Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sluteligen och då Hr Justitieombudsmannen äfven emot oss åberopat 73 § Regeringsformen, tro undertecknade sig, till bemötande häraf, höra fästa uppmärksamheten derpå, att undantaget i Ansvarighetslagens 3 § från 60 § Regeringsformen (hvilket undantag står i öfverensstämmelse med den 59) skulle sakna ali betydelse, om det icke vore tillämpligt äfven på 73 § Regeringsformen, det vill säga, om denna § afsåg andra pålagor och utskrifningar, än dem, som äro ämnade att fylla Statsbehof, och kunna lända till förökande af Kronans inkomster. Påminnelserna i denna punkt åberopas af undertecknade. Rosenblad. Löwenhielm, von Schulzenheim. Skogman. Andra punkten, angående Kongl. Maj:ts beslut om broafgift för käril, innehållande väta varor, som sjöledes till Stockholm inkomma. Under åberopande af hvad i förklaringen är anfördt beträffande denna punkt, tro svaranderne, att hvad derutöfver nu blifvit vid första punkten ytterligare af dem andraget, är så till alla delar tillämpligt på denna punkt, att de anse all annan påminnelse å deras sida vara öfverflödig, än en enkel anhållan om denna tillämpning. Ros enblad. Löwenhielm. Åkerhjelm. von Schulzenheim. Gyllenhaal. Skogman. Tredje punkten., angående nedsättning i afraden för Riddarhytte Kopparverk. Vid denna punkt anse svaranderne i afseende på sjelfva saken sig en-dast behöfva åberopa den af dem redan afgifne förklaring. Hvad åter beträffar
Mot de förra uppföra sig flickorna @ rna fräckt ocli oförskäindt, diakonissorna däremot visa de en vördnad och grannlagenliet, so111 nian knappt skulle tro deras råa natur vara i stånd till. Lika litet som inan får tro, att alla fabriksarbeterskor äro nio-, tt raliskt fördärfvade - fru Wettstein fann flera, som i betraktande af de svåra förhållanden de lefva, under voro förvhnansvärdt hyggliga och anständiga - lika litet bör man tro, att karakteren äfven hos de sämre endast erbjuder skugksidor. De äro betydligt mindre nöjeslystna än öfverklassens unga kvinnor, sällan begifna på starka drycker eller sötsaker. Visserligen äro de ofta egoistiska, tjnfaktiga och föga samvetsgranna, stjäla matvaror fr %n hvarandra och ödsla. ined fabrikens ägendom, men i tider af arbetslöshet kunna dessa samma flickor dela sina ' sista slantar med en nödställd kamrat. För sitt arbete hafva de vanligen intresse, sin ' maskin hhlla de af som en lefvande varelse, putsa och pryda den. Många, i synnerhet mattvafverskorna, måste också vid arbetet utveckla en ganska stor intelligens och noggrannhet. För allmänna frågor äro de fullkomligt likgiltiga, de äro niistan utan undantag i hög grad okunniga. Läsa kunna de visserligen alla, men däremot a r det endast ett försvinnande fåtal, som kan skrifva eller läsa skrifvet. Om en fabriksarbeterskis lif är mödosamt och liårdt, sh länge hon a r ogift, blir det ändå svårare. om hon gifter sig. I ett hushålls skötande är hon, som vanligen sedan sitt fjortonde %r arbetat på fabriken, fullkomligt okunnig. E n dylik okunnighet, som hos hustrur inom de förmögnare klasserna, där man liar rad att hålla sig tjänarinnor, icke spelar s&amp; stor roll, blir här en ständig källa till otrefnad och elände, och ofta ruinerande för såväl den äktenskapliga sällheten som för hushållets finanser. Ingenstädes torde väl aniagfrågan~ vara af större vikt än inom arbetsklassen, ingenstädes torde det vara nödvändigare, att födan tillredes på ett sundt och narande satt.
ÖfverPostDirecteurers andrtganden i alla Postväsendet beträffande ämnen, anmälas hos Kongl. Maj:t af CanzliStyrelsen, med bifogade underdåniga yttrande deröfver.” Anmärkning. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 /r, io. mi Kiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 1. 1 ’ A >.!• as' c v, S N:o 1. Utlåtande angående tryckningen af Ridd. o. Adelns Protokoll vid innevarande Riksdag. Vördsamt Memorial. Jemnlikt föreskriften i 10 § af den för Riddarhus-Direktionen utfärdade instruktion, har Direktionen uti bifogade till Riddarhus-Utskottet ingifne Memorial i afseende å tryckningen af Höglofliga Ridd. o. Adelns protokoll under innevarande Riksdag framställt det förslag, att, likasom under de sednare riksdagarne egt rum, dessa protokoll må uti en upplaga af 500 exemplar tryckas med täta stilar samt fördelas uti häften af 30 ark hvardera, med iakttagande deraf, att intet pleniprotokoll stympas, utan till slut införes i häftet. Och har Direktionen tillika anmält, att, i likhet med hvad förut blifvit af Höglofl. Ståndet godkändt, Direktionen redan afslutat kontrakt om ifrågavarande tryckning mot betalning af 19 Rdr Rmt för hvarje tryckt ark, med förbindelse af boktryckaren, att, så vidt erforderligt manuscript honom tillhandahåiles, hvarje vecka aflemna 6 färdigtryckta ark, då tvenne häften samtidigt äro under tryckning samt 4 ark, då tryckningen är inskränkt till l häfte. Vidkommande åter tryckningen af Riddarkus-Utskottets utlåtanden, har Direktionen ansett den lämpligast kunna försiggå, om, såsom hitintills egt rum, åt
I alla händelser hafva komiterade deremot ansett en i lag stadgad tidsbegränsning för det fria ränteaftalets giltighet böra gifvas företrädet framför ett stadgande, som väl lemnade aftalet till tiden fritt, men ensidigt medgåfve gäldenären rätt att inom annan, än öfverenskommen förfallotid, återbetala sin skuld. Komiterade hafva jemväl antagit, att högre, än nu stadgad laga ränta icke må i fast egendom intecknas. Då räntefr,iheten i alla händelser inskränkes till en så kort w tid, som sex månader, skulle väl, utan något uttryckligt förbud, endast i få fall ifrågakomma, att för en så snart till betalning förfallen skuld söka inteckning. Men då man företrädesvis synes hysa betänklighet emot en räntefrihet, som kunde komma att föranleda den fasta egendomens besvärande med ränleförbindelser, öfverstigande den af sådan egendom vanligen påräkneliga afkastning, så hafva komiterade också härutinnan trott sig böra i underdånighet föreslå ett stadgande, som förekomme en dylik händelse. Att deremot utsträcka undantaget från räntans frigifvande äfven till sådana skuldförbindelser, för hvilka blifvit lemnad pant, vare sig i intecknade skuldebref, obligationer eller annan realsäkerhet, har synts komiterade innefatta en allt för stor och till sina följder för de lånebehöfvande sjelfve långt ifrån gagnelig afvikelse från den grundsats, som regeln om ränteaftalets frihet innebär. Om också det olika äfventyr, långifvare underkasta sig vid penningeförsträckningars lemnande, icke kan frånkännas allt afseende, såsom grund för ränteaftalets frigifvande, så intager dock denna omständighet en underordnad betydelse vid sidan af öfrige skäl för den ifrågavarande lagstiftningens införande; ty det är visserligen icke brist på säkerheter, som föranleder penningeräntans tillfälliga stegringar och påkallar friheten vid dess bestämmande. Icke heller hafva vid knapp penningetillgång realsäkerheterna och bland dessa inteckningar i fast egendom tillvunnit sig ett så öfvervägande förtroende, att penningar till någon väsendtligen lägre räntefot kunnat emot sådane säkerheter anskaffas. Erfarenheten på rikets första handelsplatser motsäger ett sådant förhållande.
I afseende på ordalydelsen i 2 §., enligt hvilken Justitieombudsmannen bör beifra fel, som härröra antingen från egennytta, vrångvisa, väld och grof försumlighet, eller bereda en allmän osäkerhet för Medborgares rättigheter, samt vid 4 §• af ifrågavarande Instruction, hafva R. St., i händelse densamma kommer att i Öfrigt undergå sådana förändringar, som fordra hennes omtryckning, funnit ordet och böra utbytas emot ordet eller, hvilket senare dels är för meningen mera egentligt och rigtigt, dels mera öfver Bihang t. R. S.s Prof. iOule Sami. 70 554 Exp. Utsh. För alag till und. Shrijv. N:o 227» cnsstämmande med ordalydelsen i 96 §. Regeringsformen och 63 §. Riksdagsordningen, uti hvilka Grundlagsrum ordet eller jemväl finnes i enahanda mening hegagnadt.
Frétfi Wallofl, Borgare-Ståndet. S. D. Vid fömyåd föredragning af Lagsarnt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens df»B .3 Mt innevarande månad afgifne samt de* 920 Prat. Utdr. d. 11 Junit 1818. 9 på ^bordet lagde Utlåtande No 116 i anlednnng af gjorde anmärkningar vid Utskottens afletnnade Betänkande rörande det om en mera allmän och utvidgad näringsfrihet väckte förslag, samt öfver den uti Välofl. Borgare-Ståndet framställde motion, om gränsers bestämmande emellan Stadsoch Landtmanna^Handteringen; fann Ståndet för godt, att förblifva vid sitt, den 21 April fattade , och Respektive Med-Stånden genom Protocolls-Utdrag meddelade beslut S. D. Vid förnyad föredragning biföllos följande Betänkanden, nemligen; Ståts-Utskottets N:o 292, angående General jfssislance-Contoiret. !N:o 293, i anledning af f. d. Commissarien Lanélis ansökning om understöd af RiksgäldsGontoirets medel. m. m. Statssamt Allmänna Besvärs■* och EkonomiUtskottens N:o 259, i anledning af förslager pm Nederlagsfrihet för Stokkholm. BorgareStåndet som förblef vid sitt i följande ämnen förut fattade beslut, lät derjemte bero vid, Stats-Utskottets 1 Betänkande N:o 285 i anledning af återre» missen i frågan orrr Skånska Roteringen. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: N:o 117, angående den väckte motionen om upphäfvande af Landsköp; äfvensom i anseende till N:o 115, rörande de om Enskiftes delningar ut - Prot. Vidt. d. 11 Junti i 8 i 8* 62! färdade författningar, dock med antagande af den förändring detta Betänkande innehåller, Till Handlingarne lädes. Vägsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens:
Åled 1 »stadt afseende ä livad af samtlige i ämnet börde Kmbetsm) ndigketer Utträdt blifvit, tillstyrkte 8tsts-Iiädet i underdänigbet, det täektes Kongl. Majrt, med bifall till 8olna församlings underdänigst georda begäran, uti till lii kels näst sammanträdande 8tänder allätande Kådig proposition, föreslå lkiikets 8täuder, att sk den (karlbergs 8lott ak alder tillbörige ocb till Krigs-.4cademiens begagnande anslagna utmark, som, enligt ak Kandtmätaren in nevarande ar upprättad oell ^eten vidkogsd cbarta, är belägen emellan Kvrkoberde-oeb Komministers-boställenas egor samt nva Kyrkogarden, till församlingens begagnande kör all framtid upplåta ej allenast de 1 tunnland 17 kappland sandmylla, som under mera än 100 är varit ak församlingen till klockarebold ocb locsl för fattigstuga nyttjad, utan ock derutöfver till lika ändamäl samt för en n^ skolbvggnsd beböllige 1 tunnland 22 kappland med gles tallskog pä sandbotten beväxt mark, ocb säledes tillsammans 3 tunnland 7 i/r kappland, pä cbartan utmärkte med K:ris 1, 2, 3 ocli 4; likväl med körbebäll, att den ä marken nu belintliga skog kär kor 8tatens belmk vid (karlbergs 8lott begagnas. Kärandes bandlingarna, till upplysning vid detta ärendes bebandling, kä till lkiikets 8tänder ätköl^a. Hvad 8tats-Iiäd6t vid de bär okvsn i 4 punkten upptagne mai i uuäerdävigbet yttrat ocb tillstyrkt, vann till alls delar Kongl. l>Iaj:ts Kädiga bifall. Lx?rotoeollo> K. Marc-'. Lon§/. tVä-i-Fa proporrtton, K:o 20. l/tc/raS a/ Pzo^oeo/Zet o/vsz'
Jag grundar detta utlåtande derpå, att jag icke kan finna någon förändring uti de förhållanden, som ägde rum, då sednaste Ständer beslölo realisationen. Samma lagar, som då gällde, finnas nu, samma garantier. Jag torde få erinra, att vi numera hafva ännu en ytterligare garanti, som ligger uti 63 §. Reg.F., hvilken blifvit af alla Stånden bifallen. Jag kan ej anse den K. propos. för annat, än en uppmaning till Ständerna att, med frånträdande af beslutet om proportionen såsom 5 till 8, låta de lagar inträda i verksamhet, sorn då af Ständerna fastställdes. Man har ansett farhågor kunna inträffa för lånerörelsen, och att den således på förhand borde vara bestämd. Jag kan ej finna, hvaruti dessa farhågor bestå och således ej heller, att Ständerna böra fatta något beslut, som afser uppskof med utvexlingens början; ej heller kan jag fatta de betänkligheter för realisationen, som roan velat hemta från förhållandet emellan Riksg.Cont. och Banken i afseende på rättigheten att utgifva sedlar. Riksg.- Cont. äger icke att fabricera en enda sedel, utan då Stän - Den 17 Mars c. ni. demas beliof fordrar det; oell jag vet således icke, hvarifrån de farhågor kunnat härledas, som yttrades i sista plenum. Jag anhåller, lika med de flesta, som yttrat sig, om återremiss af BancoUtsk:s memorial. Frih. af Nordin: Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att uti ifråga v. memor. har BancoUtsk. ingalunda sagt, att utvexlingen icke skulle kunna börja den 1 Juli; det har blott tillkännagifva, att det ännu icke kunde afgifva ett kategoriskt svar häröfver. Jag är öfvertygad, att BancoUtsk. inom den uti den K. propositionen föreslagna tiden skall inkomma med utlåtande och tillstyrka Bankens öppnande till utvexling, så vida Utsk. dessförinnan fått fullkomlig sakkännedom i ämnet.
Prest-StJndet tbn 14 Vällofl. Bors,are-Ståndtf den 11 Hederv. Bonde Ståndet den 11 Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt Jräga om Bätsmans-Fordubblingens äter ställande. Till Utskottets handläggning hav ett Memorial i detta ämne, af Herr Öfversten A. M. Berghman under den 24 nasti. April, blifvit från Höglofl, Bidderskapet och Adeln remitferadt, deruti anföres att, sedan Oeconomie-Utskottet, under 180g och 1810 årens Biksdag, afgifvit ett Betänkande, som samtliga Biks-Ståndeu bifallit, uti hvilket Båtsmans-Fördubblingen skall blifvit med Vargeringen förblandad och jemte denna föreslagen till indragning; så funne Herr Öfversten sig nu böra förnya de upplysningar, om den betydliga skillnaden imellan dessa båda onera , som han redan vid förenämnde Biksdag Höglofl. Bidderskapet och Adeln meddelt, nemligen : Att Bätsmans-Botar ne, i deras Contra» ter med Kronan, förbundit sig till Fördubblingens Uppsätiande i krigstider, och af sådan anledning blifvit sammansatte af ett dubbelt antal hemman, och stundom deröfver emot Soldate-Botarna , i hvilka Contracter ordet Vargering icke ens skall finnas och än mindre något åtagande att den utgöra ; men genom - Den 11 Juli. 1043 nom hvilkens dä bifallna indragning, Biket skall hafva förlorat uti krigstider ett antal af icke mindre än 3,285 Batsman , beklädde och Utrustade af Botarna till Sjötjenst; i anledning af hvilket allt Herr Öfversten hemställer, om icke Båtsmans-fördubblingen bör åter sättas i det skick den var före den 13 April 1810. I Sammanhang med detta Memorial hafva dessutom följande här nu allenast till hufvudsakeliga innehållet upptagna mundteliga andra, ganden till Högloft.
För öfrigt bör Utskottet tillika upplysa, att, före sista Riksdag, någon serskild summa aldrig varit afsatt till Stat och omkostnader för detta Verk, utan allenast netto-inkomsten beräknad, sedan de Verket åtföljande utgifter blifvit bestridde. Då fanns likväl till ordningen höra, att äfven i detta afseende en för - Betänianden, N:o 237. 3g slagsvis beräknad Summa, för aflöningen samt alla andre utgifter, i RiksStaten uppfördes; oell enär Anslagets berörde egenskap eller dess natur af Förslagssumma icke lemnar rum för någon så beskaffad åtgärd, sorn den Hr Hjerta i afseende på anmälan hos ConstitutionsUtskotlet ansett böra vidtagas; finner Utskottet ock något vidare yttrande i följd af påståendet derom icke erfordras, Den af Utskottet redan föreslagne Summa till Stat och omkostnader för Tullverket Varder således ofö rändrad R. St:rs pröfning understäld. ri:o Under lika beskaffade anmärkningar, som de näst förestående i afseende på Tullverket, liar, rörande den.för PoslVerkels AflöningsStat och omkostnader föreslagne Summa af 200,000 R:dr, hos R. o. A. Hr Grefve Gyllenborg, Joh. Henning samt Hr Hjerta, Gustaf, begärt uppgift på orsakerne, som dels föranledt detta, emot 1823 års AnslagsSumma, 2o3,34o R:dr 46. io., förhöjda belopp, dels ock vållat Postutgifternes uppstigande år 1827 till 2g4,ooo R:dr; hvarjemte inom Hedcrv.
S. D, Vid förnyad föredragning af Ali? 204 Den 23 Maji, manna Besvärsoch OeconomiaeUtskottets den 28 sistledne April afgifne samt den 16 dennes på bordet lagde förnyade Utlåtande öfver gjord hemställan om Comtninistrars befrielse från Skjutsnings-skyldigheten för sine Boställen under krigstider, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit* Ut supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 1 dennes aflåtne, samt den 9 i samma månad på bordet lagde Memorial, innehållande förslag till ändringar i 1. Puncen 2. Mom. af 107. §. Regeringsformen, samt 7. Puncten i 29. § Riksdagsordningen, fann Ridder-' skåpet och Adeln för godt, att samma Memorial, i anledning af Herr Cederskjölds , Pehr Gustaf, dervid gjorde Anmärkningar, hvilka Ridderskapet och Adeln förklarade utgöra dess gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottet återförvisa. Ut supra. S. D. Remitterades till: Constitutions Utskottet: Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om ett Additament till RiksActen emellan Sverige och Norrige. Banco Utskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående beviljande af ett Lånebiträde af 200,000 R:dr Banco TransportSedlar till understöd för Götheborgs Stad. Den 25 Maji, 205 Lagutskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition ora en Lag angående vidtagande anstalter för att anhålla och tilltala sådana Personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det an-: dra. Ut supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åts skiljdes klockan half till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Måndagen den 25 Maji. Plenum klockan 9 förmiddagens Hans Excellencet Herr Grefven och Landt.
Den skedda löneregleringen är ej ännu nog pröfvad, att derom kan fällas något bestämdt omdöme; och jag anser dessutom, hvilket jag enskildt yttrat till Hr Hjärne, hans motion för alldeles overkställbar; ty, för att nämna endast en sak, afraden, som utgör största delen af den till lönerna hörande spannmål, kan det ej förvägras läntegifvaren att föra till sjelfva bostället, om han det påstår. Projectet skulle hafva till följd indelta Arme'ens indragning. — Jag anser dock onödigt att nu yttra mig utförligare och förenar mig i de mot motionen redan gjorda anmärkningar samt anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, ville till Hr Hjärne framställa den af Ilr Liljenstolpe föreslagna proposition. Hr Hjärne, Harald: Jag har begärt ordet för att besvara de anmärkningar, som blifvit gjorda mot min motion; men då de skriftliga anföranden, som blifvit upplästa, omfatta hela ämnet, och de anmärkningar, som blifvit gjorda, till en del, grunda sig på citationer ur äldre riksdagshandlingar och Committe'ers betänkanden, har det varit mig omöjligt alt genast upptaga dem till besvarande, utan anhåller jag, att dessa anföranden måtte blifva lagda på bordet, för att i nästa plenum besvaras. Jag vill nu blott fästa mig vid en sak. Om jag ej orätt uppfattade en del af Hr Liljenstolpes yttrande, har han, ehuru ej bestämdt, likväl med tydliga vinkar förespeglat, att om det af mig föreslagna löningssätt antoges, kunde det hända, att befälets löner lillgrrpes, i fall brist i statscassan framdeles uppslode. Den 3 Mars f. nj. 2l5 Hr Liljenstolpe tyckes hafva utgått från den öfvertygelse, att de tillgångar för indelta Aripe'ens befäl, sorn nu finnas, äro dess egendom. K. Carl XI:s ord: ”för everldliga tider, ” hafva väl gifvit någon anledning härtill; men jag hemställer till Er, mina Herrar! om man icke i hvarje offentlig act, som stadgar förändringar i det beståndande, begagnar sig af samma eller dylika uttryck.
Det förordnande som denna §. innehåller^ må ej kunna lämpas på de socken-handtverkare och gerningsmän, som till landtmåns betjenande få skyddas och vid hvilkas antagande Vår under denna dag i detta ämne utfärdade särskilda nådiga författning kommer att tjena till efterrättelse. * ~ S13. Vill någor förlägga handtverk i Stråder eller på Landet, må han, i likhet med hvad uti 5 x\rt. 5 §. af Hallordningen, under den 2 April 1770 år i anseende till manufactur-inrätt - Lagutskottets Betinkanden. 85 ringar förord nåd tnjuta säkerhet i verkets rudimaterier, redskap och effecter, enär forslaget år lagligen intecknadt vid RådstufvuRåtten i den den stad, der idkaren burskap vunnit. Dylike inteckningar hora, om de skola anses gällande, fornyas inom den tid, som i allmänna Lagen år föreskrifven. Den, vare sig å landet eller i stad, som med handtverkare, hvilken vunnit måstenskap eller kan aflägga måstareprof, afslujar Contract om förlag till idkande af rörelse’ vare ock, om lian så åslundar, berättigad att vinna bnrskap, hvilket, enär ett sådant förhållande styrkes, skall honom beviljas, utan skyldighet att aflägga måstareprof; dock att dels förläggarens Borgarerått upphörer når han ej längre håller mästare, dels en sådan Borgarerått icke får beviljas någon i tjenst varande Ämbetseller Tjensteman. (Denna §. hafva Presteoch BorgareStinden ansett böra utgS. hvilket således alternativ föreslås), §• Enka efter Mästare ege frihet, att, så långe hon i Enkostånd förblifver, fortsätta mannens handtering antingen med biträde af Verkgesäll, eller ock under egen tillsyn, så framt hon i detta senare fall kan, sSsom i nästföljande i5 §. stadgas, visa prof af förvärf vad egen erfaren - 86 Lagutskottet: Betänkandent het i slöjden.
Mot Hr Råfelts anförande får jag anmärka, att ehuruväl blott en resande får åka efter en häst, få dock trenne åka efter 2 hästar. '"■> Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns utlåt. Ropades ja och nej. Då Den 3 April e. m i8r> Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja, begärde Hr Rå fe It votering. Efter någon obetydlig discussion angrde contra-propos:ns innehåll, förenade sig R. o. Ad. derom att den borde blifva till återremiss. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh : För att undvika en votering så sent på aftonen, då så få ledamöter äro tillstädes, får jag hemställa till de välda ledamöter, som yttrat sig, om de icke skulle vilja förena sig i anhållan om återremiss. Hr Rå fel t: Då flere ledamöter önska återremiss af betänk., skall jag icke sätta mig deremot, och afstår således från min anhållan om votering. Då Hr Råfelt sålunda afslålt från sin begäran om votering, förenade sig R. o. Ad. om återremiss af Stalssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk-.ns utlåt. På begäran af Gr. Taube, Gust. Job., Frih. Cederström, Jacob, m. fl. ledamöter, lades ånyo på bordet Const.Utskts den 27 sisth Mars första gången bordlagda memorialer: N:o 86, med förslag till ändring af Reg.Fins 56 §, och Riksd.Ordn:s 49 §> Nio 87, med förslag till ändring i Riksrättens organisation ; N:o 88, med förslag till ändring af Riksd.Ordn.-s i5 § 1 mörn; Nio 8g, med förslag om ändring i Riksd.Ordn:s 17 §; N:o go, i anledn. af BondeSt:s yttrande rör:de Utskis mern.
Indelt spanmål: d:o Frimurare-Barnhuset, 1852 års anslag Barnhusen i landsorterne d:o 1940 T:r 16 k:r Ind. spanmål å 6| R:dr . Tillkommer: enligt Kongl. Maj:s nåd. prop. samt från Clerecie-Staten hitförde 53 T:r 6 — 3 — 24,383 T:r 28 k. ä 62 H:dr 162,572: 24. 66 T:r å Oj R;dr Bese-Stipendier samt läroböckers och lärda Verks utgifvande Skrilmaterialier och expenser samt ved och ljus.. Förslags-anslag Afgår: till diverse anslag under denna Hufvud-Titel öfverflyttade samt ytterligare för jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma Extra utgifter: 1852 års anslag 440: . 13,296: 34. 753: 16. — 12,565: 18. — 3: 22. 4. Anm. Förhöjningen å denna Hufvud-Titel utgör 99,330: Summa Förslag till blifvande Riks-Stat. Penningar. Indelta Bäntor. Spanmål. I nd elt. Mått. Värde förslagsvis å 6 ?f R:dr. Oindelt. Mått. Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 April 18S4, kl. 1 e. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens JVionde Hufvud-Titel. (U. A.) Af Nionde Hufvud-Titelns 2:ne Afdelningar fastställdes den ena eller Pen sions-Staterna vid sisllidne Riksdag till 296,733 R:dr 16 sk. Den andra