Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
F. von lil 4 1 138 — b. 14 Oct. b. 14 Oct. b. 14 Oct. a. 17 Oct. 152 20 Kreditiv, angående uppgift å utbetalningar från de till upprätthållande af Ilikets neutralitet m. m. anvisade 4 4 64 — a. a. 17 Juni a. a. 13 Juni a. a. 13 Juni a. a. 17 Juni. » angående de i § 63 Regeringsformen föreskrifna så kallade Stora och Lilla 4 1 282 — b. 3 Mars b. 2 Mars b. 3 Mars g. 2 Mars 256 14 Kreditivet för Manufaktur emes och Fabrikcrnes understödjande, se Banken. 168 Krigs-artiklar, om åtgärder för utfärdandet af nya, m. m 8 112 — b. 14 Oct. b. 14 Oct. b. 7 Oct. b. 14 Oct. Krigs-Uofrällen, om lönförbättring för civile embetsoch tjenstemän i 4 1 165 7 Dec. 2 Dec. b. 2 Dec. a. 7 Dec. I anledning af återremiss å detta förslag — 4 1 198 — a. a. 5 Jan. a. a. 5 Jan. a. a. 5 Jan. 1. b. 5 Jan. D:o af Bonde-ståndets Talmans vägran af proposition på bifall till samma förslag 3 61 — a. a. 5 Jan. a. a. 5 Jan. a. a. 4 Jan. a. a. 19 Dec. Bih. t. R. St. Proposit. ler Skrifvelser 03 p B 5' qq Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Kiks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. TT PL, PS crq w tt> 03 "g Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet.
För dessa aflöningar borde, på sätt Kongl. Majit föreslagit, i första rummet användas inkomsterna till allmänna beväringsfonden, hvilken, enligt Kongl. Majits nådiga Proposition, borde till detta ändamål afsättas, intill dess denna anordning träder i verket, och hvaraf årliga räntan torde kunna beräknas till 35,000 R:dr, och öfriga inkomster genom vapenöfningsfrihets-afgifter till omkring 100,000 Ridr, så att ytterligare erfordrades 400,000 Ridr. Detta belopp är visserligen ganska högt, men med afseende derpå: att det omedelbart tillgodokommer och sprides bland folket; att, äfven med tillägg af kostnaden för dessa beväringsskyldiges underhåll samt slitningen af mundering och gevär, den för arméen så nödiga första krigsförstärkningen af 25,000 man svårligen skulle kunna annorledes till ett jemförligt pris erhållas; att det frivilliga anmälandet berättigar till det antagande, att de, som sålunda anmäla sig, till följd af anlag eller fallenhet, skola blifva till krigstjenst mest passande; Bih. till R. St.
Unnej Bomullsoch Ylle-Fabriker 3 Läder-Garfverier j Masugnar3 och andelar deruti, hvilkas tillverkning försäljes; så vida de nemligen icke ingått i värdet jvf den egendom, hvarunder de höra. Messings-Bruk 3 Marmorbrott 3 Blyhartsoch Blyhvitts - Fabriker Bil. till Bevillnings-Utskottels Betänkande, N.o 12, 25 Oljeslageriet' j Papper s-Bruk , Porcelaines-Bruk j Puderoch Stärkelse-Bruk, Repslagerier , Rödfärgs-j Svafveloch Victriol-Briik, Dessutom erlägges af Dylta Bruk: för hvart skeppund Svafvel R:dr 36 sk. dito dito Victriol — ,8 för hvarje tunna Rödfärg 3 Salt-Rutffiner ings-B ruk Sill-salterier och Tran-kokerierj i hvilka någon rörelse drifves, Skedvattens-Fabriker, Socker-Bruk j Stäl-Ugnar j Stångjerns-Bruk , Säp-Brukj Tackjernsj Gjuterioch Reverber-XJgnar, Tegelbruk , Tobaks-Fabriker och Snus-Qvarnar Tobaks-Pip-Bruk j JFaxlj us-Fabriker Werkstäder > Mechaniska j Fictriol-Olj e-Fabriker Valsverk och Ätticke - Fabriker. §. 25. Öfriga Verk och Inrättningar, sorn till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktiga från de förra, utgöra Bevillning efter följande grunder: Ask C alcine r-Bruk j i tre Classer: Första Classen R:dr 20: — Andra dito 12: — Tredje dito .5: — De, som endast förrätta raffinering, äro från bevillning fria. Fahlu
Verkets tillgångar i Contant, fordringar, materialier och effecter, i Kohl, Tegel, LerFabrikationer och Lera, utgjorde den 3i December i833 149.368: 4’ 8, S;a B:co R:dr 592,934: 27, 6. Influtne medel genom Actierne uppgå till 257,171: 2. — Skuld 116,400; • 373,571: 2. ■ Skilnaden utgör den vinst eller behållning Verket under tiden lemnat med 2rq,?g3: ;>5, 6. Vidare: att den beräknade kostnaden af 120,000 Rdr har varit tillräcklig lill Verkets försättande i det skick det nu belinnes, men berörde summa, som Bolaget uppdrog åt Directioneu, att genom lån upptaga och hvarföre Kongl. Maj:t i Nåder täckts anslå den derföre belöpande räntan af 5 procent utaf Statsmedlen, bar på denna väg icke kunnat fyllas. De af Directionen lill detta belopp utgifne Obligationer hafva icke kunnat helänas; till ett större belopp än 64,000 Rdr, hvilka lill större delen utgjorts utaf några bland Bolagets egne medlemmar. Fyllnaden 06,001> Rdr Stats-Vts-ottets Utlåtande N;o i58. 3 har Directionen varit nödsakad upplåna på sin enskilda credit; och hvarföre hon till betäckande af räntan emottagit ett motsvarande belopp af Directionens Obligationer, för hvilka räntan godtgöres af StatsVerket. Utskottet erkänner, att upprätthållandet af Skånska StenkoldsVerket, såsom det enda i Riket, är af serdeles vigt för de större och betydligaste näringarne; men då statens tillgångar måste tillhandahållas för StatsVerhets behof, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka, att det begärda förlagslånet på desse tillgångar anvisas. Stockholm den i3 Junii 1834. Ank. till Exp. Utsk. den j3 Junii, Utlåtande j i anledning af Herr J.
§ 6 Av de som flyttas till rektorsklass fordras: 1: o att både i minne och begrep göra reda för hela katekesen. 2: o kunna redogöra för hela Bibliska Historien med tillhörande karta. 3: o kunna hela grammatiken med syntaxis i latin, ha genomläst minst halva Cornelius Nepos och någorlunda kunna skriva efter de enkla syntaktiska reglerna. 4: o att i grekiskan kunna de reguliera Paradigmata och de enklaste syntaktiska reglerna samt på svenska översätta och göra reda för konstruktionen av det stycke i läroboken, som tidigare blivit föredragen. 5: o att kunna rita och ha fullt fattat de enkla geometriska föremålen till förberedande av Euclidis läsning samt kunna räkna Quatuor Species i hela tal, sorter och bråk även med decimaler. 6: o att i geografin kunna redovisa på kartan alla världsdelarna efter deras naturliga beskrivning och indelning i länder, särskilt kartan över Palestina. 7: o i historien ha kännedom om de allmänna perioderna i kronologisk ordning samt kunna svenska historien efter en minnesbok. § 7 För att vinna inträde i gymnasium fordras 1: o att i teologin göra reda för det i rektorsklassen använda korta utdrag av den latinska teologiska läroboken. 2: o att i latin ha sådan övning i översättning att de säkert kan förstå meningen och med hjälp av lexikon kan återge den på svenska, göra reda för konstruktionen, äga färdighet i hela grammatiken, som de visar genom felfri skrivning efter de syntaktiska reglerna och allmänna grunder. 3: o att i grekiskan med hjälp av lexikon kunna översätta ur läroboken och fullständigt behärska den grammatik som är upptagen i läroboken. 4: o att kunna läsa hebreiska innantill och kunna paradigmata konjugationum. 5: o i matematik kunna med saker, satser och demonstrationer göra reda för första boken av Euclides Geometri samt räkna med full färdighet Quatuor Specis i hela tal, sorter och bråk, jämte enkel Regula de Tri och den del av proportionsläran som denna grundas på. 6: o i geografin känna efter Specialkartor Europas allmänna politiska indelning i stater samt deras huvudstäder och i övrigt märkvärdiga orter med särskild kännedom om Skandinavien även de enklaste begreppen om statskunskap samt de första elementerna i Gamla Geografien.
Dylike Gode Män kallas i Lagberedningens Förslag lill förut äberopade 28 Kap. Rättegängsbalken: »särskild nämnd» Dä vär gällande allmänna Process-lagstiftning saknar stadganden i detta ämne, lill hvilka i annat fall hiir kunnat hänvisas, blifvcr det nödigt att, med berörda 28 Kap. lill mönster, nägot utförligare i förevarande § sta.lga om Gode Männens väljande och befattning. Derest desse Gode Män endast hade ott afgifva elt utlåtande, som vid Underdomstolen kunde öfverklagas, vöre mähiinda de korta föroskriftcrne i 334 § tillräckliga; men jag hemställer, huruvida förhSIlandet är enahanda, dä, såsom här, ingen appell vore tillåten mot Gode Männens utslag.» § 335. Det anmärktes, att sednare punkten, såsom redan innefattad i förra punkten of denna §, borde utgå. Ex Protocollo Oscar David Egge - 52 Förslag till Sjölag. Med upphäfvnnde af Sjölagen den 12 Juni 1667, Kongl. Försäkringsoch Havprisladgan den 2 Oktober 17S0 samt hvad i öfrigt (innes föreskrifvet och emot hvad i denna lag innehållas stridande är, stadgas sorn följer: Om Fartygs byggande och försäljning deraf. § i Later någon bygga fartyg, ege han att å detsamma anställa tre besigtningar, den. första, när del är fulltimrädt eller, i fråga om jernfarlvg, åtminstone spantsatt, den andra, när det är färdigt att gå af stapeln, den tredje, när det såsom biloch bolfärdigt skall aflemnas. Företager han ej besigtning inom fjorton dagar från det vaifscgarc eller byggmästare tillsagt tiden för besigtningens verkställande vara inne, må byggnaden för denna orsak ej uppehållas. § 2. Sådan besigtning skal! verkställas af sakkunnige män, af hvilka parlernc välja en hvardera oell den tredje utses af Rätten.
Då hvarje Sedelhafvare anses i Banquen hafva insatt sitt Capital (hvilket äfven sjelfva BancoSedeln intygar), men han i Banquen ej derföre i flera års tid fått annan valuta än nytt papper i stället för utslitet, och i allmänna rörelsen knappt halfva suraman, om han velat förvandla sina Sedlar 1 redbarheter, samt alia slags varupris stigit i samma förhållande med Sedelmassan, föijer derutaf, att den laglydige, som utlånat sitt Capital till 6 p'ocent , och den obemedlade som nödgats lefva af sin lön, pension eller arbetsförtjenst, pnder den tid Banquen varit tillstängd för SpecieMynts vexling, förlorat, den förre sitt halfva interesse och elen senare sitt halfva Capital. Detta är att anse som en hård beskattning, högst kännbar i anseende tili sin dryghet, och i synnerhet förderflig af de orsaker, att den ej riktat Staten , att den endast drabbat den laglydige och behöfvande, samt således blifvit en källa till uselhet , procenterier och banqueroutier. De som kunnat lägga räntan till Capitalet och under tiden lefvat af andra tillgångar, äro de enda , som egentligen ingen ting förlorat, men deras antal är i alla fall för ringa emot de lidandes. Ett sådant ( tillstånd , som redan varat i många ar , har naturligtvis danat en fruktan och ett misstro, ende, som slagit för djupa rötter, för att hastigt kunna utplånas, annat än genom krafti - Den 2 Jannani. i. 41 ga och tydliga utvägar, så att Folket ej mera bshöfver tro, utan blott se. Med fullkomligt erkännande af otillräckligh ten utaf egna insigter, vågar jag fördenskull, endast lifvad af nit iör det allmänna bä^ta, till mera kunnigas granskning och skärskådande, framställa följande förslag: 1:0 Det hemlighets system®, som hittills legat till grund för Banquens förvaltning, måtte, enligt min öfvertygelse, genast upphöra. Kongl.
För öfrigt, och enär omständigheterne oundgängligen fordra återkallelse eller förändring af något oeconorniskt stadgande, anse Riksens Ständer i synnerhet angeläget, att verkställigheten af en sidan åtgärd må fördröjas intill en viss tid, efter det den nya Författningen blifvit tili allmän efterlefnad kungjord; ty de, som på beståndet af den upphäfna eller ändrade Förordningen grundat deras handels-specuiation, skola eljest, utan eget förvållande, blottställas för oberäkneliga förluster, samt afskräckas från alia företag af mera ■vidsträckt omfattning och för hvilkas utförande längre tid erfordras. Ett skadligt aflynande uti handel och rörelse samt i öfrige näringsgrenar, som med hvarandra ega ett afgjordt, ehuru mer eller mindre direct, samband, måste följaktligen ofelbart inträffa. Hos E. K. M., som lättast är i tillfälle, att fästa en Nådig uppmärksamhet på alla de särskilda omständigheter, sorn vid afgörandet af ofvanberörde fråga böra komma i heräkning, få alltså Riksens Ständer i underd. anhålla, att, då oeconomiska .Författningar i allmänhet hädanefter Underdåniga Skrif velter. S17 utfärdas, E. K, M. täcktes i Nåder bestämma tiden till verkställighet af hvarje sådan Författning, så långt efter utfärdandet, att den handlande eller näringsidkaren uti möjligaste måtto undgår de förluster, sorn genom en alltför hastigt vidtagande verkan deraf kunna honom drabba. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. n Julii 1823. Preste-Ståndec d. 12 —- Borgare-Ståndet d. 12 •— •—• BondeStåndet d.12 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande Stats-Verkets tillstånd och behofj under Riks-Stalens Första Hufvud-Tit el. S. A. K. 11/. Tv. M. har i Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, jemte öfverlemnande af E. K.
Det är af erfarenheten bestyrkt, alt sjukvården vid nyssnämnda bruk lidit och än vidare skall komma att lida, om icke en läkare der blir på ett stabelt sätt fästad; ty det hittills vidtagna arrangementet alt erläg.ga viss betalning för hvarje särskildt sjukbesök har visat sig besvärligt ulan att uppfylla ändamålet alt fästa en skicklig läkare vid orten. Beviljas deremot 4oo r:dr, så blir bankstyrelsen i tillfälle att bibehålla eller anskaffa pålitliga och skickliga läkare. Jag tillstyrker alltså, att R. o. Ad., med underkännande af detta BancoUtsk:s utlåt. måtte detsamma till Utsk. återremittera. Frih. Cederström, Jacob: Jag skulle med den sista talaren instämma, i händelse jag kunde anse behöfligt att läkare två gånger i veckan opåkalladt skall infinna sig vid bruket, utom det att alltid hörsamma kallelse att sig derstädes inställa, till följd af inträffande sjukdomsfall. Jag anser nemi. den förstnämnda föreskriften öfverflödig, och att, a5 H. u 8a Den 8 M n j e. m. om sådana läkarebesök vid Tumba bruk skola beredas genom 4°° ,:dr i stället för 2Öo r:dr, man gjort en onödig sak, som endast komme att belasta de vid Fittja gästgifvaregård skjutsskyldige med ytterligare skjutsande af den der doctorn, som skall resa häremellan och Tumba bruk jemnt och beständigt. Vare det nog om han påkallad sig derstädes infinner. Jag tror att man kan bifalla betänkandet. Hr Rosenblad, Bernh., uppläste följande: En längre tids erfarenhet rör:de svårigheten för fullmäktige att få en skicklig och pålitlig läkare vid Tumba för de nu utgående lönevillkor, föranlät fullmäktige alt understödja en af d. v. bruksläkaren iios BancoUtsk. gjord ansökan om löneförhöjning, hvarvid fullmäktige äfven föreslogo att ställa lönevillkoren på ett mera ändamålsenligt sätt.
Skulle icke Allmän O ^ heten, ehuru för‘detta tillfälle utan alp skäl, kunna misstänka de personer, som vackt en sådan fråga, för att hafva sökt ställa sig in? och hvem vill väl misstänkas för att vara lycksökare? Kan Hans Majt dessutom veta hvad Han till Sin Hofhållning från det med oss förenade bemödandet kan påräkna? Och på hvad grund kan väl i sådant förhållande verkliga behofvet bestämmas ? Grefve Mörner, Adolph Göran, utbad sig få erinra, att när proposition i ett sådant ämne, som ifrågavarande, väcktes inom Stånden I stället atf komma ifrån Konungen, lemnades derigenom mera latitude för öfverläggningen, och det borde derföre anses som en delicatesse af Konungen att icke sjelf väcka en sådan frå - 52 -Dr» 3 Juni. ga; ehuru mycket förtroende gifves emellan Konung ocn tolk, vore likväl tor den förra mindre angenämt att framvälla en begäran tor egen läkning, och att äska sådant, nar saken redan är a bine, vore ätmindstone öfverflödigt. Det vore ej svart att sluta till otillräcklgjieten uta! anslags umman tor Hof hållningen , då man betänker, huru alta varu pr s r stigit sedan 1809, och att det anslag, soia då bevdjides, var med något öfver 10 o o R dr mindie an det hela af det som f. d. Konungen för sitt Hof förut hade. Anledning att förutsätta personliga afsigter hos deni som gjorde en adan proposiiion, syntes icke vara för handen, äfvensom in>n kunde vara siker, att dermed ingenting vinnes. I alia fall vore Rikets Ständer ig noin närvarande sakens skick mera än igenom någon annan lorm i till fälle att obehindradt inräua sitt beslut efter pröfningvn af bchofven och at tillgångarna.
Om en del af Riddarhusets medlemmar, som det ålåg att befullmägtjga en af sina Bånkmån till val af de personer, hvilka i Ridderskapets och Adelns namn åga att bilda Utskotten, trott, att den Ministeriella person som de ågde den äran, att ha lill Bånkkamerat, kunde göra så mycket större anspråk på bevis af enskildt förtroende, som Lagstiftaren i Allmän-r het ansett honom jäfvig i frågor, der bans gagn eller skada, såsom redovisande och ansvarig, kunde komma i fråga. Om denna ministeri «lla person, i den förmodan kanske att oppositionen, eller att personlig fiensksp icke heljer skulle vara inactiv, ansåg sig icke behöfva försaka en fördel, som slumpen bjöd honom, så bevisar detta allt blott huru lått man under vissa yttre förhållanden kan antaga vanor, som man har svårt att skilja sig vid, ehuru åter förflyttad ilion* en högre krets. Inom en högre krets föreställer jag piig att hvarje Riksens Ständers medlem känner sig åter förflyttad , då han infunnit sig till denna Lagtima Riksdag, den första efter Consfitutionens införande. Likasom då, låra opknu Svenska Folkets representanter vilja hälsas för Landets Fäder och Vise, samt förtjena denna ära. Peli jag föreställer mig att det år att handla i enlighet med den anda, som deraf ovillkorligen våckes, att göra sig redo för hvad Lagstiftaren förstått med RiksdagsOrdningens 41 §.' Denna §. säger: Ståndens plena må Sä te och 6tåmma icke förnekas de i denne nämnde högste ansvarige Embetsmån.’? Den slutsats synes kunna dragas af detta stadgande: att utom Ståndens plena, Såte och Stämma mäste dem förnekas. _ Men Ridderskapets och Adelns 5o Herrar Bänkman, valde och delege. rade ur plenum, utgörande kanske cn tiondedel af Rikets till Allmän Riksdag församlade Ridderskap och Adel, år d»t detsamma, sorn Ridderskåpets och Adelns plenum; och kunna Ministrarne anse» berättigade, att bland dem intaga
I den år 1815 utkomna ChartasSigillatasFörfattningen har vid upprättandet af dea Tariff, hvarefter Prima-vexlar böra med stämpladt Papper förses, en Golumn för SilfverRubler väl blifvit utförd men ingen numeraire deri intagen, och har derföre Utskottet i dess Project infört en dylik Classification, grundad derpå, att 150 SilfverRubler motsvara loo R:dr Hamburger Banco ; äfvensom mera bestämda föreskrifter blifvit lernnade rörande stämpladt Papper till de Utländske Vexlar, som här i Riket försäljas. 15:0 Samma skäl, som förmått Utskottet att föreslå ändring i Progressionen vid Charteringen af SkuldeBref, hafva äfven föranledt närmare granskning och rättelse i Redactionen af 18 och 19 §. §. i 18x5 års Nådiga Förordning rörande KöpeBytesoch Faste-Brefs beläggande med ChartaSigillata utan att likväl derigenom i det bifogade Projectet skett någon ändring i afseende på hvarken den lägsta afgif - BevillningsUtsk. Betänkanden. 55 ten, eller den i förhållande till Köpesumman fortgående högre afgiften. 16:0 Den otydlighet, sorn möjligen kunnat af ordställningen i 1815 års Kongl. Författnings 20 §. 2 Mom. uppstå i afseende på Testamentens beläggande med stämpladt Papper , och den Kongl. Maj:t sökt förekomma genom Dess Nådiga Kungörelse ar den 8:de November i8i5> som lemnar närmare föreskrifter i dessa ämnen , anser Utskottet sig hafva undanröjt derigenom, att , i det afgifna Projectet ordet uppvisandet blifvit infördt i stället för det förr begagnade uttrycket : upprättandet. 17:0
Syn underkastade vägar, med utsättande af hvarje Hemmans särskilda lott deraf, och , å den andra, de grushemtnings-ställen, hvarifrån tjenlig vägfyll - 52 Underdåniga Skrifvthefi nåd till hvarje sadan lott skulle tagast att sådant Förslag, sedan det om hösten blifvit upp11 rättadt, borde, före årets slut, kungöras i alla kyrkor inom det ifrågavarande districtet, med kallelse till så väl jordegare, som väghållare, hvilkas rätt kunde derunder bero, att, vid nästpå-» följande Vinter-Ting, deröfver höras; att Här rads-Rätten vid berörde Ting egde draga försorg om ett sådant hörande, samt att , efter anställd undersökning om förhållandet, bestämma så väl rättigheten till grustägt för hvarje väghållare, som den ersättning, hvilken borde jordegaren tillkomma i de fall, då antingen sjelfva grustägten eller vägs begagnande till dess afhemtning kunde förorsaka honom någon afsakr nåd eller olägenhet: att missnöje med HäradsRätts beslut i sådane mål finge i vanlig Domstolsväg fullföljas, men likväl tvenne
Jag yrkar derföre, utan att yttra mig efver den summa, som bör anses tillräcklig för Riksg.eonBs behof; att man må borttaga alla band, som hindra full - Den 9 Mari f. m. mägtige att på sitt ansvar upptaga lån mot de vilkor, fullmägtige anse lämpligast. Frih. Cederström, Jac.: Jag har redan förut instämt med Hr Lagerhjelm i dess åsigt, och jag gör del äfven nu, med anhållan att få utveckla motiverna dertill. Hr Laser O hjelms förslag, att Riksg.cont. bör skaffa sig ett creditiv och derpå grunda obligationers utfärdande mot 3 proets ränta och kort betalningstid, visar sig så synbarligen skola lyckas, att något tvifvel derom icke kan uppstå, emedan de penningar, som på detta sätt lemnäs lill Riksg.cont., återfås löpande med ränta, hvilket skulle göra dem begärligare än sjelfva baneosedlarna. Att rörelsecapitalet derigenom skulle okas med ett slags mynt, som ingalunda vore skadligt, utan tvärtom nyttigt, är också tydligt. Riksg.cont. skulle på detta sätt inom kort kunna inlösa alla sina 5 proets obligationer mot andra med 3 proc., och i samma mån dessa blefvo begärliga, skulle man få se insättningar ske mot erläggande af i ä i| proc. blott för att få dem. Allt detta är således fördelar af förslaget, som dessutom sätter R. St. i tillfälle att betrygga Riksg.contrs ställning, ulan rubbning af det redan fattade beslutet att icke upplåna root nedsatt capital. Af lika mycken vigt, som det är alt icke rubba ett fattadt beslut, lika vigtigt är att icke inskränka föreskrifterna för fullmägtige till blotta åliggandet att anskaffa medel på bästa möjliga sätt; ty då skulle antingen kunna hända, att brist uppstod för Riksg cont:s behof, eller måste fullmägtige ingå på hvilka onerösa vilkor som helst, och skulden skulle vid nästa riksdag i stället för 3 millioner kunna vara 6 millioner.
Härvid har Kongl. Maj:l i främsta rummet begärt, att till aflöning, enligt redan gällande bestämmelser, för samtlige nuvarande Rektorer, Lektorer, Adjunkter och Kolleger, äfvensom för Öfningslärare vid de på endera eller hegge linierna fullständiga läroverken måtte anvisas 4,237,828 R:dr 72 öre; och då, på sätt af Stalsråds-protokollet inhemtas, en inom Ecklesiastik-departementets afdelning för handläggning af ärenden, rörande allmänna uppfostran och undervisningen, upprättad tablå öfver de lönebelopp, som för hvarje å stat uppförd lärarebeställning vid elementarläroverken, enligt fastställda grunder, borde för hvartdera af åren 4864, 4865 och 4866 påräknas, gifver vid handen, att summan af dessa lönebelopp utgör: för år 4864 R:mt R:dr 4,482,028: 72. „ „ 4865 „ „ 1,244,778: 72. och „ „ 4 866 „ „ 4,286,678: 72. eller tillsammans för alla tre åren „ „ 3,743,486: 46. och således i medeltal årligen den af Kongl. Maj:t nu äskade summa, tillstyrker Utskottet, 30 Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 139. att Rikets Ständer måtte ofvanberörda 4,237,828 R:dr 72 öre årligen bevilja. 24:o. Vidare har Kongl. Maj:t begärt, att det belopp af 3,000 R:dr, hvilket vid sistlidne riksdag ställdes till Kongl. Maj:ts disposition lör att användas till arfvode åt Bibliothekarier vid de högre elementarläroverken, med vilkor att boksamlingarne vissa timmar i veckan blefve för allmänheten tillgängliga, fortfarande måtte för enahanda ändamål utgå.
För dessa kan det visst också vara en privat fördel, om, jemte öfriga stadsprivilegier, också der befintliga lärdoms-skolor blifva ombildade till instituter för anskaffande af allehanda vid industrien och kommersen behöfliga agenter. Men så gynnade, som de svenska städerna i alla fall äro, torde visst också ett slorsinnadt borgerskap icke vilja, för en blott enskildt pekuniär besparing, främja den reala liniens ingripande i den humanistiska, om dermed tillfogas den sednare någon skada. Sådant, som det nu beskrifna, synes mig det verkliga sakförhållandet i den vigtiga skolfrågan.