Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Frotocollet, hållet uti Högloft, Lag - Utskottet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 13 Juli 181?. Herr Grefven och Ordfö randeq tillkännagaf, att Hoglofl. Ridderskapet och Alein, Högvördiga Prest-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterat Utskottets den 17 i nästlidne månad afgifna Betänkande öfver det af Kongl. Lag-Comitéen till Kongl. Majit i underdånighet^ ingifna och af Kongl. Majit i Nåder till Riksens Höglofl, Ständer öfverlemnade förslag till förändring af Under - Domstolarnas och Hof-Rätfernas antal och organisation; och ■ppplästes nu de från bemälte Riks-Stånd ankomne ProtocolJs.Utdrag, innefattande de särskilta aumärk - Den 17 Juli - arimärkningar, hvilka vid nämnde förslag och hvad Utskottet deröfver sig utlåtit blifvit af åtskilliga Ledamöter gjorda ; och föredrogs derjemte det fran Hedervärda Bonde-Ståndet ankomna Protocolls-Utdrag af den 5 i denna månad , enligt hvilket ofvariberörde Betänkande är vordet, vid skedd föredragning, af Ståndet afslaget. Herr Lagmannen Mannerstam förklarade» alt som han uti nyssherörde anmärkningar icke kunnat finna några andra omständigheter vara nndrngne, än de, hvilka redan voro, dels af Kongl. I.ag-Coinitéen, dels af Utskottet upptagne, och åtmindstone inga sådana, sorn rubbade den grund , pä hvilken Utskottet funnit sig böra tillstyrka bifall af hvad Lag-Comitéen föreslagit, så ansåg Herr Lagmannen sig icke äga anledning att i någor måtto förändra det skriftliga yttrande , sorn af honom i ämnet är vordet till Urskottets Protoroll afgifvet, hvilket Herr Lagmannen således till alla delar sig åberopade.
Att låta dervid förblifva vore, efter Konstitutionsutskottets tanke, en uraktlåtenhet, som det icke bör låta komma sig lill last, minst i en tidpunkt, då närslägtade nationaliteters sträfvande till enhet blifvit en makt, hvilken kan för framtiden befrämja folkens välstånd och storhet, men endast under iakttagande af deras egen uppfattning af de rätta grunderne för en förening, samt det behof af, jemväl under den gemensamma Konungen, bevarad individuel sjelfständighet, hvilken icke något folk, med minnen af sin forntid och med hopp om en ärofull framtid, kan afsäga sig. Konstitulions-Ulskottet tvekar af dessa skäl icke att till grundlagsenlig behandling vördsamt framställa det Guundlags-ändringsförslag, att följande nya moment tillägges till Regerings-Formcn. 8 12. Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat. Stockholm den 30 Juni 1857. Herr Kongl. Holpredikanten Wensioe har anmält, alt han då Utskottet fatta förestående beslut, icke varit tillstädes. 6 KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 15. HT: o 15. Ank. lill Exp.-Ulskden 7 Juli 1837, kl. | 8 e. m. Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 7$ § Regerings-formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar. Ursprungligen innehöll 72 § Regerings-Formen icke någon bestämning om inlösen af de sedlar, hvilka, enligt samma §, Rikets Ständer allena egde att genom Banken utgifva för att såsom mynt i Riket erkännas. Sedan myntbestämningen genom en af Rikets Ständer föreslagen och af Kongl. Majit den 1 Mars 1830 godkänd och utfärdad lag blifvit fastställd, föreslog Konstilutions-Utskoltet vid 1834 oell 1835 årens Riksdag (Mern.
Första Nionde b. 20 Dec. HufvudHufvud - Register öfv. Bih. t. R. St. Brot. lStib—1866. b. 20 Dec. Titeln. Hisingen, angående broanläggning öfver Göta eif mellan Göteborg och ön Hjertström, Gustaf Lorentz, Kanslist, om pension åt Historia, om anslag för fortsatt utgifvande af handlingar och skrifter, vigtiga för fäderneslandets .. Hofoch Slottsstater, se Statsreglering: Första Hufvudtiteln Hofhållning, Kongl. Maj:ts, angående förökning i anslaget till Hofrätt, Götha, om anslag till ny arkivbyggnad för och ombyggande af den hofrättshuset omgifvande kaj Hofrätterna och Högsta Domstolen, om förändrade bestämmelser i vilkoren för fullföljande af mål hos I anleening af återremiss Hohenhausen, C. L. von, f. d. Statsråd, angående pension åt dess efterlemnade döttrar Holländerier, om anslag till bildande af lämpliga sådana för de norrländska länen Holm och Kulla församlingar i Upsala län, angående ersättning till Kyrkoherden derstädes för bristande ve derlagsspanmål Holmgren, Peter, Direktör vid läns-cellfängelset i Carlstad, om pension åt Holtz, Johan Gerhard, Lärare vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda, om pension åt — 34 — Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Samling. Afdelning. i eller ; Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. W X? cn cl. 03 w n CO c" Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0 N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Hospital, angående utvidgning och förbättring af det i Upsala och Wexiö » angående tillbyggnad och utvidgning af det i Nyköping » angående uppförande af en portvaktarestuga vid det i Wisby » angående behofvet af ett nytt för rikets sydligaste provinser Hospitalerna, angående anslag till utredning och underhåll för ett ökadt antal sjukplatser vid desamma
I afseende å artikeln Gevär, hvilka enligt gällande bestämmelser böra stycGevär. kevis tullbehandlas, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen förmält, hurusom i de fall, att geväret inkommit i särskild dertill gjord låda, uti hvilken äfven funnits afskilda förvaringsrum för kulform, skrufmejsel, förladdning, hagelpung, kruthorn m. m., detsamma blifvit förtulladt särskildt för sig och lådan med allt det öfriga tillbehöret såsom Etuis; samt att, utom det mindre billiga att till Etuis med tull af 75 öre skålpundet hänföra gevärslådor med tillbehör, som ofta vore ganska énkla till det yttre och tunga genom deri inlagda tillbehör till geväret, dervid äfven förekomme, att gevär, isynnerhet pistoler, för hvilka nu afgiften utgår med 1 R:dr för paret, kunde vara försedda med tvänne eller flera pipor (revolvers hafva ända till 6 sådana), och fråga således möjligen uppstå, om ej dylika borde draga högre afgift per stycke. För att afhjelpa allt detta och tillika förenkla tullbehandlingen, synnerligast af de i lådor och med tillbehör inkommande gevär, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett gevär och pistoler böra, i likhet med hvad norska tulltaxan innehåller, förtullas efter vigt, samt tullafgiften böra bestämmas till ett den norska ungefärligen motsvarande belopp eller 40 öre per skålpund, och derföre i underdånighet föreslagit följande nya redaktion af ifrågavarande taxerubrik: »Gevär, skjut-, alla slag, vigten af fodraler och deri inlagda tillbehör inberäknad . 1 skålpund — 40 öre. Då emellertid Utskottet genom anställda profvägningar blifvit i tillfälle inhemta att berörda tullsats icke står i skäligt förhållande till varans medelvärde, hvilket funnits icke medgifva högre afgift än hälften af den sålunda föreslagna, hemställer Utskottet att, med godkännande af redaktionsförslaget, tullen å skjutgevär må bestämmas till 20 öre skålpundet.
H.vilken bedröfwelig utsigt för en Medborgare, som upoffrat ungdom och förmögenhet pä.sin Wcttenstaps grundcliga lärande, som under betz utöf, ning sätt widkänna sä wäl fjäls som kropps mödor samt upoffringar och försakelser af egna nöjen och njutningar!! Dä man undantager nägra Medicinska Embeten tvid Universittterne och Regem. Läkare-sMor wld indelta Rcgcnicnterne, är liten upmuntran för dugeliga ynglingar att omfatta ett sä mödosamt och osäkert lönande yrke som Läkare-konsten, och man torde medgifwa att Läkarc-Eorpscns öde i wärmland hittils mera förtjent att beklagas än afundas6); och att det v, aktadt i Swerige finnas rätt sä mänga stickeliga Läkare, i förhällande till mängden, som i något annat land, kan ej tilskrifwas annat än Swensta Nationalduglighetcn i allmänhet. Sjelfwa förslaget kan allenast smäningom gä i werkställighct. 5 är sedan detta förslag wore antagit, kunde utsättas som sista tiden, hwarefter ingen finge Prcstwigas som ej tagit Medicinska och Ehirurgista gradcrne, eller Åtminstone Under.Läkare-cxamcn eller Philosophiä-Magistcr-graden. De som endast tagit Undcr-Läkarc-Examcn borde ej fä räkna mer en enkla tjenstär, men dc som äro Med. Doct. och Chir. Magistrar, dubbla är, Lill förslag till Pastorer pä Landet borde ingen kunna upföras som ej tagit Medicinska graden eller Under-Läkarc-examen. Innom 25 ärs älder böra Medicinska och Theologista Studierne kunna medhinnas.
(G. Iduns läsarinnor. Hjälpen en medsyster att anskaffa någon verkningskrets för » Ida » — hon är 23 år och oöfverträffliga T v ä t t p u l v e r U tan lön önskar ett yngre fruntimmer plats i ett bättre hus, för att gå frun tillhanda m e d inomhus förekommande göromål. Svar Ull » S. » Upsala, p. r. [3042] * 2 ä 2 s £ £ S ö r j d a g: Spansk soppa; Inkokt lax med majonässås; Stekt kalfsadel med grönsaker; Plumpudding med sås. M å n d a g: Köttsoppa; Kagu på tjä- der; Äppelkaka. T i s d a g: Gädda med pepparrot; Kroketter af oxkött; Mannagrynsvälling. O n s d a g: Hvitkål; Brynt färsk oxbringa. T o r s d a g: Arter och fläsk; Pannkaka. F r e d a g: Stufvad lake; Makaroni med skinka; Hafresoppa. L ö r d a g: Puré på bruna bönor; Eefbensbjäll med sylt; Appelkompott. Recept. Spansk soppa. Ben och öfverlefvor af yildt (hare, fågel) stötas, brynas samt inmjölas och tillsättas med smör och temligen mycket afskalade kastanier, kokas i buljong och drifvas genom sikt. Soppan serveras med särskildt brunstekta kasta nier. Bagu på tjäder. Smör och mjöl fräsas och uppvispas med buljong. Då det kokar upp, iläggas vackert skurna stycken af tjäder, lök och gurkor, skurna i skifvor samt kryddor. Kokas åter upp, färdigt att serveras. Lök och gurkor kunna uteslutas, och i stället användas något god ättika och brun sirap. Allt slags vildt kan anrättas på samma enkla sätt. Makaroni med skinka. Makaroni förvällas, skäras i 5 cm. långa bitar och afrinna, smör smältes, ägg och litet peppar vispas däri; sedan tillsättas makaroni och skinkan skuren i tärningar. Grädde inblandas sist. Slås i form och gräddas i ugn. O. H. Sybord.
När man fluteligen ätergär till betragtande af ändamälet med denna Lag, befordrande af allmänt lugn, förefaller det nog främmande att straff häri finnas utsatte endast mot upprorsmakare, men deremot alls icke finnes w:drördt i hwad answar de böra stanna, som försedde med den magt denna Lag förutsätter, icke werkställa allt hwad den tilläter till lugnets bibebällande; eller, hwad som för allmänna säkerheten wore ännu olyckligare, öswerstrede fina - §10 Den SA September na rättigheter, och antingen i otid n löst vade wald, eller sträckte stna åtgärder utom upprorets dämpande., En Lag, till sin natur det owäldiaaste, som kan tänkas, bör förutsätta brotts möjligbet bos alle. och cm en Reg erina yred krafts skall kunna uppfylla sin pligt att. widmaatkälla ^ tatsordninaln. mäste den genom Lagen kunna, fönnä. sina. werkställa;'.he werktyg till lydnad. Jag anhäller att Laa-Wffottet pä denna anmärknutt matte gopa behörigt as> seende, bälst när n an äläager undersäter att wid Wiste tillfällen mara underkastade den ar-, bitraira masten, bade allman och personlig sär kerhet fordra att denna magt ej kan utsträckas utom detandamäl,. hwartill den blifwit gifwen. För att ytterligare förklara min. mening, får jag bifoga följande Förslag: In tedo i NK. Ofwerfläthällare, Konungens Befallningshafwande, Magistrater och Kroncbetjente make, enligt deras pligt , öfwer det allmänna, lugnets bibehållande I följe häraf ma de, wG lärdt answar, ej förgäta att af den twangsmagt, som är till hands, äska handräckning, der veste, ryld laga answar ej mä wogra, till aswändande och dämpande af alla försök att störa der allmänna lugnet.
— Att derunder opinioner kunna uttryckas, som ej äga direkt gemenskap, med det föredragne ämnet, hade vi tillfälle erfara, då, för några dagar sedan, bestämmandet af räntan på ett genom Kongl, proposition föraniedt statslån, gaf anledning att discutera en Representationsförändring. Herr Hjerta har funnit betänkligt, att Ständerna vid en Urtima Riksdag skola pröfva frågan om Budgeten, utan att någon granskning af StatsRådsprotocollerna förut blifvit företagen. Jag anser likväl ej för vådligt, om denna granskning uppskjutes ett eller annat år, till Lagtima Riksdag inträffar. — Folket bedömmer visserligen icke Styrelsen efter denne nästan i hemlighet, af någre deputerade, verkställde protocollsläsning. Ett folk bedömmer sin Styrelse efter dess verk ni n - Den 9 Mars f. m. ig3 ningar, efter de förordningar den utfärdat, efter de mått och steg den vidtagit, efter den trefnad folket njuter inom landet, och anseende utoru detsamma. Statsrådsprotocollernes granskning tjenar egentligen att upptäcka, hvilka medlemmar af Styrelsepersonalen äro de felaktige, och som derföre böra anmälas till endtledigande; mea denne opinionsyttring Sr alldeles öfverflödig vid det tillfälle, Herr Hjerta omnämnt, då fråga är om budgetteus ökande, emedan representationen, om den är missnöjd med Minisléren, helt enkelt bör afslå de begärde anslagen, hvilket sannolikt kraftigare än något annat skall uttrycka det allmänna tänkesättet i landet. Herr Hjerta har äfven befarat, att Styrelsen vid de Urtima Riksdagarne skulle genomdrifva lagförslag, hvars afskaffande sedermera förgäfves torde komma alt begäras vid 20 Lagtima Riksdagar. Jag, sorn ej inser att motionsrätten gör en representant mera obenägen för styrelsen, ej heller hvarföre mera ministerielt sinnade Riksdagsmän skulle väljas till de Urtima, än till de Lagtima Riksdagarne, kan ej finna, hvarföre Styrelsens förslag lättare skulle antagas vid de förre, än vid de senare. Egentliga skillnaden synes mig blifva de Lagtimas vida större längd, sorn letnnar en ränkfull Minister vida mera lägenhet att bearbeta Riksdagsmännen, än vid de Ultima.
Vid 1859 års ingång voro terrasseringsarbetena å sistnämnda linie i det närmaste afslutade, landfästena till broar öfver Hornborga-, Osaoch Tidaåarna uppförde och uppsättning af öfverbyggnad å sistnämnde bro påbörjad, permanenta sliper och räler utlagde på en sammanräknad längd af 31,000 fot, stationshusen vid Sköfde och Töreboda uppmurade och takbeklädda samt godsmagasiner vid båda dessa stationer och vid Moholm upptimrade, hvarjemte grundläggning för lastkaj vid Töreboda och stationshus vid Moholm var verkställd. De arbeten, som från årets början till trafikens öppnande mellan Falköping och Töreboda utfördes, voro följande: Terrassering af återstående delar verkställdes till sammanräknad längd af 14,300 fot; öfverbyggnaden till ofvannämnde trenne broar uppsattes; bron öfver Hornborga-ån är belägen i närheten af Wahltorps kyrka, har ett spann af 75 fot och ligger med öfverkanten af rälerna 32 fot öfver lägsta vattenytan i ån; bron öfver Ösan, vid Åkleby, omkring 0,75 mil norr om Sköfde, har äfvenledes endast ett spann, men af 100 fots vidd; öfverkanten af dess räler ligger 40 fot öfver åns lägsta vattenyta; bron öfver Tida-ån, i närheten af Wads kyrka, har trenne spann af 50 fots vidd hvartdera och ligger med rälernas öfverkant 15 fot öfver Tida-åns vattenhöjd på detta ställe; öfverbyggnaden till alla dessa broar är af smidt eller valsadt jern, är tillverkad i England vid Woodside Iron Works, nära Dudley, kostar omkring 14 R:dr R:mt per centner och väger respektive 590,992 och 714 centner. För vägars framdragande under banan fullbordades 10 genomfarter, och 74 större och mindre vägöfvergångar i banans plan nediades. Omläggning af landsvägar verkställdes på en längd af 7,350 fot. — 107 — Ballastning eller grusfyllning samt nedläggning af sliper oeh räler utfördes på en längd af 5.61 mil.
Redan från första stiftelsen af den Kongl, theatern anställdes.,Stenborg, tillika dåvarande tjensteman vid Riksmarskalks-enjbetet, såsom skådespelare pch fångare vid theatern, och då, efter hans tjenstgöring i denna egenskap i omkring 40 år, Rongl. operan år 1809 indrogs, erhöJI han en liten pension och anförtroddes af Stppkhftlfps Borgerskap att vara Notarius Publicus, hvilken syssla han,; Jabehöll ipf.ill s|p döc| Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 134. 35i Derefter erhöll hans jemväl två år derefter aflidna enka Elisabeth Stenborg, född Olin — dotter af den högt firade sångerskan vid Gustaf Ill:s Hof, Assessorskan Olin—jemte deras ännu lefvande dotter Carolina Stenborg, ett Kongl, privilegium af den 8 Februari 1814, att i landsorterna uppföra skådespel, äfvensom att i de städer, der gymnasier och akademier äro anlagda, en sådan rättighet under ferierna begagna.; Utarrenderingen af detta privilegium renderade den vid 15 års ålder faderoch moderlösa flickan omkring 300 R:dr årligen, intill dess Rikets Ständer vid 1830 års riksdag förklarade skådespels uppförande i landsorterna såsom ett fritt näringsfång, i följd hvaraf den ifrågavarande inkomsten naturligtvis upphörde. Sedan derjemte Carolina Stenborg fått afslag på sin ansökan att tillgodonjuta den hennes fader lofvade afskedsrecett, samt tillika haft olyckan bryta af sig benet, öfverflyttade hon 1833 till Finland, hvarest hon etablerade en läroanstalt; men, der hemsökt af olyckan att genom eldsvåda förlora sina redbaraste effekter, återkom hon 1849 till Stockholm, der hon sedan lifnärt sig genom att gifva lektioner i musik, språk, målning m. m.
K. M:t gillade i Nåder dessa bägge beslut med den förändring allena, i anseende till de uppgifna grunderna för Crcditivets användande^ att K. M:t ville i Nåder tillse att detsamma, i händelse af behof, blefvo användt på ett sätt, som närmast öfverensstämde med allmän och enskildt nytta. SlatsContoiret emottog förvaltningen d. i Julii 1826 och d. 7 i samma månad ankom K. M:ts Nåd. befallning att 20,000 Tunnor Råg, 5ooo T:r Korn, och 5ooo T:r Hafre skulle genom Presidentens i nämnde EmbetsVerk, Hr Grefve Adelswärds försorg ifrån utländsk ort införskrifvas, för att göra fyllandet af StatsVerkets behof oberoende af tillgångarne inom landet och befordra K. Mjts Nåd. afsigt, att, vidden hotande missväxten, befria räntegifvare från lefverering in natura af deras Spannmålsskatter, till hvilken upphandling MagazinsFonden skulle förskjuta kostnaden, emot ersättning af de medel som genom KronoRäntornas lösen komine att inflyta. Korrt derefter började äfven ifrån LänsStyrelserna att till K. M:t inkomma ansökningar om undsättning och K. M:t täcktes tid efter annan meddela StatsContoiret befallningar om utbetalning af bestämda Summor för detta ändamål, anvisade på de medel af Creditivet, som StatsContoret under den 8 Augusti 1826 erhållit Nåd. föreskrift att lyfta, äfvensom LänsStyrelserna erhöllo rättighet att till undsättning använda MagazinsFondens qvarliggande Spannrnålsbehållningar i KronoMagazi - Bctänkanden, N:o 208. 335 nen , såsom användbara genast oell innan annan Spannmål hunnit att anskaffas, och denna särskilta undsättning utsträcktes derhän, att Spannmål af MagazinsInrättningens lager i andra Landsorter transporterades till de nödställda orterna för att der utdelas.
Dag om förvaring af andre för Urbota brott tilltalte personer stadgar, Gäldenärer, emot hvilka förekomma bindande omständigheter och liknelser till brottsligt förhållande, skola i allmänt häkte insättas; men att häremot den Gäldenär, sorn genast git-t Konungens Nåd. Propositioner235 ter visa, det hans obestånd tillkommit af sådan olycka, sorn Lagen godkänner såsom gällande skäl till hans befrielse, är berättigad att vara på fri fot , och att lian äfven rnå i grund af Borgenärers, samtycke, denna frihet åtnjuta , da han med anledningar till brottslighet ej besvärad är. Den rättighet, som varit Embelsoch Tjenstemän, med undantag af dem, som haft uppbörd orri händer, förut rnedgifven, ät,t under Rättegången förrätta sine Embeten och Tjenster, har Cotnmittéen ansett ej kunna sarnmanstå med Statens värdighet och dess ovillkorliga fordran, att ej någon del af förvaltningen af det allmännas angelägenheter må besörjas af personer, som, skiljde ifrån förvaltningen af sina egna, för sådan orsak, sorn kan medföra vanfräjdande straff, äro af .Borgenärer så beroende, att d.et ankommer på (lesses välbehag att: åt Staten skänka, eller snarare sälja en brottslig Gälderiärs arbetsbiträde, emedan de i sistnämnda fall kunde påräkna en större fördel för sig sjelfve. Comroittéen kan ej föreställa sig någon anstötligare och för Embetsmanna-anseendet mera förklenlig händelse, ari att en Gäldenär, den man under Rättegångens lopp tillåtit vara n fri fot, sedermera, nar Dom faller, skulle ifrån sitt Embetsrum afföras till arbetseller Correciionshus eller till fästning. På sådan grund är ovilkorligen stadgadt, att Embetseller Tjensteman bör, intilL dess öfver honom dömdt är, afhålla sig ifrån utöfningen af Eml>e(et eller 'Tjenste». Ar han fri från brottslighet och jemväl berättigad till Afträda»-förm ån, så kari kan ock snart förete de Sj6 Konungens Nåd. Propositioner. stal, hvarå han genom
Jag får vördsamt föreslå, att till Kongl. Maj:t mätte förnyas Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 10 November 1823, angående rättighet för Extra Roteringsskyldige, att för sine nummer anställa legning inom Be vä rings-åldern. Då Rikets försvar har ett oåtskiljeligt sammanhang med Folkets förmåga alt det - Den i5 December f. m. u5 samma anordna och underhålla; då Skattebördan vid ett Krigs-utbrott synes blifva i alla fall nog betungande, samt då Extra Roteringen dervid delar alla Öden lika med den Ordinarie, samt sålunda icke synas böra blifva eftersatt i en så naturlig rätt som den, att på samma sätt få lega Soldater; vågar jag förmoda, att denna begäran af Rikets Ständer, såsom noga sammanhängande med Beskattningsrätten, icke skall lemnäs ouppfylld. Remiss till Statsoch EkonomiUtskotten begäres. Lades på bordet. Herr Hjerta, Gustaf, anförde skriftligen: Jag anhåller, att StatsUtskottet måtte undersöka, huruvida indragningen af det så kallade AfräkningsContoiret kunnat föranleda till mindre fullständighet i controllen å Räntekammaren, samt i sådant fall vidtaga nödige åtgärder till en dylik controlls återinförande. Lades på bordet. Herr Hjerta, Gustaf, uppläste följande: Jag anhåller vördsamt, att StatsUtskottet måtte anmodas att innan medlet af näst - ii6 Den «5 December f. 111. kommande månad inkomma med det så kallade InkomstBetänkandet, hvarvid, på sålt vid sista Riksdag skett, de så kallade Extra Ordinarie Bevillningar äfven böra vara upptagne; i följd hvaraf Bevillningsutskottet innan den tiden bör hafva till StalsUtskottet uppgifvit dessas ungefärliga belopp.
Jag erkänner, att den upplysning, Hr Strussenfelt meddelat, är för mig en fullkomlig nyhet, som står i strid ej mindre med de underrättelser, jag varit i tillfälle att föregående riksdag inhemta, än äfven med Ridd.- Utsk:s utsago uti nu förevar, betänk. Jag vill likväl icke, i saknad af egen tillförlitlig kännedom bestrida den Värde ledamotens uppgift; jag skall emedlertid göra mig till en pligt att göra mig förvissad om rätta förhållandet, och jag skall dervid icke blott efterhöra i BondeSt:s cancelli, utan dei* officiellare underrättelser kunna vinnas. Hvad angår Frih. Boyes yttrande om beskaffenheten af det motskäl, jag hemtat från budskickning till Ladugårdsgärdet, vill jag blott erinra, att jag begagnat samma argumentation sorn Frih. sjelf; ty då han sagt: ”Nå väl, hvad ondt ligger deri, att jag ber en vän ”skicka mig ett bud?” så har jag svarat: Nå väl, hvad ondt ligger deri, att äfven den, som är commenderad på Ladugårdsgärdet, får ett bud? Vi hafva således hegge begagnat samma skäl, hvilka den värde ledamoten likväl nu förklarat absurda. Men jag har hittills under discussionen endast till vederläggning upptagit mina motståndares skäl, och jag har dervid såsom motskäl begagnat deras egna argumenter. De Pen 12 Juni. verkliga skäl, som tala för andira uppropets borttagande, finnas deremot upptagna i min motion, och äro jemväl intagna i Utsk:s betänk., derutur jag anhåller att få uppläsa deni. Utsk. säger nemi.: (Se R. o. Ad:s prot. för d. 5 Juni e. m. pag. 190.I Slutligen vill jag blott tillägga, att då man sagt, att majoriteten bör respecteras, tycker man, blott man får efterskicka den, hafva majoriteten på förhand afgjord, när man vill, att den skall bestämmas af dem, som votera vid andra uppropet, utan att hafva afhort discussionen, och häri synes ligga mera partiåsigt, än i mitt förslag. Frih. Cederström: