Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man kunde anmärka vid detta förslag, att just dess enkelhet gör, att det ej kan begripas af massan; ty det finnes en gammal regel, som säger, att intet är Svårare än att få somliga menniskor att begripa det enkla, hvaremot de anse det obegripliga vara lätt att förstå. Genom erfarenheten skola de dock snart lära inse skillnaden emellan att äga en sedel, som icke ger ränta, och att hafva en sedel, som ger ränta, och jag kan derföre icke annat än förnya mitt tillstyrkande af bifall till Hr Lagerhjelms förslag. Gr. Frölich, Da v,: Jag har icke trott mig behöfva deltaga i denna discussion , och i förmiddags tyckte jag verkligen, att ärendet var så klart och så litet förvilladt, att man syntes snart kunna komma till votering. Jag bar likväl funnit Hr Lagerhjelms project på e. m. vara omfattadt af så många och af den siste värde talaren på ett sätt, som nödgar mig att yttra något derom. Han har på ett för mig alldeles oförklarligt sätt, efter min tanke, förblandat frågan, huru man gör skuld och huru man betalar den. Att, när man gör skuld, man tillser, att man får valuta för den skuld man gör, det måste väl hvar och en, som utlemnar en förbindelse, tänka på; och att nu se till, att Riksgrscont. erhåller silfver eller full valuta för sina förbindelser, trodde jag ej skulle blifva föremål för discussionen. Frågan lärer väl vara om, att Riksgrscont. så ställer sina sedlar, att Cont. ian inlösa dem, eller att denna återbetalning af upplånta medel blir så ställd, att capitalisten kan våga lemna silfver till Riksgtscont. Den värde ledamoten, Frih. Cederström, har vid detta riksmöte talat om valutor, då fråga var om de sedlar, som privatbanker kunde komma alt utgifva, och jag frågar, hvad detta bunde blifva annat än valutor, just så beskaffade valutor som lagen förbjudit; ty Riksgrscont, må icke förblandas med en bank. Riksgrscont. är endast en liquidationscassa, som lånar upp penningar blott derföre, att skulder finnas, som måste betalas.
Fröt. 1850 och iS51. i Sami., 2 A/d. 1 2 Kongl. May.ts Mdiga Svar å Riks-Salen. utväljandet af Sekreterare i hedervärda Bonde-ståndet, har Jag icke funnit skäligt detta förslag antaga. För grundlagarnes helgd är det af synnerlig vigt att de rättigheter, hvilka deruti blifvit Konung och Rikets Ständer ömsesidigt tillerkände, orubbade bibehållas. Det ifrågavarande stadgandet, att till Bonde-ståndets Sekreterare skall vid hvarje Riksdag af Konungen förordnas en skicklig, lagfaren och i landthuahållningen kunnig nian, står i väsendtligt samband med nämnde Riks-stånds närvarande sammansättning, och så länge denna oförändrad bibehålies, bör någon ändring ej eller ega rum i förrberörde stadgande, hvilket i sin tillämpning hittills icke visat sig hafva för Ståndet medfört inskränkning i öfverläggningarnes frihet inom lagbestämda gränser, eller någon annan olägenhet. Jag finner Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Bil. Litt. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p j n mål. Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindell. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. R:dr. ö. R:dr. Ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Serafimerordens-lasarettets underhåll Hospitalers och lasaretters underhåll Stora Barnhuset i Stockholm Frimurare-barnhuset Barnhusen i landsorterna Kyrkors underhåll Rese-stipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, Reservations-anslag Reseoch traktamentspenningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. m., Förslags-anslag Extra utgifter, Reservations-anslag Summa 25 Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n m å I. Indelt på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis ä 1 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Hör till R. St. und.
Skrifvelse , JV.o rjS. dels å Extra utgifts-fonden, mea då detta förhållande icke utan olägenhet kunde längre fortfara och behofvet af aflönings-statens förhöjande oförändrad t qvarstod, har E. K. M. nu föreslagit, dels en tillökning i Stats-Conloirets personal af en ledamot, en Notarie, en Canzlist och två Kammarskrifvare, dels ock en löneförhöjning af 400 R:dr åt fyra Stats-Commissarier, för hvilket ändamål å stat erfordrades 5,200 R:dr, hvarjemte, enär billigheten fordrade, att den i Stats-Contoiret anställde Ledamot för Magazins-ärendena, hvars befattning, såsom på en gång omfattande både Stals-Verkets ordinarie span måls-rörelse och undsättnings-anstalterne, vore af serdeles trägen beskaffenhet, komme i åtnjutande af enahanda lönevilkor med Stals-Contoirets öfrige Ledamöter, E. K. M. jemväl för honom i Nåder föreslagit en lönetillökning af 400 R:dr, som dock skulle, lika med hans öfriga aflöning, komma att å Allmänna Indragnings-staten uppföras, af hvilken E. K. M. ansett aflöningen för tjenstemännen vid det provisionelt med Stats-Contoiret förenade Magazins-Contoiret böra än vidare utgå. Hvad E. K.
Magaziner, distrikteller socken-, inrättande af Magistrater, om tillökning af deras Ledamöter, för handläggning af mål, som förut upptagits af ilallrälterna och skråembetena . Makar, oenige, om deras inställelse hos Domkapitlet till varningars erhållande, se Domkapitlet. Malmö stad, öfverlåtelse till densamma af mark, tillhörande Malmö f. d. fästning „ lån för reparation af S t Petri Kyrka i Svar på återremiss Malmö Låne-kdntor, se Lönetillökning. Malmö /. d. Diskont, se Diskonter. Underdånig Skrifvelse. :rq L C* Borgareståndet. Bonder Adeln. Ståndet. Ståndet. Mant als-p enning ar, förändring i sättet för utgörande af . Se Stats-Verkets inkomster pag 8. Manufaktur-Diskonten, ränle-nedsättning för län uti in. Marieberg, anslag till aflöning för Lärare vid Mariestad, anslag till hamnbyggnad vid, se Hamnbyggnad. Marin, Magazins-fflrvaltare, löntillökning för Marin-soldater, förbud mot deras permittering Svar pä återremiss Marknader, upphörande eller inskränkning deraf Marstrand, dess utseende till etablissement för Vestra Sjöförsvaret „ lön ät Kyrkoherden derstädes Matlag, om bestämmande af hvad dermed bör förstäs Svar pä äterremiss ... Malros-korpsen vid Kongl. Flottan, anslag för tillökning af . Medalj, Bankens jubel-, om utgifvande deraf till Presidenten C. D. Skogman Svar på äterremiss Medaljer, om Svenska inskrifter derå Medborgare-rätt, om sådan åt en hvar som förvärfvar läst egendom inom Riket Medelstads Härads Tingshus, plats för . Svar på äterremiss Medicinska undervisninges ordnande, om bildande af en Kommittée derför. Svar pä återremiss Mensal-, Annexoch Stom-hemman, rättigheten att lösa sådane till skatte . Mentzer, von, llof-Nolarie, ersättning till, se Ilufvudlitel Andra pag. 8.
Omröstningen har utfallit med Femtiotvå Ja, Tjugusju Nej. Andra Omröstningen: (Mern. Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JM 43 fram» ställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-Formen, angående Siats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande Makter, skall oförändradt blifva bvilande lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja: Den del ej vill, röste ! Yinner Nej, är till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagen denna, af Borgare-Ståndet yrkade lydelse af nämnde <§: »Konungen äger att sluta Afhandlingar och Förbund med främmande Makter, sedan, enligt 8 §, StatsRådet deröfver blifvit Kordt.» Omröstningen har, sedan en dubbel sedel blifvit kasserad, utfallit med Sjutton Ja, Sextioett Nej. Tredje Omröstningen 2; (Mern. Den som vill, att till grundlagsenlig, behandling vid nästa Riksdag skall hvila detta af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JM 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-Formen: »Ej må Honungen utan Riksens Ständers samtycke blifva regerande Furste af Utländsk Stat;» röste Ja: Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är förslaget om nämnde tillägg förkastadt, 'Eonstitulions-Ulskotlets Memorial M 64. 3 Omröstningen har utfallil med F e m ti o n io Ja, Tjugu Nej. Fjerde Omröstningen: (Mein.
Län orubbad blifva gällande, och ej af något Embetsverk förändras, samt att föl j ak tel igen KammarGollegii befattning med MarkegångsTaxorna måtte komma att upphöra i alla andra fal] än vid upprättande af RiksMarkegången, eller upptagande och afdömmande af de besvär, sorn antingen af enskilte Räntegifvare och Räntetagare, eller å fromma stiftelsers vägnar, eller af RammarCollegii AdvocatFiscal, såsom bevakande Kongl. Maj:ts och Kronans rätt, kunna anföras, i hvilket afseende Collegium då borde af Deputerades åtgärder på vanligt sätt erhålla del. Kongl. Maj:t inhämtade härvid, att uppå gjord underdånig framställning af Riksens Ständer vid r815 års Riksdag, rörande åtskillige ändringar och jemkningar uti Författningarne angående Markegångssättningen i Riket, Kongl. Maj:t genom Dess under den 20 September samma år utfärdade Nådiga Förordning, redan ibland annat i Nåder stadgat, att, utom vid de tillfällen då besvär öfver MarkegångsTaxeringen bos Kongl. Majrts och Rikets KammarCollegium anföras antingen af Räntegifvare eller Räntetagare, eller för fromma Stiftelser, eller ock å Kongl. Maj:ts och Kronans väg - Den 8 Junii f. m. 315 nar, af KammarAdvocatFiscalen, någon vidare granskning och pröfning af MarkegångsTaxorne icke må äga rum, samt att enskilte besvär, som af Räntegifvare eller Räntetagare eller för fromma Stiftelser hos hemälde Collegium andragas, icke böra verka något hinder eller någon inställelse i den utkomne MarkegångsTaxans efterlefnad och verkställighet för andra än dem, som besvären angå, äfvensom att hvad deröfver beslutas, ehuru det kan gå ut på ändring i Taxan, ej kommer att gälla Lill förmon för andre än den eller deni, som den vundna ändringen i rättan tid sökt, och att derföre någon allmän kungörelse derom i Länet ej eller behöfver utgå.
Aro omständigheterna synnerligen försvårande; må tiden för straffarbetet höjas till fyra år. 8 §. Gifver någon sig ut till namn eller stånd för annan än den han är och bedrager derigenom qvinna till äktenskapsaftal; dömes till böter eller fängelse. Kommer vigsel eller häfd dertill; varde dömd till straffarbete från och med sex månader till och med fyra år. Samma lag vare, der någon, som af naturen är vanför eller till äktenskap alldeles obeqväm, eller drages med obotlig, smittosam sjukdom, förtiger det och svikligen förleder annan till giftermål med sig. 9 §. Understicker eller förbyter man barn; dömes till straffarbete från och med två till och med åtta år. Äro omständigheterna synnerligen mildrande; må straffet nedsättas till fängelse i sex månader. 10 §. Den, som sig eller annan till nytta eller att dermed skada göra, olofli gen bryter eller öppnar annans förseglade bref eller handling eller annat, som honom enskildt angår och med försegling eller på annat sätt tillslutet är; dömes till straffarbete i högst två år. Sker det eljest med vilja utan ondt uppsåt; vare straffet böter, högst etthundra Riksdaler. Tager någon olofligen från posten ut annans bref och det uppsåtligen förstör eller undanhåller; vare lag som här ofvan i denna § sägs. 1 1 §. Förfalskar man, svikligen förbyter, försnillar eller eljest uppsåtligen förskingrar annans gods, det man i besittning häfver; straffes med böter eller fängelse. 12 §. Brukar man eller låter bruka, utan lof, hvad annan tillhörer och det man i besittning häfver; böte högst tjugofem Riksdaler. Tager någon eljest och bru - 49 kar, utan lof, hvad annan tillhörer; vare bot från och med tio till och med femtio Riksdaler. 13 §.
Deremot ega de lägre tjenstemännen icke samma förbindelse, sora den nyssnämnde embetsmannen, hvilket således bör tillskynda honom en förhöjd aflöning: ty om det kan vara ett nöje för en ting man att ständigt deltaga i salongslifvet, så blir det likväl för den äldre blott ett besvär. Det var på dessa skäl. som Utsk:t ansett sig kunna höja Kabinettssekreterarens lön från 5000 till 5,500 Rdr, eller bifalla K. Mits propos., och detta icke, såsom Hr Stjernsvärd måhända tror, genom den förseglade sedeln, utan med absolut majoritet; hvaremot Utsk:t icke lyckades vinna pluraliteten tor de 5,500 Rdr, som K. M:t föreslagit för Exped.Chefen i Just.StatsExped:n; denna omständighet måste äfven tagas i betraktande vid frågans bedömande.; Hr Stjernsvärd: Hr Bildt har fullkomligt rätt fattat, hvarpå jag grundar mitt yrkande om nedsättning. Jag har grundat det på StatsUtsk:ts Betänk., ang. regleringen af utgifterna å RiksStatens 2;dra Hufvudtitel. Om dithörande tjenstemän böra vara någorlunda tillräckligt aflönade lör sin tjenst med den summa, som StatsUtsk. i sitt Betänk, föreslagit, så skulle äfven motsvarande grader inom Utr.Dep:t vara tillräckligt aflönade med enahanda belopp. Hvad Hr Bildt antört om-den kostnad, som umgänget med diplomater skulle medföra, så lår jag fästa upmärksamheten derå, att dessa lefva aldeles icke numera på den luxiösa fot, att de derigenom ådraga de personer, som med dem umgås, någon depens; tvärtom skulle jag tro att de lefva lika förståndigt och indraget som andra. Frih. Tersmeden: Jag kan icke, lika med Hr Bildt, prisa StatsUtsk:ts konseqvens i detta fall, då Utsk:t föreslagit en nedsättning för den ene Exped.Chefen, men icke för den andra.
Efter upläsningen häraf yttrade Hr R rakel, Mauritz Gustaf: 56 §:n Riksd:sOrdn:n tillåter äfven efter en månad från Riksdags början motioner väckas, när dessa omedelbarligen föranledas »af redan fattade beslut eller redan uptagna ärenden eller under Riksdagen inträffande händelser. » Denna Grundlags-§ förutsätter således, att anledmn till en motion skall vara något som under Riksdagen inträffat och af motionären icke kunnat under motionstiden förutses. Jag vill nu undersöka om Hr Stjernsvärds motion är föranledd af en sådan under Riksdagen inträffad händelse och om den under motionstiden icke kunnat väckas. Den 26 April. 381 I sista plenum inkom till R. o. Ad. en K. M:s Propos., som afser, att R. St:r utaf postmedlen skola bevilja ett anslag för upförande af ett nytt Post-bus hvari skulle beredas boställsrum åt Postverkets tjenstemän. Om nu, till följd af denna Propos., Hr Stjernsvärd föreslagit, antingen att 2:ne Post-bus skulle byggas eller att endast ett skulle upföras men på ett annat ställe än der K. Bl. föreslagit, och han dervid fästat det vilkor, att Postverkets tjenstemän ovilkorligen skola bebo sina boställsrum, hade man kunnat säga, att denna motion varit föranledd af den K. Proposm, men Hr Stjernsvärd har i stället föreslagit, att alla boställshafvare i Svea land skola bebo sina boställen. Detta förslag är föranledt af den omständigheten, att boställsinnehafvare ej bebott sina boställen, och att de ej bebott sina boställen var kändt under motionstiden lika så väl som nu. De hafva ej börjat att icke bebo sina boställen sedan K. BI:s Propos. blifvit R. St:r meddelad och således kan ej Hr Stjernsvärds motion grundas på den K. Propos:n, hvarföre jag anhåller, att motionen såsom stridande emot 56 §:n Riksd:sOrdn:n måtte af R o. Ad:n icke till StatsUtsk. remitteras. Frih. Gederström, Rudolf:
Något likartadt beslut är icke af öfriga Stånden fattadl; och ehuru, såsom ofvan förmäles, Utskottet fullkomligt delar Borgare-ståndets åsigt alt inskränkning i införselsrältigheten för nu lofgifna artiklarne sirop och socker icke bör ega rum, tror Utskottet det likväl hvarken vara lämpligt eller behöfligt alt i taxan införa något serskildt stadgande härom; hvadan Utskottet hemställer, att den af Borgare-ståndet beslutade nya § 12 icke malte antagas. Uti 12 § af Utskottets, utaf Borgareoeh Bonde-stånden godkända, förslag, motsvarande den 14 i gällande taxa, var endast den ändring, i öfverensstämmelse med förslaget till credit-upplags-tariff, införd alt ordet ”jninimi-värdet” skulle utbytas emot minimi-qvantiteten; men som Rikets Ständer, på sätt i memorialet N:o 23 är anfördt, bibehållit nu gällande kredit-upplags-tariff, der miuimi-värden utgöra grunden lör kredit-upplaget, af hvilken anledning Ridderskapet och Adeln äfven återremitterat ifrågavarande §, hemställer Utskottet, att 12 § af dess förslag må återföras till likhet med gällande 14 §. Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. 11 Ridderskapet och Adeln, Borgareoch Bonde-stånden hafva gillat 13 och 14 §§ al Utskottets förslag, deri Ståndens beslut, angående sjelfva tulltaxan, icke eller föranleda förändring. § 15 är af Ridderskapet och Adeln återremitterad, på det att de i samma § medgifna tullrestilutioner måtte sättas i enlighet med tullafgifterna å de råämnen, som uti förädlade produkterna ingå.
Återremiss af ett Utskotts Betänkan de sker derföf*., att det första gången det ventileras, icke med förändringar, enligt redan åberopade $., får afgöras, och om ett Stånd hvarken viii oförändradt antaga, eller helt afslå den väckta frågan, så är återremissen den lagliga utvägenj men då frågan andra gången förekommer, och kan med förändringar antagas, så är en ytterlig gare återremiss icke mera tillåten5 men för Den 2 2 Maj, att komma till slut med närvarande öfverläggning, får jag föreslå, att de Herrar, sorn gjort anmärkningar vid Utskottets Betänkande, må dela dem för hvarje punkt så, att Herr LandtMarskalken punktvis må kunna göra propositioner, samt att anmärkningarne då blifva enskildt och tydligt upprepade, och så ställas, att de med Ja och Nej kunna besvaras, k . Herr LandtMarskalken hemställde , Otti Ridderskapet och Adeln skulle vilja bifalla att StatsUtskottet må inkomma med nytt för-' slag till Lönereglering för Länsmän som ej hafva Boställen. Herr Munck af Rosenschöld: Jag anhål. ler, att Utskottet må åläggas inkomma ej blott med ett nytt förslag till löneförbättringar för Länsmän, utan för alla en sådan lö. netillökning behöfvande Embetsmän. Friherre af Wetterstedt.- Som Ridderskapets och Adelns beslut ej kan stödja sig på annat än det Utskottets Betänkande, som gifvit anledning till denna öfverläggning, och en af StatsUtskottets Ledamöter upplyst, att orsak«n, hvarföre frågan om Länsmäns och LandsFiscalers förhöjda löneförmåner blifvit skild från det allmänna förslaget om öfriga civila Penninge-löntagares förbättrade vilkor, endast varit den, att Länsmännen, såsom ägande indeldta löner, ej kunna eller böra räknas till classen af egenteliga Pen - Den 22 Maj. ningelönfagare; så hemställer jag till Hög. lorfl.
I sjelfva f rankrike, der de under Revolutionen undanröjdes infördes de åter, med vissa modificationer, under Napoleona regering. Det torde alltså få antagas, att i Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. I Band. 21 322 Den 12 Februarii, dessa inrättningar finnes något som talar för dem. En värd talare, Herr Grefve von Platen, har under något af de föregående Plena sagt, att vi icke böre låta hänföra oss af vördnaden för det gamla. Anmärkningens rigtighet kan icke bestridas; men lika sannt är, att vi icke heller böra låta hänföra oss af lusten för det nya. Jag tilltor mig icke, att kunna försvaga ett enda af de skäl, som blifvit anförde emot skrän, men som jag tror att ingen sak bör ses ensidigt, har jag anfört de skäl jag vet, som kun$ na tala för dem, icke i annan afsigt, än att leda till nogare begrundande af saken, innan man öfver den stadgar sitt beslut. Och detta är onekeligen angeläget, då det icke kan nekas, hvad i ett nyligen utkommet arbete säges: ”denna näringsfrihet, en gång medgifven, skall antingen uppdrifva de Svenska handtverkerierna till en förut okänd höjd, och öppna en mängd flitiga händer tillfälle, att på ett hederligt och lönande sätt bereda sin bergning, eller också, i och med tusende agtningsvärde medborgares ruin, förorsaka näringarnes totala förfall; men hvilkendera följden det fattade beslutet kommer att hafva, torde icke så lätt på förhand kunna afgöras. Herr af Uhr, Carl David:
I afseende å dessa löneinkomster hafva Rikets Ständer inhemtat, dels att, sedan Landträntmästaren i Götheborgs län vid 1823 års riksdag blifvit tillagd en lönefyllnad af 80 tunnor (504 kubikfot) spanmål, att utgå af Kronans behållna tionde, hade, i anseende till svårigheten vid utgörandet af denna indelning, densamma vid 1828—1830 års liksdag blifvit bestämd alt derefter utgå med enahanda belopp oindelt spanmål, dels att den med Landskamerareljensten i Skaraborgs län förenade spanmälsaflöning utgör en vid 1847—1848 års riksdag beviljad ersättning för indelning, som för nämnde tjenst gått förlorad genom förmedlande af en till lönen anslagen ränta; och enär Rikets Ständer ansett en reglering af förenämnde tjenstemäns löner i öfverensstämmelse med grunderna för aflönandet af öfrige tjenstemän vid landtstaten önskvärd ; få Rikets Ständer, då en dylik reglering icke lärer kunna åvägabringas, förr, än tjensternas nuvarande innehafvare derifrån afgåtl, hos E. K. Majit i underdånighet anhålla, det E. K. Majit täcktes i nåder tillse, att ifrågavarande till olvannämnde landtslats-ljenstemän utgående, aflöningsspanmål måtte vid nuvarande innehafvares afgång indragas och motsvarande belopp i penningar i stället å aflönings-slaten uppföras. Exped i tiona-Utskott els Förslag till underd. Skrifvelse IS: o HjT . 53 12:o. Sorn erfarenheten under en längre lid visat behofvel deraf, att.
Vinner han, och är domen icke meddelad af Höieste Ret, förblifve det utmätta ytterligare i qvarstad till dess tre månader förflutit från den dag, Ofver-rättens dom gäldenären kungjordes (forkyndtes). Förmår denne då ej visa, att han saken till Höieste Ret instämt, gånge utmätningen utan uppehåll till fullbordan, der sökanden företett Öfver-rättens dom så styrkt, som i 3 § sägs. Om utmätning af böter på grund af åtagande vare lag, som om utmätning å laga kraft egande domar och utslag är sagdt. § 5. A förlikning, som angår penningars utgörande må der gäldenären ej visar, att han uttagit stämning till Norrsk Öfver-rätt om förlikningens upphäfvande, utmätning genast ske, men till godsets försäljning ej skridas förr, än sex må nader från förlikningens afslutande tilländagått. Ar utmätning företagen, men gäldenären sedan visar, att lian inom sagde tid sådan stämning uttagit, förblifve 4 Lag-Ulskotlets Belänkande N:o 43. utmätningen ståndande, och galle i thy fall hvad i 4 § om utmätning å domar, som öfverklagas, sagdt är. Der förlikning angår annat, än penningars utgörande, må utmätning ej ske förr, än sex månader från förlikningens afslutande förflutit. Visas då eller sedermera, att stämning till Ofver-rätt om förlikningens upphäfvande är inom nämnde tid uttagen, förfalle all verkställighet. Stämning om upphäfvande af förlikning vare utan verkan, der den sednare än sex månader från afslutandet uttagen är. § 6. Kungörande (Forkyndelse) i Norrige af dom eller utslag, hvarå verkställighet i Sverige sökes, skall vara bestyrkt af ortens stäinningsmän (stsevnevidner). Sker kungörandet i Sverige, bör domslutet genom stadseller krono-betjent med vittne, eller genom två nämndemän, tillställas den, hvilken domen lyder å.
Uti den vid sednuste riksdag fastställda samt för åren 1855, 1856 och 1857 gällande riksstat, voro följande anslag upptagna såsom förslags-anslag. nemligen : anslagen under Andra Hufvud-liteln: till fångars vård och underhåll; , mediko-legala besiglningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ reseoch traktaments-penningar; , ersättning ål vittnen och parter; anslaget under Tredje Hufvud-titeln: till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Utrikes departementets Expedition : anslagen under Fjerde Iiujmd-titeln: till Jemtlands rotering; , Militie-bosläils-kassan, ersättning för reserv-hemmans-räntor och kronotionde in. m.; „ fouragering vid indelta kavalleriet; , fouragering af artilleriets och värfvade kavalleriets hästar; „ bevärings-manskapets vapenöfning; „ inqvarterings-kostnader i Stockholm; , inqvarterings-kostnader i landsorterna: „ reseoch traklaments-kostnader; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. för Landt-försvars-departementels Kansli-expedition; anslagen under Femte Hufvud-titeln: lill båtsmännens beklädnad, högst 42,000 R:dr; „ reseoch traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvars-deparleinenlets Kansli-expedition; , skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Flottans stationer; Bih. till R. St. In: lill utfly ttningshjelp elter laga skiften , odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare; „ ersättning för jordförluster genom kanaloch väg-anläggningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ reseoch Iraklaments-penningar; anslagen under Sjunde Hufvud-titeln: tili karta-sigillala-omkostnader; , omkostnader för Kontroll-verket; „ Skogsplanterings-kassan, ersättning för hernmans-räntor och arrenden m. m.; „ lyshållning m.