Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja, Anna, det är ett eländigt lif! ANNA (hurtigt). Så bryt dig då lös därifrån! 15 VIKTOR. om jag också kunde komma till Upsala. Anna, du vet inte, hur många frestelser där är för en svag stackare som jag. Hur? På hvad sätt? Militär vill jag inte bli, och ANNA (sätter sig bredvid honom). Jag skall tala vid Karl VIKTOR. Nej, nej, han är så sträng. ANNA (tar ett handarbete). den, som så redligt fyller sina egna plikter, fordrar, att andra VIKTOR. att han arbetat och Ja, ja jag vet, att Karl är en man af heder, ANNA (lifligt). Han är inte endast en rättänkande man han var också en god son (Ser på Viktor, som ser nedslagen ut.) Men förlåt, det var om dig vi skulle tala. att vara ett år på Bärgås och hjälpa honom? Du trifdes ju där? VIKTOR. Ja då, när du och mamma voro där; men ensam med farbror och Selma Och äfven hjälpte sin mor, så länge hon lefde! Han! Åh nej men kan du undra på, om (Funderar.) Hvad tror du om farbror Görans förslag 16 ANNA (raskt). Åh, arbetet skall förkorta tiden, och Selma VIKTOR. Ja, Selma, hon är märkvärdig. ANNA. jag har lärt mer af henne än af alla andra. Du skulle Ska' vi skrifva till? Ja, är hon inte? (Allvarligt.) Vet du, jag tror, ha godt af både hennes och farbrors sällskap. (Lifligt.) VIKTOR (springer upp). inte Nej inte ännu! Nej kanske jag vet ANNA (häftigt). sade ju i sommar, att du var road af landtbruket? VIKTOR. är så simpelt, att jag vill bli jordbrukare. ANNA. själf kunde besluta dig. Mamma är lätt att öfvertala. Om du bara VIKTOR (går oroligt fram och tillbaka). Ja, du har rätt, om om Hvar är Ja men (tveksamt) men, mamma tycker det Men, Viktor, ditt vankelmod är odrägligt! Du Karl? Jag har inte sett honom på några dagar. 17 ANNA. om en liten stund kommer han nog.
— Författarinnan, ej obekant för Iduns läsarinnor, kan ej få bättre rekommendation för sin bok än de varma loford, skalden Topelius gifvit densamma. Z. H a e g g s t r ö m s förlagsexpedition: Chrysantemum, sånger och dikter af Daniel Fallström, andra samlingen. Pris: häft. — Daniel Fallström är alldeles tillräckligt introducerad hos Iduns läsekrets och af densamma uppmärksammad, att vi äro öfvertygade om, att hans sånger och dikter ej skola behöfva ligga osålda i julmarknaden. — Nornan, svensk kalender för 1891, adertonde å r - gången, redigerad af Georg Nordensvan, hvars namn j u har en mycket god klang hos Iduns läsarinnor. — Kalendern utmärkt. Nya musikalier. Abr. Lundquists k. h o f m USi kh an d e l: Från konsertsalen och salongen, solosånger och duetter m e d pianoackompagnement: 1. Min drottning, af Brahms; 2. Stjärnströdda natt, af Gölxe; 3. Näktergalens sång, af Suppé; 4. Det är en dröm. af Wellings. — Sommartoner, säng för tenor eller sopran med piano, af Jos. af Sillen, tillegn. Arvid Ö d - mann. Mins du det än? af Jul. Hemlängtan, af O. Hä- ser; 43. H a r du mig k ä r? af C. Bohm; 4 4. » De ögon blå », af AM; 45. Blomsterskålar, af O. Häscr. — Prélude du deluge, violin principal et quatuor, transcrit pour piano, af SaintSaens. — Romans ur op. Tannhäuser, satt för violin och piano. — Entrémarsch, tillegnad öfverste C. B. Munck, af Carl Clement %. — Min vän och jag, polka för piano, af John Öländer. — 5 Valser af Waldteufel: A m o u r et printemps; I m m e r oder n i m m e r; Tch liebe dich; Pres de toi; Mein Traum.
Och ofta skulle, genom denna offentlighet, polismästaren se sig tvungen att till laga domstol förvisa mål, hvilkas nedläggande annars varit lika så önskvärdt som nyttigt, för så väl den tilltalade som samhället. Att dessa mina anmärkningar må få medfölja till Utsk., derom anhålles ödmjukast. Remitterades till LagUtsk., i sammanhang med remissen af Hr Hjertås motion om offentlighet vid alla underdomstolar och poliskamrar. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr af Geijerstam, Gustaf Emanuel, erhållit 3:ne veckors ledighet från sin befattning såsom ledamot i BancoUtsk., samt anmodade Hrr Electorer att äfven efter honom utse en ledamot i BancoUtsk. under ledighets-tiden. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 12 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 3-A Den 20 Mars f. ni. Fredagen den 20 Mars i84o. Plenum kl. 9 f. m. Upplästes till justering 6 prot.utdr. för den 18 dennes e. m. 1 anledn. af det prot.utdr. , hvaruti beslutet upptages örn remiss af Frih. Fleinings motion, rörrde inskränkning i Metodistiska kyrkans utöfning af sin gudstjenst i Sverige, anmälde sig Frih. Fleming, Herman Reinhold, oell yttrade: Jag anser mig skyldig för R. o. Ad. aflemna redogörelse, hvarföre jag funnit mig nödsakad att ändra min motion. Då jag nemi. icke vill förorsaka en discussion i ämnet, sorn skulle upptaga R. o. Ad:s dyrbara tid, enär ändamålet i alla fall kan vinnas, ansåg jag lämpligast vara, att gå Hr Frih. o. Landtrots önskan till mötes. Jag anhåller, alt det Utsk., som kommer att behandla frågan, ville nogsamt granska de förnämsta gravamina, sorn förekomma mot Metodistiska luran. Frih. Fleming uppläste derefter följande:
Cederström har motsatt sig ett beslut i öfverensstämmelse med riksdagsfullmägtigen Lönnbergs förslag. Enligt min tanke borde dock Frilén med glädje se, örn hans motion kunde gifva anledning till ett beslut, som utan tvifvel skulle komma att medföra största praktiska nytta. Frilen har äfven sagt, att om åtgärden skulle tillämpas med afseende å Danmark, borde den jemväl utsträckas till våra öfriga grannländer. Dervid glömmer dock Frilen, att myntenheten i de Skandinaviska länderna är densamma, nemi. specien, hvilken till sitt värde i alla tre länderna är i det närmaste lika. Det visar sig stundom, att silfverstocken i vårt land nedgår. Detta skulle i icke ringa mån komma att motverkas, om den här föreslagna åtgärden kunde åvägabringas. Afven den Svenska handeln, synnerligast spaninålshandeln, skulle komma att deraf skörda betydande fördelar. De personer, hvilka drifva spanmålsaffärer, skulle då kunna emottaga Engelska vexlar ställda på Köpenhamn. Dylika kunna nu ej släppas ut i rörelsen just till följd deraf, att Dauskt mynt ej eger gångbarhet i Sverige. Detta förhållande är så opraktiskt och medför så många olägenheter, att jag hade hoppats, att ingen röst skulle på detta rum höja sig emot en förändring i nämnda hänseende. Hvad beträffar den af Gr. Mörner framställda anmärkning rörande det formella af saken, så tror jag det vara ganska vanligt, att en motionärs framställning inom Utsk:t undergår förändringar och modifikationer. Enligt min tanke lägga således våra sedvanliga former ej något hinder i vägen för ett besluts fattande i öfverensstämmelse med reservanten Lönnbergs hemställan. Af dessa skäl och i betraktande af den praktiska nytta för landet, ifrågav:de åtgärd utan tvifvel komme att medföra, får jag anhålla örn bifall till riksdagsfullmägtigen Lönnbergs förslag. Frih. Alströmer: Jag vill visserligen icke bestrida riktigheten af den formella betänklighet, Gr. Mörner framH.
Jag tillstyrker derföre, om den förelagda planen antages, att Riksens Ständer i under, dånighet hos Konungen anhålla, det måtte Konungen tillsätta ett sitt Ombud , som utan F Den 15 April beslutande rätt äger förpligtelsen att till BancoStyrelsens Protocoll låta anteckna sin protest mot sådana Styrelsens åtgärder, sorn han anses stridande mot allmänt väl. Regeringens organer stå under ansvarighetslag — och alltid kommer man sams om 90 §:n —- Riksens Ständers Ombad väljas af bekanta och vänner, och skulle möjligen af bekanta och vänner blifva dömde, enär de fela. Åt kommande Ständer öfverlemnas att bestämma efter hvilket! grund Sedlarne skola mot Silfver utbytas. Utskotten synas tänka sig denna grund efter 96 sk. Cours. Men nästa Lagtima Ständer skulle kunna vilja realisera efter 144 eller 72 Sirs Cours. Under tiden kunna således inga Penningetransactioner göras; och orsaken till förlägenheten, hvilken , såsom Utskotten densamma ganska rigtigt uppgifvit, består i osäkerheten om Sedlens värde , skulle under hela Feni åren fortvara. 2:0 Jag tadlar den förelagde planen för det att i den samma rader samma, Näringarnes tillväxt inskränkande , åsigt af Banquens Medlareoch Förmyndare-magt, som alltifrån Carl den Xlhs död varit orsak till de sä tätt växlande skiften af Naringarnes flor och fall, och sorn hafvit till följd Folkets fattigdom och Statens yanmagt. Efter denna plan skulle Den 15 April. Banquen fortfara att vara depositaire a'f Nationens reela Silfverfond, och ensam förvaltare af den Creditrörelsen som på Siifverfonden kan grundas. Ofvanföre tror jag mig hafva visat, att innom en Nation, som sent uppträdt på idoghetens bana , och af detta skäl är Silfver-fattigt, den växande Productionen ovilkorligen fordrar växande Credirrörelse. Annars skulle sjelfva förökningen i Productionen föda förlägenhet och förstöra sig sjelf.
Du får icke säga så; denna flicka har vunnit mitt hjärta! GÖRAN P. Men någon annan har vunnit hennes. PRINS E. Hur vet Du det? GÖRAN P. Det hörs ju genast, såvida det icke syns! PRINS E. Tror Du på kärleken? GÖRAN P. På dess tillvaro tror jag, men på dess beständighet icke. GUSTAV VASA PRINS E. Hur skall man vinna en kvinnas kärlek? GÖRAN P. Man behöfver bara vara »den rätte», ingenting annat. Men är man inte det, så kan man aldrig bli det. PRINS E. Det är mig en gåta! GÖRAN P. Det är en af de stora gåtorna. PRINS E. Hvem tror Du är min rival? GÖRAN P. En handelskontorist, en vaktknekt eller en rik hästprånglare. PRINS E. Och jag som icke rädes kasta min näsduk åt jungfru-dronningen, Britanniens stolta herskarinna. GÖRAN P. Så är det likafullt! PRINS E. Men Agda kanske är blygsam... vågar icke tro på mina känslors allvar. ANDRA AKTEN GÖRAN P. Det tror jag däremot inte. Buller utanför fonddörren. PRINS JOHAN in. Tillgif min herr broder att jag intränger på denna sena timme, men herr fader sänder mig af kärlig omtanke om herr broders... PRINS E. Jöns! mycket fortare och kortare, eller också sitt ner och tag en pokal i skiljetecknen! Summa: gubben vill att jag skall hem och lägga mig. Svar: Tronföljaren bestämmer öfver sin softid. PRINS J. Det svaret vill jag icke öfverbringa, helst herr broders ohörsamhet i detta fall kan hafva ledsamma följder. PRINS E. Vill inte hertigen sitta ner och ta en bägare? PRINS J. Tack, kronprins, men jag vill icke göra min fader sorg! PRINS E. Kors så allvarligt det låter. GUSTAV VASA PRINS J.
Det mynt, som sändes dit, måste vara temligen sorteradt och till stor del utgöras af sedlar på mindre valörer. En vexel på någorlunda stort belopp skulle al dervarande bankinrättningar sannolikt sällan kunna inlösas med riksbankssedlar af de valörer, som för skeende utbetalningar erfordras. Frih. Gripenstedt, Joli. Au g.: Den fråga, som nu »är under öfverläggning, är ingalunda ny, ty den har, som R. o. Ad. påminner sig, temligen utförligt blifvit diskuterad redan under riksdagen 1858. Förslaget har onekligen sina fördelar. Så är t. ex. faran för poslröfverier genom användandet af postremiss-vexlar utan tvifvel förminskad, ehuru det dock bör tilläggas, att denna fara i allt fall, numera, sedan största delen af de vigtigare posterna gå på jernvägar, eller med post-diligenser, är temligen ringa. Att äfven en vinst för allmänna rörelsen skulle beredas derigenom, att de penningar, hvilka emot vexlar deponeras i bankerna, genast kunna utlånas och komma densamma tillgodo, vill jag icke heller bestrida, men äfven härvid kan anmärkas, att denna vinst likväl i det hela blir af föga betydenhet, då man beräknar, med hvilken hastighet en stor del af posterna nu befordras. Deremot kan jag icke medgifva, att, såsom Utsk:t förmenat, någon synnerlig fördel skulle genom denna åtgärd vinnas i det afseende, att penningarna då icke behöfde dragas från orterna, utan finge der qvarstanna. Ty om också den ena dagen endast en post-remiss-vexel afgår i stället för penningar, så måste naturligtvis denna vexel innan kort på mottagnings-orten betäckas, och således vid de tider, t. ex. vid uppbördstiden, då afsändriin* garna från en ort ej motsvaras af remisserna dit, kontanta medel från denna ort afgå. Äfvenledes anser jag mig skyldig att fästa uppmärksamheten derpå, att åtskilliga temligen väsendtliga olägenheter verkligen äro förenade med detta förslags antagande.
Den a3 Februari i e. m. 99 uphörer; yrkande jag i grund af hvad jag nu anfört, att Allmänna Beredningen, såsom ett värn för Nationens frihet och ratti arheter, må bibehållas; ankommande på en sednare omsorg, hvad förbättring i Lönevilkor de Embetsman må tilläggas, hvilka såsom Ledamöter i allmänna Beredningen motsvara det förtroende, som i deras ansvariga och magtpåiiggande kall Jblifver dem lemnadt. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å den nya redactionen af 10 §. RegeringsFormen. Ropades starka Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence framställde proposition till afslag å berörde nya redaction. Ropades äfven starka Ja och Nej. Herr von Hejnnej Georgj och Grefve Frölichj Davief jemte flere Ledamöter, anliöllo om votering. Herr Cederschjöldj Pehr Gustaf: Då votering nu förestår, får jag utbedja mig att få för min del tillstyrka afslag å den nya redactionen, och tillika till förklaring uptaga en gjord invändning. Det har blifvit ganska riktigt lagdt så stor vigt pä pu 7* - T 00 Den o.3 Febr imri i c. m. blici teten lili Allmänna Beredningen, att nemligen alla rättsökande kunna följa sina måls behandling ända tills de komma till föredragning inför Konungen. Parten kan derigenom se, huru hans mål blifver framsläldt för thronell. En Ledamot har sagt, att den Rättsökande kan begära del af Stats Rådets protocoll, och att det väl ej slculle af slås. Men jag ber att få fästa upmärksamheten på den omgång, som dervid skulle iagttagas. En ordentlig ansökning derom skulle till Konungen ingifvas; den skulle föredragas och deröfver resolveras, innan han kunde få del af Proto' * collet. — Dessutom anhåller jag att få uptaga ännu en sak. Man har yttrat, att det skulle förorsaka sä mycket besvär för Föredraganden, att först föredraga i Beredningen , och sedan inför Konungen.
Några verkningar deraf hafva emellertid ännu icke i någon betydlig mån försports. Sedan på derom af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande gjord framställning, Eders Kongl. Maj:t i nådig skrifvelse den 15 Januari 1858 tillåtit, att i länets Ränteri då innestående till landtbrukets befrämjande afsedda medel 845 R:dr 22 sk. 8 rst. banko fingo användas till inköp af i tjenstbar ålder varande tjurar, för att till jordägare inom länet öfverTåtas, i ändamål att begagnas till korsning med goda kor af inhemsk race, så hafva genom Hushållnings-Sällskapets försorg blifvit anskaffade 2 tjurar af Ayrshireoch 2 af Durhamsrace, hvilka djur blifvit öfverlemnade till fyra särskilda i olika delar af länet bosatte jordägare, med skyldighet att inom fyra år, med en fjerdedel årligen, återgälda kreaturens inköpspris och vilkor i öfrigt, som bereda kringboende rättighet att emot en ringa afgift få till betäckning begagna tjurarne. I mån som köpeskillingsbeloppen åter inflyta, komma nya ädlare djur på enahanda sätt att inköpas och utdelas, så att för boskapsracernas förbättrande stor fördel genom denna anordning synes vara att förvänta. Fjäderfä uppfödas icke i någon anmärkningsvärd grad och icke utöfver behofvet inom länet. Biskötseln, som under loppet af nu ifrågavarande qvinqvennium först börjat tillvinna sig uppmärksamhet, har dock derunder icke gjort särdeles stora framsteg.
Den felaktighet, man velat finna deruti, att Betänkandet i flere frågor hänvisar till serskilda utlåtanden, har det icke stått i Utskottets magt att förebygga. Bland de delar af Berättelserna och Redogörelsen, hvaröfver Utskottet ansåg yttrande böra meddelas, funnos några stå i närmaste samband med enskilde motioner , och andre vara al den beskaffenhet , att de ej borde af Lag-Utskottet ensamt , utan »ainfälldt med andra Utskott, behandlas, hvaraf oundvikligen följde, att dessa delar måste blifva föremål för serskild behandling. Utskottet trodde sig ock pligtigt I.cgUiskottetx Vtlatande N\o i5}. sg att afgifva ifrågavarande Betänkande inom den i Grundlagen bestämda (id för Rikets Ständers sammanvaro. Men om än ett längre dröjsmål roed samma Betänkandes expedierande kommit att ega rum , hade dock sådant icke verkat på dess form. Skillnaden hade icke blifvit någon annan , än den, att de deruti åberopade serskilda Utlåtanden kunnat afgifvas , antingen å samma tid eller föiut; hvilket Utskottet tror hafva varit alldeles likgiltigt. Att nu i detta Utlåtande ofver ålerremigserne upptaga de åtskilliga yttranden, till hvilka blifvit hänvisadt, skulle derföre vara lika onyttigt som olämpligt, helst behandlingen af dessa senare blitvit företagen och fortsatt i serskild ordning. Vid ia :te Anmärkningen. Till den omständigheten , att Utskottet icke till grundlagsenlig åtgärd upptagit JuMitite-Orabudsmannens framställning i 1825 , »826 och 1827 årens Berättelser, angående Kongl, Majus Befallningshafvandes ställande till ansvar inför Domaremagten för sådana åtgärder i Policeoch Ordningsmål, sorn åtalas, igenfinnes förklaringen i sjelfva framställningens beskaffenhet. — Den innefattar nemligen , efter Utskottets tanka , hvarken någon anmärkning om brist och ofullständighet i hit hörande lagstadganden elier for - LagUiskottets Utldtandé N/o i5u. slag till deras ändring eller förtydligande
M. först i vanlig ordning låtit bolaget komma i dispositionsrätt af nödigt utrymme för anläggningen. Remitterades till StatsUtskoltet. Lades på bordet nedannämnda från Utsk.'n inkomna utlåt:n, nemi.: från Lagutskottet: N:o 49: i anleda, af väckt motion om förändring af rät lega ngslimman vid härads-, bergstingsoch synerätter; N:o 5o, i anledn. af väckta motioner om ändringar i 17 cap. 2 §:n Rätleg.-b:n och de dertill gjorda tillägg; från Allm. Besvärsoch Ekon.Utskottet: N:o 31, i anledn. af väckt motion om rättelse i den tullafgift, som K. Danska Regeringen uppbär för fartyg, hvilka passera Öresund. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl g tili 10 om aftonen. la fidem protocotli, F. O. Si/fvcrstolpe. Onsdagen den 37 Maj i84o. Plenum kl. 9 f. ra. Justerades 4 prot.utdr. för den 23 dennes. Justerades pleni-prot:n för den i5 dennes f. oell e. m. I anledn. af den uti prot. för den i5 dennes e. m. förekommande discussion rör:de i5:de punkten i SlatsUtsk:s utlåt. N:o 63, yttrade H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf: Frånvar. vid det tillfälle, då Gr. Hamilton yttrade sig i fråga om pension för Hofintendenten Hjortsberg, anhåller jag att nu fä tillägga några ord. Jag anser mig dertill förpliglad, enär jag varit denne store konstnärs chef i 6 år, och han under denna tid, så vä! som konstnär, som i egenskap af styresman för talscenen, tillvunnit sig anspråk på min t i I Ig i fvén lie t och min tacksamhet. Han bildades tidigt af den namnkunnige och store aeteuren Monvell.
Prop. JYi 1, om Statsverket 1836. Ständer aflåtna proposition, angående ståls-regleringen, hade Nåden i underdånighet omförmäla. Do härtill hörande byggnadsföretagen börjades på Carlsborg år 1820; — Vid Carlskrona år 1821; I Stockholms skärgård or 1851, men der afbrutna i brist på anslag år 1833, blefvo de återtagna år 1839 och hafva sedermera fortgått. Vid Carlstén börjades de år 1834, ehuru då i inskränkt skala. Ehuru de under tiden bestådda anslagen icke motsvarade så stora byggnadsföretags behof, hafva dock genom de jemnt fortsatta arbetena, delar af de för hvarje ort uppgjorda befästningsplaner redan vunnit fullbordan. Mycket af de ursprungliga förslagen återstår dock ännu att utföra. Dessa förslag uppgjordes på en tid då bombkanonen började omtalas och tveksamt försökas; — innan skrufven var uppfunnen och medan ångan och ång mascbinen ansågos föga användbara på sjelfva krigsfartygen. Det var mot seglande flottor, beroende i sina, rörelser af väder, vind, ström och krokiga farleder, samt tvungno att beräkna olägenheterna deraf, som försvarsmedlen behöfde ordnas, hvarvid sjöfästningarnes bestyckning, med afseende på afstånd och träffsäkerhet var, om ej öfverlägsen, åtminstone jemngod med (lottornes. På de sednare 20 åren hafva dessa förhållanden högst väsendtligen förändrats. Genom införande af skrufven och den förenklade ångmaschinen har det blifvit möjligt alt göra ångan till rörelsemedel för både linieskepp och kanonbålar, hvilka med jemn och hastig fart gå dit befälhafvaren pröfvar nödigt. Genom bombkanonen har skjutning och kastning med ihåliga kroppar fått en utveckling, som efter det sista kriget synes blifva högst betänklig. Så väl styckenas och kastkropparnes massor, som krutladdningar, skottvidder samt slutligen förstörelsen, hvarmed icke endast fienden, utan äfven den egna hardt ansträngda materielen alltmer hotas, tilltaga nu i hittills oerhörd grad.
Dessa fonders sammanlagda belopp eller, med andra ord, beloppet at: forbulldets kapitd, som vid IS95 h s slut utgjorde kr. 21,035: 25 bar under Hret stigit till kr. I denna summa iir inriiknad kr: ' 6,000, ' hvilka sdsom anonym donation tillfallit forlmndet. Rtintan utgiir under donators lifstid s&amp;om lifranta. Stipendiefondernas och sjukkassans fonder bokfiiras stirslrildt och redogorelse for desaullva foljer. Bil. 48 ombnd hafva p&amp; skilda orter inoin lmdet verknt i fiirbnndets intressen. Deras namn iiterfinnas i Bil. I. Forbundets byrB har fortfarande forestbtts af froken G. Adelborg, platsformedlingen nf froken T. Geijer, platsformedlingen inom sjulwirdea af froken U. Hammarskold och kassan af froken S. Beckman, hvnrjiimte fr6ken 8. Chich, i egensknp nf forbundets selrreter: m, haft sitt arbete forlagdt till byrbn. 33FrBn har iifi-en fitt ptrakna frivilliga a r b e t ~ k r a f t e ~ hvilket, varit stirdeles valkommet dB de lijpande goromilen aro mingahanda och ofta sardeles brbdskande. For catt ltimnn lrrinnor - sQval medlemmar kf fiil-bwdet soin icke-hec~emmw - rHd och upplysningur i j~rridiska och ekonomiska nngeliigenheter har forbundets jurist under br 18 ' 36, likasom under narmilst foreglende k, varit att triiffa I byrin tvP ginger i veckan, utom under sommarm&amp;naderna, db Inera iin en gBng i reckan icke ansetts behoflig. DSirjiimte har juristen shiftligen besrarat inko~una fiirfrigningir i samma iimnen.
en tjenare kommer att motsvara den ofvan namda medelinkomsten af 500 kr. O m an tjensteflickans stallning ar mindre fri och hennes arbete måhända mera ansträngande an andra arbetande qvinnors, så ar dock hennes stallning l h g t mera ekonomiskt saker. Kost. bostad, tvätt samt 100 till zoo kr. årligen i penningar kan blott ett fåtal qvinnor, tillhörande de breda arbetslagren utanför tjenareklassen, göra rakning pi. (Forts.) Hvad vi i Sverige hafva att lära af den qvinliga valrattsrörelsen i England. 1 anvisande till de tvänne uppsatserna i Dagny, iiyril 1886 sid. 97 och aug.-sept. sid. 206, vilja vi har i nigra korta punkter uppställa de vasendtliga lärdomar, som för vara svenska förhållanden kunna utdragas af det i nämda uppsatser skildrade arbetet för de engelska qvinnornas politiska valrätt. Vi kunna deraf bl. a. lära: I) Att yrkandet på den politiska valrättens utsträckande till qvinnor bör upptagas först da, nar man med visshet kan påräkna att ett störe antal tankande man och qvinnor, åtminstone af dem som på sjelfstandigt och aktningsvärdt satt arbetat för qvinnornas framåtskridande, äro beredda att understödja detsamma. 2) Att den qvinliga röstrattsfragan, innan den afgörest bör underkastas en noggrann utredning och pröfning, så val mundtligen vid möten, som genom tryckta skrifter. 3) Att reformen icke bör genomföras förr, an den gifta qvinnans ratt att råda öfver sin egendom blifvit af lagen erkänd. 4) Att karaktären och det moraliska inflytandet hos den person, som inom representationen en &amp; ng skall varda reformens målsman, blifver bestämmande för den grad af aktning och erkännande, som reformen frin början förmår tillvinna sig: likgiltigt för öfrigt om mannen i andra frågor ar liberal eller konservativ, men vigtigt att han icke ar politisk partiledare, hvarigenom frågan kunde förryckas till en blott partifråga. 5) Att de konservativt-liberala visat sig vara pålitligare och. oegennyttigare vänner af reformen än radikalerna.