Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 18 januari 1821 Efter besvär på det av Kongl Kammarrätten överklagade utslaget har allmogen rätt att bli befriade från mantalspengar, om de bygger stenhusbyggnader på landet. Stockholm den 18 januari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD Kungörelse angående tullfri utförsel av ärter. Stockholm den 26 januari 1821 I brev av den 17 januari 1821 har Kongl Maj: t förordnat att utförsel av ärter till utrikes orter får ske tullfritt. Stockholm den 26 januari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD Kungörelse angående vad iakttagas bör då norska silltunnor och andra norska fastager med saltvaror ur andra hand styckevis försäljs. Stockholm den 9 februari 1821 Viktualie Handels Sociteten här i staden har anmält att de saknade tillgång till svenska krönta kärl för ompackning av den från utrikes orten i stor mängd inkommande sill, som inte fick säljas i mindre partier än hela och halva läster. I skrivelse av den 17 januari i år har Kammaroch Kommers Kollegierna bifallit, att det hädanefter är tillåtet att i andra hand styckevis försälja norska silltunnor och andra fastager med saltvaror. Det åligger viktualiehandlanden att inbränna deras vikt i kärlet för vars riktighet säljaren är ansvarig inför köparen Stockholm den 9 februari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD Kungörelse angående förnyad taxa för Södertälje Kanal och Slussfart, jämte vad därvid i övrigt bör iakttagas. Stockholm den 15 februari 1821 Vi har vunnit närmare erfarenhet angående taxan från den 23 oktober 1819 gällande för Södertälje slussoch kanalverk och anser att någon nedsättning lämpligen bör äga rum. Avgiften erläggs i ett för alla så väl för kanalen, slussen och vindbryggans öppnande och beräknas för varje läst av fartygets dräktighet. Följer tabell med taxan. Anmärkningar 1: o Våra och kronans bevärade - eller krigsfartyg passerar utan avgift 2: o Båtar, som tillhör Södertäljes innevånare och inte passerar slussen är fria från avgift på kanalen .. De skall förses med särskild inbränd stämpel, vilken skall tas bort om båten säljs till någon utom staden.
En häst, som skall någorlunda väl underhållas, behöfver minst 1^ lisp. hö i dygnet, och då ryttarehästen ej får begagnas vidare än till hemforsling af hö och vatten, för dess eget behof, så är han för landthushållaren alldeles onyttig, hvarföre dess utfodring i denna calcul med rätta bort upptagas. 3:o En stor del hästjägare hafva större både städsel och lön, så i korn sorn penningar, än calctilen visar. 4to Någon ersättning för kursföring och andra tillfälliga besvär, äfvensom kost för karlen så ofta han efter order skall uppehålla sig på rusthållsnumret, är icke upptagen 5:o Spillningen af hästen kan qvittas emot besväret och ansvaret med dess skötsel. Östersunds Lands-contor den i3 Aug. 1833. F. IV. Jonson. Bilaga Litt. E. Tabell of ven rusthålls-stammar na vid Jemtlands Håstfagare-sqvadron , till tunnlandtal, taxer ■■s-värde, hemmansräntor och af radspenningar i Jemtland } sorn rusthållaren disponerar, samt augmenls-räntor i Medelpad j enligt 1827 års markegång.'' u § 3 Sockenoch By-namn. Hallstrom. Med här förvarade original lika lydande, betygar, Östersund i Lands-contorét den i3 Aug. i833. F. W. Jonson. Remitterades till StatsUtskottet. Vidare föredrogs K. M:s den 1 dennes på bordet lagda nåd. skrifvelse, ronde förlängning af de med rusthållarne vid åtskilliga afsutna regtten och corpser afslutade contract om bäst-vacance-afgifts utgörande. Remitterades till StatsUtskottet. Vid förnyad föredragning af StatsUtskts den 1 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 32, angtde den lönereglering, som erfordras i följd af Statsrådets förändrade organisation, D c u 4 April. Lief samma utlåt, ånyo lagdt på bordet af Frih.
Mitt yttrande går derpå ut, att det skulle vara Ridderskapet och Adeln förbehållit, att, nied LandtMarskalkens begifvande, afbryta plenum, och fortsätta en och samma dis» cussion på eftermidddagen. Undertecknad Riddarhus Secreterare Då en värd Ledamot, Friherre Boije, tyckes tro och vara ofvertygad, att icke något annat ämne blifvit på förmidddagen börjadt och discuteradt, samt sedan på ef» termiddagen fortsatt, än Canalfrågan, får jag vördsamt upplysa, att, efter hvad mitt minne kan säga mig, åtminstone 20 frågor tillförene blifvit på enahanda sätt behandlade. jag anhåller, att för ögonblicket från sista Riksdagen få nämna följande: Bevill» ningsUtskottets Betänkande om Stora Sjötullen. Granskningen af detta Betänkande börjades klockan 10 förmiddagen, afbrots vid midddagen, och fortsattes pä eftermiddagen till klockan 12 om natten, Consti» tutionsUtskottets Utlåtande rörande decharge för StatsRådets Ledamöter; samt Stats» och BancoUtskottens Utlåtande angående FinanceRegleringen. Då FinanceReglerin gen - Den 9 April e. m, 97 gen sednare gången förevar, räckte öfverläggningcn derom 3 dagar. Granskningen af Tulltariffen upptog äfven 3 dagar; med flere dylika frågor. Herr von Hartmansdorff': Jag är så fullständigt förekommen af Herr RiddarhusSecreteraren, att jag ej bör trötta Ridderskapet och Adeln med någon ytterligare utredning af ämnet. Jag vill blott erinra, att det alltid är ett mål, som opåtaldt kan och bör komma emellan öfverläggningarne i ett sålunda afbrutet och fortsatt plenum, nemligen middagsmålet. Herr Cederschjöld: Om något ytterligare bevis behöfdes för den satts, att ett mål kan fullföljas på eftermiddagen, ville jag blott påminna om andra momentet af §. Riksdagsordningen, enligt hvilket en discussion kan afbrytas, på flere Ledamöters begäran, och fortsättas i ett annat plenum. Der heter det nemligen:
Åter se vi svarfmaskinerna i färd med att forma pedalerna o c h dess kullager; på andra ställen se vi På bilden n u m m e r 3 se vi stålet — härtill användes vid de flesta fabriker, såväl ins o m utländska, vårt ypperliga svenska stål — s p i r a l e r välla ut ur maskinerna o c h antaga fälgarnes ihåliga^form, Fra. I sådana ögonblick ägna helt visst ej våra sportintresserade läsarinnor en tanke åt konstruktionen af sina gångares sinnrika mekanism, som låter d e m snabbt o c h ljudlöst ila framåt; m e n när stålhästarne stå orörliga i stallet, kräfvande hvarken vatten eller foder, endast några droppar olja i sina gängor, drö- j e r helt säkert mången blick m e d beundran vid de glänsande maskindelarne, o c h i månget vackert flickhufvud uppstår kanske en önskan att få veta, huru en velociped blir till. Det är hardt när otroligt, af huru många stycken en velocipedkedja består: den räknar inte mindre än hundra länkar, o c h hvarje länk utgöres af tio smådelar. Efter att velocipedens olika delar sålunda blifvit framställda, vidtager en omfattande försköningsprocess i slipo c h polérsalen, se bild 5. R a m e n emaljeras, fälgarne förses m e d en skyddande lackering o c h d e blänkande metalldelarne förnicklas på elektrisk väg, för att skyddas m o t rost. Sedan fogas velocipedens skilda lemmar tillsammans under noggrann kontroll, lättheten af dess Fig. i. hvarefter en cirkelsåg afskär längderna, en för hvarje hjul. Därpå jämnfilas o c h sammanlödas d e båda ändarne, fälgen riktas, borrmaskinen förser d e n s a m m a m e d de 36 hålen, hvari ekrarne skola inpassas, o c h det väsentligaste af hjulringen är färdigt; kautschuken öfverdrages först senare. E n ännu intressantare del af fabrikationen m ö - ter oss i hyfvelo c h svarfsalen, där hjulsvarfvarne framställas. Där står en lång rad af de respektive maskinerna, hvari stålstyckena inriktas o c h fastsättas.
Om 184.0 års förslag blifvit antaget 1844, Ci Den 18 December. så hade det varit gällande år 1848. Den påtryckning, som då kom utifrån och nedifrån hade naturligtvis verkat lika starkt och starkare på en mera demokratisk representation. Den uråldriga i Sverige förhlef deremot lugn år 184S och vidtog intet sleg för att öka den främmande och inre påtryckningen. Hade representationen deremot varit grundad på allmänna val och republiken således redan varit införd i representationen, hvad hade dä återstått annat, än alt införa den äfven i Regeringen? Hvad som hände 1848, kan äler inträffa, aldrig har fördenskuld Sveriges författning och med detsamma rikets bestånd sväfvat i sådan fara, som genom det förslag, hvilket nn, medelst PresteSt:s beslut, redan fallit. 1S40 års förslag var utan tvifvel lika skadligt, kanske värre. Men det kom icke ifrån Regeringen och var derföre icke så farligt. R. o. Ad. har, genom bemödandet att ådagalägga förslagets brister förfelat företrädet att först säga nej. PresleSt. tillhör, om det må tillåtas mig att begagna ett sådant uttryck, denna ära. Jagönskar alt vi icke genom länga tal må blifva de sista som säga nej. Efter mig lära 9 talare redan vara anmälda. Om en hvar af dem begagnar blott en fjerdedels timme: så åtgå 2 j innan öfverlägguingen blir slut. Jag vill ieke heller uptaga mer än en fjerdedels timme, och skall använda återstoden för att säga några ord mot vissa yttranden, som här blifvit laida, hvilka jag icke kan med tystnad förbigå. Slån har yttrat, att Gustaf Wasa icke var stödd af Svenska Adeln, utan af folket. Men hvilken var då Gustaf Wasa sjelf? Hvarföre sitter bans vapen här högst ibland våra? hvarföre står hans stol vid Landtims-bördet, om icke derföre att hän var en Adelsman såsom vi ? Ytterligare har man i allmänhet sagt, att thronell icke haft något väsentligt stöd af detta Stånd.
Ian och räntor icke antaga annat än det i Biket faststälda gångbara mynt. §• 9- Contoirens utlånings-befattning börjar den 1 Januarii nästkommande år 1824, hvarefter Directionen alltid bör sammanträda å en viss dag i hvar vecka, för att granska inkomne lånehandlingar, emottaga af skedde inbetalningar det belopp, sorn öfverstiger summan för den i sista momentet af 1 §. omnämnde mindre Cassan, samt i öfrigt afgöra förekommande ärender. Infaller Helgedag å den vanliga Sessionsdagen, sker sammanträdet å nästa söknedag derefter. Låne-ansökningar oell inbetalningar af lån böra derföre senast å 2:dra söknedagen före Directionens sammanträde inlemnas till ICamereraren, som deröfver upprättar behörig lista och biträder Banco-Ombudet med ärendernas beredning till utlåningsdagens expedition, §• 10. Directionerne, så här i Stockholm, sam i Götheborg och Malmö, meddele hvarandra, genast efter hvar och en Discontdag, advis om de samma dag hos Verken antagne Låntagare och Cautionister, samt de beviljade lånens belopp. §• n. Varder till Ledamot i Directionen någon person vald, som sjelf i Låne-Contoiret för 728 Banco-Utskottets Betaiikanden. skuld häftar., godtgöre han genast samma skuld till fulla beloppet, innan han uti förvaltningen af Contoiret intrader; och må icke hvarken Directionens ledamöter eller Contoirens Tjensteman och Betjente skuldsätta sig hos något af Discont Verken , genom egne lån eller andra förbindelser till betal nings - a nsvar ; härifrån dock undantaget lån på godkände Actier eller gällande publike papper ; derjemte D irectionen? Ledamöter förbjudas, att i någon egenskap vara commistionairer för lånsökande* §• 12.
Major Mannerskantz svarade då: att han visserligen icke glömt bort sin motion, men han hade blifvit underrättad om att man -å högre ort vore betänkt på att ofördröjligen tillfredsställa de önskningar som vid 1840 års Riksdag från It. St:r utgått, och att han således ansåg såsom en gärd af grannlagenhet att icke en ny påstötning från hans sida skedde. Hvari bestod nu detta tillfredsställande? Ja! det bestod, efter hvad man af Utsk:s recit kan inhemta, uti påbörjande af arbeten sorn sedan räckt i 13 år. Jag vill icke gå i förväg och säga huru länge detta arbete ännu kan komma att draga ut, men åtminstone förmodar jag att det drager om någon tid, innan det blir fullbordadt. I en så vigtig fråga är det dock ett förhållande som jag anser att man icke bör hålla så noga på om det skulle draga ut 2, 3 eller 4 år till; hufvudsaken är att vi erhålla en god lag och i detta afseende tror jag att det icke skulle skada om en underd. skrifvelse till K. M. afläts, på det att Han sjelf måtte få kännedom om och äfven de myndigheter, hvilka handlägga eller komma att handlägga ärendet, få sig meddelade de önskningar som i detta afseende inom representationen gjort sig gällande. Detta ger mig anledn. att förena mig i det yttrande som Frih. Creutz afgifvit. Hr Lilljehöök, Carl Berthild: Jag skall endast med få ord uptaga några anmärkmr som här blifvit gjorda samt meddela några uplysningar. Förhållandet är, såsom äfven af Betänk, uplyses, att en »OrdningsStadga för krigsmakten», afseende ändring i vissa delar af nu gällande krigsartiklar eller dithörande författmr, är öfverlemnad till KrigsHofRättens granskning. Jag får uplysa att denna granskning redan är af KrigsHofRätten verkställd och att Stadgan rörer alla sådana mål, som böra extrajudicialiter bestraffas, och för att lugna dem, som ifra mot prygelstraffet, får jag nämna att
Hvad de anmärkta felande .verifikationerna för dubbelafgiften angår, så synes af landsorts-räkenskaperna, att alltid en skrifvelse från Öfver Direktören för Kontrollverket finnes bifogad, som bestämmer beloppet för denna afgift, der den förekommer; och för Stockholms stad åter är Kontrollören, den som efter författningarne är skyldig att hålla reda på — 296 — det, som med dubbel afgift bör beläggas, i enlighet hvarmed Kamererarens uppbörd derför också sker, af Kontrollören attesterad för hvarje vecka, såsom af räkenskaperna synes. Stockholm den 20 Januari 1848. A. G. Berndes. — 297 — Kongl. Stats-Kontorets underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade Revisorers Berättelse, angående de till Kongl. Landtförsvars-Departementet hörande anslag. Stormäktigste A11ernådigste Konung! Sedan Eders Kongl. ‘Maj:t, under den 28 sistlidne December, i nåder anbefallt Stats-Konloret att, i anledning af bilagdt utdrag af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845, afgifva oell till Eders Kongl. Maj:ts Landtförsvars-Departemenls Kansli-Expedition insända underdånigt utlåtande; får Stats-Kontoret sådant härmed fullgöra. §. 2. I anledning af hvad Revisorerne häruti anmärkt emot anordnandet till vederbörande Chefs disposition af löner på stat, arfvoden och gratifikationer, får Stats-Kontoret åberopa sitt till Eders Kongl. Maj:ts Finans-Departement härom afgifna underdåniga utlåtande, så lydande: (se här ofvan sid. 284). §. 5.
ELISABETH hade D tändas sällskap, var jularna hon dansade hel skatt af Floras d e t i alla fall stunder. Ruth förr b e k l a g a t, a t t h o n m å s t e Hvad nu folk hade » Bikupan » alltid en slump fristaden, Bindler, menade, när de Ruth kallade den och den och den, som umgicks i konstnärskretsarne och det hade hade varit verkligen sett kär ut, i H o n hade vänner » Ja, på d ä r e m o t förblef kunde » Ja, d e n lustiga v a g a b o n d e n, låta p e n s e l n dansa ut p å i väggen, o m ströftåg. är inte g å r d e t heller inte J a g längtar m i n älskade att fara efter svenska vår. till v a r ful, m e d ett stort erinrade våren Jag den. » var kanske den kunde en » rar » ut hon tar det enda vackra hos henne, h v a d skall d u få att resa f ö r, » flegmatiskt, pengarne » d u sparar j u aldrig, m e d ena handen d e m m e d den andra. den färg, Munle så g o d t o c h vänligt. » Kära barn, frågade ansikte utan h o n o m ett hästhufvud. Hon som hon k ö p t i ett anfall af april. d e t hela. tror j a g har lust utan gel, i slutet serge öfver hemma, e n empiresoffa m e d sidenakvarell, ett par grå svaga framåt salongen, s o m d e t yttre r u m m e t kallades, hade draperi kastadt öfver. det tycker j a g visst d u borde. » » Ja, miss fliten. kjol där m e n det var dock egentligen statyetter af alabaster skrattade. en henne, också. Seinestaden. egentligen af dela e n dublett i s o m enligt biRuth hvita t v å kort p å dörren. H a n n a », o c h så hade skildes staffli, var en morgon bakom var miss Mary Bindlers, en engelskas.
N:o 80, i anledn. af åtskilliga motioner om ett förändradt aflöningssätt för domare, och Chartce-sig.-contorets upphörande; N:o 148, i anledn. af väckt motion om upphörande af bevillning för sågqvarnar; N:o 149» ' anledn. af K. M:s nåd. propos. , samt Hr Rosenblads, Bernh., motion, om utbyte emot ett årligt anslag af tullmedlen, af den s. k. föringen till hemkommande fartygs besättningar; W:o 15o, i anledn. af väckt motion om en gemensam dag och ort för mantalsskrifningar och uppbördsmöte!!; N:o 151, i anledn. af väckt motion, att de medel, sorn fordras för kurhusanstalterna, må af statsverket utgå ; N:o i52, i anledn. af Hr Frih. von Kraemers motion angrde sättet för stämmoböters utgörande; N:o 153, i anledn. af Hr Hadings motion om upphörande af centonal å embetsoch tjenstemäns löner; N:o 154» ' anledn. af väckt motion om debetsedlars utfärdande och öfverlemnande till de skattskyldige inom viss kort tid efter det taxeringarne blifvit verkställde; Den 3 Mars e. m. 99 Bevil ln.~ samt Allm. Besvärsoch Ekon. Ut skotten : N:o 12, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, rör:de grunderna och villkoren för brännvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför. Äfven lades på bordet följande från Ridd.Utsk. inkomna så lydande Hörsamsle Memorial. Till Ridd.Utsk. har Ridd.direct:n öfverlemnat bilagda memorial.
Jag anser derföre de af flera värda Ledamöter, 1 synnerhet af Herr BergsRådet Rothoff, anförde orsaker giltigare, ehuru sistnämnde värde Ledamot förmente den nu löpande sedelstocken vara till och med något större, än för 3 år sedan, då Herr Grefve Mörner sjelf tillstår den t ara något mindre. 3*8 Den 13 Aimi. Jag för sluta detta mitt yttrande med deri anmärkning, att om man kunnat beskylla förra tiders inre Styrelse för för liten bekantskap med Författningar i andra länder, så kunde man nu lätt få anledning göra en motsatt beskyllning och anse oss ledas för mycket af efterhärmningsoch för litet af erfarenhets esprit. Låtom oss i synnerhet efterapa Engelsmännen i sann patriotism och varm fosterlandskänsla , men låtom dem för sig behålla de ceconomiska grundsatser och författningar, som passa för Englands och icke för vårt eget lands local och interesse. Remitterades till Allmänna Besvärsoell OeconomieUtskottet. IIans Excellence Herr Grefven och Landt Mar', shalken tillkännagaf, det Hans Kongl. Höghet Prins Oscars examen i Christendomcn skulle' i morgon förmiddag för sig gå, och att Hans Majit i Nåder budit 4 Deputerade af hvarje Riksstånd att berörde examen å Ständernas vägnar bevista. Det ankomme nu på Ridderskapet och Adeln att determinera, på hvad sätt desse 4 Deputerade skulle utses. Då Ridderskapet och Adeln häröfver ej hördes yttra någon mening, föreslog Herr LandtMarskalken, att’’desse Deputerade skulle utgöras af den till nummern äldsta Grefven, äldsta Friherren samt äldsta och yngsta Adelsmannen 5 hvilket bifölls. Den 13 April. 319 Äfvenväl aflemnade Herr Grefven och I.andtMarskalken 200 biljetter till tjenst för dem af Ridderskapets och Adelns Ledamöter, hvilka skulle behaga bevista Hans Kongl. Höghet ArfPrinsens Coniirmation i Slottskyrkan nästkommande Lördag. Justerades följandet Utdrag af Protocollet, hållet i Högloft.
I sådan hän delse förfaller min anmärkning, rörande StatsRådets Ledamöter. Den synes dock böra iakttagas i afseende på Föredragande i Cömmando-mål. Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde Proposition till godkännande af Herr von Hartmansdorff;? ifrågavarande anmärkning , hvarigenom 28 §• skulle komma att erhålla följande lydelse : Till Civile Embetsman inom Riket .j Föredragande i Cornmändo - mai och Domare etc. Bifölls. 5- 34- Stats - Ministrarnas, Stats-Rådens och Ju. stitire-Rådens Embeten skola uppföras i Rikets Stat, och må icke af någon tillika med annat civilt Embete beklädas. De 2 Stats-Ministrar. ne innehafva Rikets Högsta värdighet; StatsRåden äge lika anseende med de Högstaj och Justitice-Råden med derintill närmast varande j Militaire Embetsman. Herr von Hartmansdorff: Den nu gäl lande ordalydelsen af 34 §. Regerings-Formen Dm 3 December c. m. säger, att de uti denna Grundlag bestämda nya Embeten, Stats-Ministrar , Stats Råd och Justitise-Råd, skola uppföras i Rikets Stat. Af detta stadgande har Constitutions-Utskoifet en« däst uteslutit crdet nja, emedan desse Embeten nu mera, efter 14 års förlopp, icke kunna så kallas. Men föreskriften om deras uppförande i Rikets Stat qvarstår. Den kunde vara behöflig när Regerings-Formen stiftades , emedan hvarken Ledamöterne af Konungens Conseil eller af Högsta Domstolen voro ständiga, förr än efter Stats-hvälfningeu 1809. Numera, dä dessa Embetsmän blifvit det, och äro till antalet uppräknade i Regerings-F'ormen samt följakteligen städse böra finnas, förstås det af sig sjelft, att de skola uppföras på Stat.
Prat. 1028 — 1830, 9 Sami, jo y.dje B.t. 3 :dje H:t. 146 Prof* Utdräg den ag Januarii i83o« är , att han sig och gods sitt sjelf rada kan , samt derjemte förklaras oberättigad att deltaga i val eller väljas till sådana förrättning gar, som innefatta medborgerligt förtroende l hvilket stadgande Bonde-Ståndet ogillade , må förordnas , att denne skall förklaras oberättigad att väljas till allmänna uppdrag eller förrättningar ; dels att, 1 föreskriften , att öfvermage , som af starka drycker öfverlastar sig, ages af föräldrar eller husbonde, i när-i ■varö af KronoStadseller Policebetjent, må uttryckas , att detta bör, ske endast i närvaro af KronoStads eller Policebetjent; och skulle respective Med-Stånden vördsamt och’ vänligen inbjudas att uti detta beslut ?ig förena, S. D. Föredrogos å nyd och bifollos Stata-? och Banco-Utskottens Utlåtanden t N:o 35, i anledning afHerr Cronii inom Välloflig® Borgare-Stindet afgifna, till StatsUtskottet remitterade Memorial, angående understöd af allmänna medel till hamnanläggning vid Staden Cimbritshamn; och N:o 42 J i anledning af Herr Friherre C. II. Anckarsvärds motion om inlösen af någre f. d. FilialDisconternes, vid sfistlidne Riksdag presenterade, Assignationer. Prat.
Detta förstärkta Lag-Utskott äligge då att i frågor, hvilka blott i vissa delar blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnade, till Riksens Stän - frihels-Förordning erkänna och på det Tolfte. CARL (L. S.) Constitutions-UlsMtels Memorial, N:o 4. der i stadgad ordning afgif va utlåta/iden om de lini nen, deruti något Riks-Ständ förbehållit Riksens Ständer beslutande rätt, och , sedan Riksens Ständer clerås beslut deröfver fattat, de delar af frågan, i hvilka Riksens Ständers beslutande rätt blifvit Utskottet uppdragen, afgöra, samt å Riksens Ständers vägnar yttrande öfver det hela till Konungen afgifva. Om de frågor, hvilka i sin helhet blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnade, ege Utskottet att, utan någon hemställan till Riksens Ständer, besluta och å Riksens Ständers vägnar sig yttra. Sådant Utskott ege ock att, om det nödigt funer, för upplysningars inhemtande tillkalla andra lagkunniga män, samt, då Konungen och samtliga Riks-Slånden så besluta, efter Riksens Ständers åtskiljande, sitt arbete f ortsätta, dock i intet fall längre, än till den dag, då ny Riksdag öppnas. Då sådan fortsättning af Utskottets arbeten beslutes, bör h varje Riks-Ständ utse Seve suppleanter, att, i jall Utskotts-ledamöter under liden afgå, dem, i den ordning de erhållna rösternas antal utvisar, efterträda. För den tid, Utskottet efter Riksdagens slut, sitt arbete f ortsätter, njute dess Ledamöter af Statsmedlen det arfvode, som Riksens Ständer bestämma. Constitu'iuns-Utskottets Memorial, X:o 4. 21 l:o Lag-Utskottet — Krigs-Slaten. 2:o Lag-Utskottet — inkomma.