kyrka till Kajkelandstorp eller dess närhet vid Norska gränsen afser en sammanhängande kommunikationsled genom Fryksdalen och Östmarks socken af Fryksdals ölre tingslag till Grue socken af Hedemarks arnt i Norrige; då öppnandet af en dylik led varit i många år efterlängtad af berörda orters gränsboar, som, oaktadt svårigheterna att sammanträffa, likväl ej sällan med hvarandra kommit i beröring, och då så väl båtleden som vägen, måst icke allenast, efter hvad Konungens Befallningshafvande i länet och vederbörande domstol derom yttrat, blifva lör ortens innevånare af stort gagn, utan äfven medföra nytta Motioner i B onde-Ståndet 1862. 703 för gränsboarne i Norrige, hvarigenom vågbyggnaden ofelbart kommer alt fortsättas från gränsen till annan väg i landet, och sålunda förena Gloramedalen i Norrige med Fryksdalen i Sverige, och för hvilket ändamål anslag, såväl af Kongl. Proposition som ock af särskilda ansökningar, begärts af Norriges nu pågående Stortbing; så föreslår och anhåller jag alt Rikets Ständer måtte bevilja: dels ett anslag af 68,019 R:dr R:mt lill anläggande af båikd emellan sjöarne Kläggen, Flaten och Kilen uti Fryksdals öfre tingslag, enligt det af Chefen lör vestra vägoch valtenbyggnads-distriktet den 18 innevarande November månad upprättade förslag, och med vilkor alt de, som tecknat sig lill deltagande i kostnaden för arbetet, åtaga sig och ställa säkerhet för detsammas utförande inom viss tid; dels ock att anslag till vägbyggnad emellan Östmarks kyrka och Kajkelandstorp eller dess närhet vid Norska gränsen, enligt det af Kapitenen Palm år 1858 upprättade förslag, med 55,598 R:dr R:mt, utgörande två tredjedelar af det i förslaget beräknade kostnadsbeloppet, under vilkor att Fryksdals härads öfra tingslags vågbyggnadsskyldige deremot inom viss tid utföra arbetet.
Behållningar och Fordringar År 1834. 3,256: n. 6. År 18 35. 6,027: g. - Inkomst: Af Kongl. Stats-Contoret anordnadt An viste Byggnads-Medel af Extra Stats-Anslaget Försäljnings-Medel Credit. Balance från föregående året: Skuld 1,354: Utgifter hafva tillsammans utgjort 56,881:36. s. 32,719: 3. 11- Balance till påföljande året: Behållningar och Fordringar 6,027: 6. - 4,278: fi. 11- S u m m a 64,262: 42. 8. 36,997: i ö ▼i Revisorerne, som vid desse räkenskaper icke funnit något alt erinra, anse sig derjemte böra vitsorda, att vid de under åren 1834 och 1835 verkställde byggnader och reparationer en ändamålenlig hushållning och noggranhet funnits iakttagen. Garnisons-Sjukims-Byggiiadeii. Sedan denna byggnad under loppet af år 1834 blifvit fullbordad, liar endast för detta år Redogörelse öfver användandet af Byggnadsanslaget från sjukhus-Byggnads-Comiten till Kongl. Kammar-Rätten ingått och derstädes reviderats; utvisande berörde Redogörelse följande förhållande: Balance från föregående året: Behållning Inkomst : Från Kongl. Stats-Contoret å Extra Stats Anslaget . 10,000: Af Öfver-Intendents-Embetet återbetalt för skott 473:i3,io. 10,473; 13.10. Summa 11,949: 38. ii. Credit. Utgift: Till fullbordande af Nya Garnisons-Sjukhuset 11,623:14. — Lefver erin g: Till Kongl. Stats-Contoret 326: 24. il. Summa 11,949:38.11.
För att [rågan om Discont utredningen andt - Den 2 Juli. - i $ ligen måtte ernå ett constitutionnelt slut, och hufvudföremålet för Rikets Ständers sammanl*omst till denna så långvariga Urtima Riksdag vara, när de åtskiljas, i sjelfva verket och finaliter afgjordt, måste således denna procedure ofelbart för 6ig gå j och att, hvad på annat sätt beslutes, hemställes till Kongl. Maj:t och af Kongl. Maj:t fastställes, medför, enligt Regeringsformen, platt intet resultat, åtmindstone ej det orubbliga beståndet af den beslutna Discont-utrednings-methoden , sorn varit åsyftad. Hvar och en som finner denna method lända sig till förfång, har sin rättighet qvar att genom åtgärder i laglig väg göra beslutet derom emot sig kraftlöst, och saken förblifver derigenom i ändå mera oafgjordt skick, än om Kongl. Maj:t på ordentligt sätt tillkännagifva sitt afslag å Riksens Ständers förslag till lagförändring j ty då vore åtmin. stone säkert, att denna oftanämnde Discontutredningsmethod icke kunde användas, utan att Riksens Ständer, ännu församlade, antingen måste öfvergifva all tanka att befatta sig dermed, eller ock antaga andra, med hvar och ens lagliga pretentioner öfverensstämmande, och derigenom , utan lagförändring, säkert verkställbara grunder. Jag hemställer, i grund af allt detta, till Höglofl. Ridderskapets och Adelns pröfning, om det icke vore lämpligt att ändteligen vidtaga något constitutionnelt steg, för att komma i en ofelbar erfarenhet utaf, huruvida vi vid denna Riksdag verkeligen uträttat något, i6 Den 2 Jidii. eller intet; och anhåller att, i händelse återremiss beviljas , detta mitt anförande må lå åtfölja den, men eljest anses såsom en med saken uti omedelbart sammanhang stående ny motion, som torde till samma Utskott iå remitteras. Friherre Cederström, Jacob:
Slutligen blef Capri-engelsmannen så elektriserad, att äfven han rusade upp och instämde i sangen. Skratt, stoj, munterhet rådde, till dess slutligen föredraget slutade under åhörarnes bravorop. Musiken dämpades nu. Från dur öfvergick den till moll. Fakinen, som var en framstående talang i pantomimen, började att vackla fram och åter, som om han varit drucken eller sjuk. Plötsligt föll han till marken, död. Två af sångarne trädde nu fram, sjungande en munter visa, men ryggade hastigt tillbaka, när de fingo se den på marken utsträckta kroppen. De gjorde hastigt korstecknet, men beslöto sig slutligen under ett sorgset tremolando, för att undersöka om lifvet verkligen flytt. Sedan de öfvertygat sig att så var händelsen, uppstämde de en klagosång och började att gräfva en inbillad graf. Sedan togo de den döde under ett dystert adagio i benen och axlarne samt började att ringa med honom fram och åter, under det att de härmade klockorna: bing, bång, bing, bång. Men vid en hastig vändning råkade de att tappa sin börda i marken. Med ett skutt, som kunnat hedra en pajazzo, rusade nu den förmente döde upp och började att med gester och ord anklaga de båda barmhertige samariterne att hafva velat råna och mörda honom. Den trio, som nu följde, väckte ohejdad munterhet, och slutet blef en den allra vildaste försoningsdans, i hvilken en klumpig nordbo icke ens skulle kunna hafva deltagit, äfven om en stor förmögenhet blifvit hans belöning. Men skymningen blef allt djupare, klostergården lockade allt mer. Bland pelarraderna smög en ensam munkgestalt, de engelska artisternas modell, men som här såg ut som en ande, sprungen upp ur jorden; i hvarje vrå hviskades ett sakta ave; den gamla klockan kallade ännu en gång till bön — i fantasiens verld. Skrattet och skämtet dogo ut så småningom. Det gamla klosterlifvet hade trängt ut det nya. S:ta Rosalies kapell. Ett julminne från Palermo.
Den slutliga anmälan, jemte åberopad tabell, lades till handlingarne. S. D. Sedan Borgare-Ståndet, i sammanhang med 41 punkten af Statsutskottets Utlåtande N:o 158, företagit en fgenom Hedervärda Bonde-Ståndets Protokolls-utdrag den 3 dennes meddelad inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att instämma i Bonde-Ståndets i denna fråga lättade beslut, men Borgare-Ståndet bifallit berörda punkt af Utlåtandet, lades Bönde-Ståndets ömförmälda Protokolls-utdrag till handlingarne. Frän Reden. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos följande af de respektive Med-Standen Bonde-Ståndet gjorda inbjudningar i fråga om nedannämnde punkter af Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 148, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvud-tilel: Af Uöglofliga Ridder skåpet och, Adeln, genom Protokolls-utdrag N:o 474. l:o. Angående 54 punkten å sidd. 55 och 56 al Utlåtandet. Inbjudningen antogs; samt 2:o. Rörande 46 punkten, litt. b. och c., hvilka inbjudningar afslogos. bih. till R. St. Af Högvördiga Preste-Sländet, genom Protokolls-utdrag N:is 409 och 421. l:o. i fråga om den del af 52 punkten, som rörer anslag till pa>,- dagogierna. Inbjudningen antogs såväl hvad angick del tillstyrkta reservations-anslagets förhöjande från 20,000 R:dr till 50,000 R:dr Riksmynt, som äfven i fråga om det föreslagna tillägget efter orden: ”löneförbättring åt lärare vid”, af orden: ”äfvensom utvidgning a/’”. 2:o. Angående staden Lidköpings upptagande bland de städer, för hvilkas skolor blifvit å stat uppförda 1 Rektor och 1 Kollega. Inbjudningen antogs. 5:o. Rörande den del af 52 punkten, som anginge skolan i Piteå; samt 4:o.
Commissariat, hos Banco-Fullmägtige förehafdt d. 18 Januarii 1827, har fråga blifvit väckt, örn rätta fördelningen af de Böter, sorn vid ÖfverAssigneringar i Wexel-Banken skola affordras Assignanterne, (ill ett sarrimanlagdt belopp af 2 proc. å den summa, hvilken i dylika fall blifvit till utbetalande arivisad, utöfver Assignantens i Banken ägande behållning den dag Assignalionon presenteras. På grund af de förhållanden, som uti Coinmissar iatets Memorial äro omständel 1 gen ut - 64 Berättelse utredde, finna Banco-Fullmägtige allt skäl till så beskaffadt stadgande: att Böterne för Assignering utöfver ägande avance, härefter må gå till treskiftes i lika delar, emellan Wexel-BancoKarnereraren (Beslagaren), Straff-Conto (Banken eller Sakägaren), och Armbösse-Conto (de Fattige). Hvad den serskilda bestämmelsen af de på Straffoch Armbösse-Räkningarne innestående Medel beträffar, sä 6ynes, enligt samma grund, äfven kunna antagas, att de förre ursprungligen äro att betrakta såsom en Bankens egen tillhörighet och Extra Inkomst, de sednare åter såsom ett Depositum, hvilket till förmån för de fattige skall tillhandahållas och disponeras. Förflutna tiders handlingar visa dock, att denne skillnad, om ock från början uppgjord, tidtals icke lärer varit känd och iakttagen, emedan anordningar ad pios usus, dels af Fullrnägtige, dels af Commissariatet, hafva ägt rum, ömsom å båda räkningarne. Det ankommer på Höglofl. Banco-Utskottet, att nu och för framtiden till efterrättelse meddela sådane bestämda föreskrifter, som i ena och andra hänseendet må finnas lämpeligast. §. 17.
Motionären anför: att »varutransporten ä denna bätled kan med wisthet beräknas till 4L,ooo Skeppp:d Tackjern, Malm och Stängjern, utom en nära lika quantitet Spannemäl och Bictualiewaror; att Medes denna warutransport, som nu mäste emellan Sjöarne werkställas landwägen, och ofta wid blida wintrar är i högsta grad beswärlig, kostsam och osäker, otwifwelaktigt kan ersatta kostnaden af en större anläggning för transportens underlättande; att undersökningar blifwit dels pä ortens dels pä allmän bekostnad werkställde, som wisa bädc möjligheten och förmänerne as ett sadant företag, samt att en subskription för ändamälets »vinnande redan »varit öppnad och med framgäng fortsatt under det hopp, att wid innewarande Riksmöte för detta »vigtiga ärende kunna ut»verka Rikets H. St:rs ätanka och beskydd. Motionären tillstyrker i öfrigt Strömrensningsanflagets fortfarande. Lars kricssou frän Gefleborgs Län, hwilken anhäller, att Strömrensningsmedel mätte anfläs till förekommande af den högst betydliga stada, som Ljusne-elfwens öfwersivämnizlgar inom Helsingland ärligen ästadkouuna, och upp, gifwcr, att i Bollnäs och Humbo Socknar ej mindre äv »L stora byars »nesta och bästa äkerjord samt större delen I.XXII Stats-, B:cosamt A. Besw. o. Ekon. af Segerstads Socken ej fallan öfrverswSmmas; att derwid hela ffördar stnndom blifwa totalt förstörde; samt art det onda ökas är frän är derigenom, att floden bortför matjorden och gödningsämnena.
Rikets Ständer medgifva, att nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må för sådant ändamål användas, dock under förbehåll, att Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embetsoch tjenstemän, dels ock slutligen uttrycka den åsigt, att alla frågor om tjenstetillsättningar, transporter och afsked samt åtal rörande fel eller försummelse i tjensten, för så vidt krigsförvaltningens egna tjenstemän angår, bör af Embetena vid gemensamma sammanträden afgöras», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. nntagesi (lista alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut; (2:dra alternativet) Preste-Ståndets beslut. Stockholm den 5 November 1863. !lih. lill II. St. I N:o 220. Ack. till Exp.-Utek. den 6 Nov. 1863, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till stadgatiden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående de under nuvarande riksdag på nämnde Kontor anvisade statsutgifter, äfvensom angående de för jernvägsbyggnader beviljade anslag och lån samt om anskaffande af dertill nödiga medel. (R. A.) Vid uppgörandet af bilagda förslag till de stadganden uti Riksgälds kontorets reglemente, hvilka afse de utaf Rikets nu församlade Ständer beviljade tillfälliga statsutgifter, som blifvit anvisade att från nämnde kontor utgå, har Utskottet ansett sig böra i en särskild underafdelning upptaga de vid denna riksdag för jernvägsbyggnaderna beviljade anslag och lån samt föreskrifterna om sättet för anskaffande af dertill nödiga medel, helst dessa icke ingå i Riksgälds kontorets vanliga hufvudbok, utan i en särskild räkenskap redovisas.
Banko; hvarefter och sedan Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet denna hemställan bifallit och de öfriga Riks-Stånden återremitterat ornförmälda utlåtande, Utskottet, genom Memorialet N:o 54, jemte besvarande af återremissen, fortsatte det förra tillstyrkandet. Och som, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag af den 5:e och 9:e dennes, Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet vidblifvit det förut i frågan fattade beslut; men Presteoch Borgare-Stånden deremot förordnat, att ifråga - Banko-Utskottets Memorial, M 64. 3 varande skuld, såväl till kapital som ränta, må eftergifvas och afskrifvas; får Utskottet inbjuda sistnämnda tvänne Riks-Stånd, att biträda det beslut, hvaruti de öfriga Riks-Stånden stadnat; samt i fall denna inbjudning icke af någotdera RiksStåndet antages, härigenom föreslå följande voteringsproposition för frågans afgörande genom förstärkt Banko-Utskott: Den, som anser, att räntan å de trenne lån, hvarför f. d. Handlanden M. J. Bergelins sterbhusdelegare hos Banko-Diskontverket häfta, må eftergifvas och afskrifvas, under vilkor, att bemälde sterbhusdelegare, inom sex månader efter erhållen del af beslutet härom, till Banko-Diskontverket inbetala meraberörda låns nuvarande kapital-återstod, med tillsammans 432 R:dr 8 sk. Banko, röstar Ja, den, det ej vill, Nej-, Vinner Nej, kommer den skuld, hvarför bemälde sterbhusdelegare till BankoDiskontverket häfta, att så väl till kapital som ränta eftergifvas och afskrifvas. Stockholm den 13 Juli 1831. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 18S1. Banko-Utskottets Utlåtande, Jtä 65. 1 Jl° 65.
Nedanstående fordringar skola, efter 17 kapitlet 7 § andra punkten Handels-Balken, och sins emellan efter den ordning, hvari de här nedan förekomma, njuta betalning ur fartyget och bruttofrakten af den resa, hvarunder fordringarne uppstått, nemligen: l:o. befälhafvarens och besättningens hyror; 2:o. fartygets haveribidrag, lån, som befälhafvare på bodmeri tagit och fordringar för de till fartygets behof enligt § 42 försålda andelar af lasten: 3:o. öfriga fordringar, för hvilka rederiet häftar endast med fartyg och frakt; 4:o. de af redarne för hvarandra gjorda förskott eller upptagna lån, sorn i § 7 omförmälas. De här upptagna förmånsrätter till fartyg och frakt upphöra, derest de ej göras gällande genom stämning eller lagsökning inom sex månader från fartygets ankomst till den Svenska hamu, der, efter fullbordan af den resa, under hvilken fordran uppstått, slutlig lossning verkställes. § 276. Af de i föregående § under 1, 3 och 4 omförmälda fordringar skola de, hvilka äro upptagna under samma nummer, njuta lika rätt, när de uppstått under 78 ExpeditionsUIs kullets Förslag till under d. Skrifvelse. N:o 16 4. gamma resa. Fordringar, hvilka äro under 2 upptagna, skola njuta lika rätt, när de uppstått i samma hamn, för samma olycka och under samma resa; eljest håfve af dessa fordringar, när de uppstått under samma resa, den yngre företräde framför den äldre. Hafva nu sagde fordringar uppstått under olika resor, skola de under en sednare resa uppkomna, i den ordning sig emellan, som ofvan stadgas, njuta företräde framför alla dem, som härleda sig från en tidigare resa; dock bibehålla befälhafvare och besättning sin förmånsrätt för all ogulden hyra, som härrör Irån det sista förhyringskontraktet. § 277. Försäljes hela fartyget utmätningsvis, eller på sätt i § 47 omförmäles, upphör för ofvantiämnde fordringsegare pantoch förmånsrätt till fartyget; i stället håfve fordringsegaren enahanda rätt till köpeskillingen. § 278.
O c h allt detta har jag K l a s att tacka för, men söta, älskade Nini, tala ej om det för h o n o m; ty fastän han är den allra raraste af äkta män, gäller ändå alltid det gamla ordspråket, du m i n n s: Stryk ej katten på ryggen, ty då. etc. wi Q Ha 1895 läsningen af alla ämnar förkunna. de råd o c h föreskrifter jag » M e d huden börjar o c h slutar vårt kroppsliga jag, här utkämpas den kamp för lifvet mot yttervärlden o c h det s. k. klimatet, hvilken börjar med vårt första, stora luftbad v i d inträdet i lifvet o c h vår första högljudda protest till skydd för vårt omildt berörda skinn. V i älska n o g alla detta skinn o c h äro ofta rädda om det, men få äro de, som rätt förstå, hvilken kostbar klenod en sund o c h frisk hud är. Den ofördärfvade instinkten fattar ofta detta riktigare än den missledda reflektionen, som här mången gång famlar i villfarelse. Se bara, huru den späda lilla ungen strålar af njutning, då hans frigjorda, blottade hud fårdricka luft, värme o c h sol eller öfverspolas i ett ljumt bad, o c h ingen öm mor är okunnig om badets o c h tvagningens välsignelse för den lilles hälsa, men hvad vikt fäster h o n själf månne vid skötseln af sin egen h u d. » Hudens särskilda beståndsdelar hafva i de föregående artiklarne skildrats o c h till dem vill jag ej nu återkomma. M e n clet fenomen, som vi i dagligt tal kalla svettning, måste jag här något närmare beröra. Svcttkörtlarne i läderhuden hafva en stor och egendomlig roll att fylla, g e n o m dem afsöndras nämligen vatten från blodet oupphörligen o c h stundligen i gasform, det är den process s o m på konstspråket kallas perspiration £; er den osynliga utdunstningen, mera sällan framkväller svetten i flytande form, som vi då bruka benämna transpiration.
Frågan är således endast om den större förlust, som genom nämnde Liqvidations - sätt kunde Panken tillskyndas, öfverväger de allmänna fördelar, hvilka deraf beredas. Denna förlust beror derpå, om, genom sålunda lättad liqvid, Disoonternes fordringar skulle'inflyta fortare, äil Stutsoch Banko-Utskottens Betänkanden. il6g genom den arliga inbetalning af ^:del, hvilken' är påräknad i den plan för Disconternes utredning, som af Utskotten är föreslagen, och att således Panken icke kunde som ersättning beräkna hela den ränte-vinst, som på återstående fordringar skulle under Utrednings-åren inflyta. Härvid får först märkas, att under den tid,' som förflutit sedan Disconterne upphört att full-' göra sine förbindelser, fordringarne icke influtit till betydligt större belopp, än de vanliga omsättnings-summorne, fastän hvarje Gäldenär dels: såsom hypoteque kunnat insätta Disconternes Sedlar, dels ägt att lagligen tvinga desse Verk till emottagande af sine Sedlar efter deras fulla värde, och att det således icke kan såsom säkert antagas, att Skulderne skulle inom en kort tid inflyta» det är äfven i sådant fall lätt för Panken, att genom ökande af sin Lanerörelse samma läntevinst på ett annat sätt återtaga:1 Ännu vigtigare är det skäl, att, då Panken efter öfvertagning af Disconterne ensam får vidkännas den förlust, som otvifvelaktigt uppkom-: mer genom en del Gäldenärers oförmögenhet,' att sine Skulder inbetala, skall denna förlust blifva minskad i samma mån , som inbetalning af lånen lättas och i motsatt förhållande ökas. Det är således högst sannolikt, att dennis följd ensam motväger den förmodade förlusten af räntevinst genom fordrlngarnes hastigare inflytande, utom det, att uppmärksamhet äfven' bör fästas pa de vådliga och förstörande följder, hvilka för flera Landsorter, samt i synnerhet för de till Disconterne låntagande JordäKihang till Riks-St. Brot. i$ij - tits. i:de Samt.
I händelse antingen någon af de genom Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-Stånden, hvar för sig, utsedde Direktörer och suppleanter vid Lånekontoren, eller Direktören jemte en suppleant af Bonde-Ståndet, eller ock begge suppleanterne af sistnämnda Riks-Stånd skulle, före nästa riksdags början, med döden afgå eller sättas ur tillfälle att detta uppdrag bestrida, förbålles på sätt vid riksdagen år 1829 blifvit förordnadt, så att den Lånekonlors-direktion, der sådan ledighet uppstått, derom gör anmälan hos Fullmägtige, derest den afgångne tillhört Ridderskapet och Adeln, Presteeller Borgare Stånden, samt hos Ståndets Kansli-direklion, om ledigheten yppats ibland Bonde-Ståndets ut - 6 Banko-Utskottets Memorial JV2 61. sedde ledamöter, hvarefter med val till ny sedde ledamöter, hvarefter med val till ny suppleant förhålles på sätt § (27) stadgar, suppleant förhålles på sätt § 27 stadgar. Blifver någon ledamot af RiksMom. 5. Blifver någon ledamot af RiksStånden för lungre tid än tre veckor hinStånden för längre tid än tre veckor hindrad att i Styrelsens sammankomster deltaga, drad alt i Direktionens sammankomster delinkallas i Styrelsen den för honom utsedde taga, inkallas i Direktionen den för honom suppleanten. utsedde suppleanten.