Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Oaktadt jag hyser stort förtroende till den värde motionärens erfarenhet, oaktadt jag hört en högre embetsman, till hvars ord jag äfven bär största förtroende, dela motionärens åsigter och slutligen oaktadt jag vet att hvarje nybörjare vid det offentliga, bör II. II. " " 33 5U D»u 8 December. vara rädd 0111 sin personlighet och icke i otili upträda i ämnen, deri han pröjligen tänker orätt och således blott blifver saker till talträngdhet eller dumdristig framfusighet, så finnes dock ofta något inneboende, en driffjäder, som oemotståndligt manar en att med iakttagande af hofsamhet uttala sin mening, sin öfvertygelse, när man icke kan inse att den genom klara skäl pcb fakta blifvit rubbad. Så pr det med mig i förev:de ämne. Den första frågan, som jag gjort mig härvidlag, är: har motionären bevisat det oriktiga i att Staten är jordägare? nej, denna fråga har han icke vidrört. Hvarpå baseras då motionens syftning? jo på upräknandet af dels de många intrasslade omständigheterna vid utarrendering af, kontroll öfver och bevakande af rättigheter, rörande kronogods, och dels vid den fördel, som skulle tillskyndas Staten vid försäljning af godsen till högre belopp, än hvartill de nu kunna förräntas. Dessa äro visst, vid ögonblickliga framställningen, talande dock blott indirekta bevis; ty de kunna ju höfvas med det inkast, att om vidlyftigare åtgärder vid utarrendering af Kronans jord begagnas, äp som är nödigt, så kunna de ju tidsenligt förenklas; icke heller är det sagdt, att Staten lider en verklig förlust, för det att hon icke säljer sina egendomar, då det kan ske till bögie belopp, än hvartill de f. n. kunna förräntas. Samma förhållande skall det ju blifva med hvarje enskild kapitalist, som icke sjelf kap eller ftr i tillfälle att sjelf sköta sin jprd; hvad skulle följden då blifva?! Sken kapitalisten har ock sino utgifter och måste vara betänkt pu att alltid säkert påräkna motsvarande inkomster; derföre söker ligg största säkerhet för sina kapitaler.
De under året utförda arbetsqvantiteter äro här nedan i ett sammanhang upptagne: 113,000 kubikfamnar jordarbete, 11,300 dito bergsprängning, 10,286 fot bana utsprängd genom berg, 230 » tunnel utsprängd till half höjd, 8,643 » bana utgräfd på ett djup af mer än 8 fot, 17,419 » bank upplagd till en höjd af mer än 8 fot, 43,489 » terrassering å jemnare terräng; således 2 mil 6.067 fot färdigterrasserad bana, 1 bro af 2: dra storleken uppförd och en påbörjad, 1 kulvert med 8 fots spann, 27 enkla afloppstrummor, 5,000 längdfot ballastning, — 131 — 7,100 längdfot omläggning af vägar, 2 broar för vägars ledande under banan, 9,584 längdfot stängselinur, 7,000 stycken sliper preparerade, 85,600 fot räler anskaffade (766 eng. tons), 1,050 fot jernväg med räler utlagd. Arbetsstyrkan utgjorde under högsommaren i medeltal 4,200 man, af hvilka, såsom ofvan är nämudt, 1,930 man tillhörde arbetskoinmeirderingarne. Dessa kommenderingar hemförlofvades under de sista dagarna af September och första af Oktober. Södra Stambanan från Malmö. Vid 1858 års ingång var denna stambana fullbordad och öppnad för allmän trafik intill Ortofta, norr om Lund, 2,4 mil från Malmö. Terrasseringsarbetena voro afslutade till .närheten af Sjunnerup, eller på en sträcka af två och trefjerdedels mil nordost ut från Örtofta, och förberedande åtgärder vidtagna för brobyggnaderna öfver Brå- och Rönne-åar. Vid bangårdarna i Malmö och Lund voro stationsbyggnaderna uppförda, men icke inredda eller så färdiga, att desamma kunnat till trafiken helt och hållet öfverlemnas. Enligt årets arbetsplan borde linien till Höör fullbordas för trafik, och terrrasseringsarbetena mellan Höör och sydöstra hörnet af Finjasjön afslutas samt stationsbyggnaderna i Malmö och Lund göras färdiga.
Maj.-t, på innevånarnes gjorda anhållan och eljest förekomne anledningar, för större eller mindre distrikter, äger att särskild person dertill utse, aflät Kongl. Maj:t, den i Maj '1827, till samtliga Hofrätterna i riket ett nådigt cirkulär, hvari yttrades: »Då Wi uti 18 Kap. 1 § af Wår under denna dag utfärdade nådiga stadga om Skiftesverket i riket föreskrifvit, att ordinarie domaren i orten i allmänhet skall vara ordförande i de Agodelningsrälter, som till skiftesärendens behandling komma att inrättas, har detta vårt nådiga stadgande grundats derpå, att dessa vigtiga och grannlaga mål skulle, under ledning af domare, som genom ett längre utöfvande af domare-embetet haft tillfälle att förvärfva sig kännedom i jordbruk och landthushållning, erhålla en riktig och ändamålsenlig handläggning; men som en sådan genom längre erfarenhet vunnen kännedom skäligen icke kan i allmänhet förväntas hos personer, hvilka vid ordinarie domares tjenstledighet, eller vid eljest inträffande vakanser af deras tjenster, ofta kunna erhålla förordnande att domareembetet förestå; alltså håfve Wi funnit nödigt att, i afseende härpå, särskildt i nåder stadga och förklara, att vanlige domareförordnanden som af Eder vid nämnde tillfällen för extra domare i de orter, der särskild person till ordförande i Agodelningsrätt icke kan vara af Oss i nåder förordnad, utfärdas, icke må anses tillika innefatta ordförandeskapet i Ägodelningsrätten, utan skall dermed sålunda förhållas: att då ordinarie domaren i orten, vid sökt och erhållen tjenstledighet, det oaktadt icke åtager sig under permissionstiden bestrida skiftesrnålens handläggning, hvarom i permissionsansökningen särskild anmälan af honom göras bör, äfvensom då vakans af tjensten inträffar, bpren J särskildt taga i öfvervägande, huruvida den person, sorn till domare-embetets bestridande i öfrigt kan af Eder blifva utsedd, må med säkerhet kunna anförtros att vara ordförande i Ägodelningsrätten, i hvilket fall honom jemväl sådant må uppdragas, hvaremot, i annan händelse J ägen förordna antingen domaren i någon af angränsande domsagor eller utse någon i jordbruk och landthushållning kunnig och till erhållande af domareförordnande behörig person» o. s. v.
Sån beftåmba ttb, ffota kronofogs barne ttft ölouttitgettä ©cfattnmgätjaftuanbc tufåttba uppgift å hagarne titt upps börbcttS förråttanbe; böranbc «§>årab§ffrtftuarett tutb uppbörbSftåmman luara närs luarattbe, för att mebbeta behörig annotation å be ffattffptbsgeå bebetfebfar, cttår berförtttatt uppbörböntannenS qUtttence, cuttgt upp&örbäförfattntitgaruc, tcfe år gåtfaube. §. 134. 3 Ståberue ffota uppbörbStermtuerite, efter förutgåugen anmåfatt bob öftuers @tåtf)åttarcu etter ÄomtttgettS S3efaf(utugöf)aftuaube, lueberbörttgeit futtgöraS, ocf) uppbörbett på tu tfa bagar, efter qtuarter ocf) nummer efter f)iuab annan orbntng titout f)tuarje ftab fatt luara lutbtagett, af uppbörbSmuuuctt, t uårluaro af ett SftagtftratSperfou, förråttaS; fotumanbe t @tccff)otm att bermeb förfaraS font matts tigt ocf) rebatt fajlftåfbt år. 85 §. 1S5. Sebalt uppBörbäfiåntman är fällen, femmer ttteb reftantterä inbriftuattbe ocf fina b bertill förer att förfaras!, fäfeut författntitgarnc Bjitba, eller lutbare fan luara ftabgabt, fä att alla utfft;lbentc t »tom flutet af ufpBörbåäret, eller beit i 97taj, må luara a lueberBörltg ort reboiuifte ocf t 9tcinteriet uebfattc. §. 138. 4:o Sfepp3
As 56, angående förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna. As 57, angående ändring^i kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång ; och As 56, angående ändring al 70 § i Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse å landet. S D. Vid ånyo skedd föredragning lade Ståndet till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial M 16, med anmälan om de i Förstärkt Konstitutionsutskott verkställda omröstningar. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: As 106, i anledning af motion om fortfarande anslag för Kamreraren Carl Sandberg. As 109, i anledning af motion om anslag till förhöjning i häradsnämnderrias s. k. tingsgästningspenningar. As 110, angående anslags beviljande för ersättning af förluster genom hagelskada. As lil, i anledning af motion om ersättning til! handlanden C. Rönnbäck och f. d. Kapitenen M. U. Silfverbrand för af dem liden förlust vid uppförandet af landshöldirigeresidens-byggnaaen i Luleå. As 112, i anledning af motion angående beredande af s. k. semester för civile embetsoch tjenstemän m. m. As 1:3, i anledning af motion om statsbidrag till staden Oskarshamn för utlösen af tomtörealgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt; och As 114, Prol.-lJklrng den 30 Maj 1866. 837 M liv, i anledning af motion om anslag af allmänna medel för aflöning af brovaktare inom Thorsångs församling af Kopparbergs län S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial M 116, angäende verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
» Jag ville död, död. » se honom död, Gösta Berling, Dessa ord tände gammal längtan i poetens blod. » Ack, » sade han, » att dessa ord vore mer än ord, att de vore pilar, som komme hviC. W. S C H U M A Kong-l. C H » Vete tusan, hvad jag då skall finna på. » » Spela om ditt rödaste hjärteblod, bror Melchior, spela om dotter din. » » Det kan brukspatron tryggt våga ', sade Gösta skrattande. » Den vinsten får jag aldrig under tak. » Nej, den kvällen är ej Gösta Berling i eröfrarlynne. Han knotar öfver hjärtats obeveklighet. Hvarför botas kärlek blott med kärlek? Han vet dock slutet på alla dessa vackra visor. Ingen kan hålla ut med honom. Kärlek finns för honom, men ej en hustru. Det är ej lönt att försöka. Spisbröd försändes Iduns panoptikon. Hararna hvitna, och rönndrufvan glöder, och tåget församlas: mot söder, mot söder! Långhalsade tranor och feta vildgäss sträcka ut i spetsig fylking för att göra visit hos sina gamla vänner, de heliga ibisfåglarne, som klapprande med näbbarna klifva i Nilens gytja och se förbålt filosofiska ut, fastän de i själfva verket endast grubbla på, hvar de skola snappa åt sig de fetaste grodorna. Det är med djuren som med människorna: den som har det bästa födgeniet får också det största anseendet. Samtidigt som grågässen flytta till krokodilernas och ibisfåglarnes land, drager hit upp till hufvudstaden en brokig s^ärm af ett helt annat slags flyttfåglar. De flyttfåglarne hafva nog sitt mål bestämdt, men de komma från skilda nejder och väderstreck, från nordan, sunnan och vestan. Det är stora flockar af landsbygdens töser, som tro att de egyptiska köttgrytorna företrädesvis puttra i Stockholmsherrskapernas kök, och som längta efter frö- kenfasoner, kyssmejomdukan-hatt och fästman som » ä ve ' g a r d e ».
dm . 5 „ 3,000 „ „ d:o „ 2 2,500 „ „ d:o „ 1 2,000 „ Sedan Utskottet sålunda föreslagit aflönings-beloppen äfven för Rektorerne vid de lägre elementar-läroverken, bar Utskottet trott sig böra hemställa, att, i afseende å så väl desse Rektorer som den öfriga, förut omnämnda, lärare-personalen vid elementar-läroverken, följande vilkor för rättigheten att komma i åtnjutande af de nya lönerne må stadgas, nemligen: a) att lärarne äro underkastade den förändrade tjenstgöringsskvldighet, som uti en blifvande skol-ordning kan komma att föreskri ivas ; b) att, der prjebende-pastorat äro med lärare-platserna förenade, desamma, i mån af inträffande ledighet, skola indragas, undantagande likväl sådana, som åtfölja Theologie-lektors-bcslällningar; samt e) att lärare, hvilken är berättigad alt uppsäga den honom på lön anslagna ränteeller lionde-spanmål till leverering in natura, hädanefter är pligtig alt uppbära lösen för denna lönings-spanmål efter det tio-åriga medel-markegångspris, som i Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 bestämmes. För reglering af de arfvoden, som utgå till lärare i gymnastik, musik och teckning, och hvilka lör närvarande äro ojemnt fördelade så väl med hänseende till deras belopp, sorn till de läroverk, för hvilka de utbetalas, har Kongl. Maj:t äskat en summa af 36,000 R:dr. Enligt hvad Statsråds-prolokollet innehåller, finnas lärare i gymnastik vid ett större, lärare i teckning vid ett mindre antal läroverk. Direktöres musices äro åter uppförda på alla gymnasiers stat, utom Stockholms, som har en kantor; och vid de flesta skolorna finnas kantorer anställda. För att efter omständigheterna ordna arfvo dena för dessa lärare är den uppgifna summan nu begärd. Hvad beträffar undervisningen i gymnastik, anser Utskottet på densamma en synnerlig vigt böra läggas.
Hr Gr. o, Landtm:s härefter först till bifall och sedermera till afslag å Utsk:s ifrågavar.-de förslag framställde propos., besvarades med blandade ja och nej, hvarefter Hr Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. bifölle Utsk:s förslag, samt då dervid ropades starka ja, blandade med nej, förklarade det han trott sig finna denna propos. besvarad med öfvervägande ja. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade åtskiljas, anmälde sig och yttrade Hr Hjerta: Jag tror att i fråga om tullbevillningen R. o. Ad. ännu icke afgjort en punkt, som förekommer i betänk, pag. 73 och angår de partiella tull lindringarnes förminskande med ^idel årligen. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att den af Hr Hjerta omnämnde punkt redan utgjort föremål för R. o. Ad:s beslut. Hr Hjerta: Så vidt jag uppfattade R. o. Ad:s öfverläggning, afsåg R. o. Ad:s beslut egentligast sednaste punkten, som icke angick frågan om tull-lindringarnes upphörande med -jtdel årligen. Hr Printzensköld: Sedan öfverläggningen ang:de tulltaxan nu blifvit fulländad, får jag vördsamt hemställa, om icke Ståndet, i enlighet med hvad vid föreg:de riksdagar skett, ville befria protocollsföranderne från skyldigheten att uppsätta discussionen öfver de punkter i Utslcs förslag, hvilka icke blifvit återremitterade. Discussionen rör-.de tullbeviliningen har denna riksdag måhända icke varit så vidlyftig som tillförene, men då man vid föreg:de riksdagar medgifvit protocollsförander den lindring jag nu föreslagit, ser jag icke hvarföre man ej vid denna riksdag på samma sätt skulle kunna förfara. Hr Hjerta: Jag har sjelf varit cancellist hos R. o. Ad. och känner således den möda det kostar att uppsätta dess långa discussionsprotocoller.
Ty olägenheterne af vår 5-åriga budget äro redan förut nog stora, för att ej behöfva ökas medelst öfverskottens tillgripande, och sålunda orsaka ökade skatter. De borde snarare vara ett medel att för framtiden medgifva en minskning deruti. Då jag anser dessa anmärkningar af vigt, anhåller jag om återremiss. Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard: Jag förenar mig till alia delar uti de anmärkningar Herr Hjerta gjort. För mig är denna sak lika mörk, som Herr Hjerta ansett den vara för sig; ty jag, likasom han, finner mig vara omgifven af ziffror, hvilkas tillkomst jag ingalunda kan förklara. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus: Memorialet Nto 154 är blott en cal - Den i5 Junii f. m. dilation, en uppgift på zaffer förhållanden, meddelade Rikets Ständer, för att justei» deras opinion örn den möjliga behållningen på öfverskott^!]. Här finnes ingen sura-? ma, som behöfver bevil jas elier afslås; allt är förut uppgifvit; allt har undergått revision; allt finnes i Revisorernes berättelser och i capitnlräkningen från StatsContoret, hvilka blifvit allmänheten genom trycket meddelade. Alla dessa poster hade Utskottet rent af kunnat låta bli att nämna. Utskottet gjorde det för ätt borttaga den felaktiga opinionen om de stora behållningar-? lie, och för att sätta Rikets Ständer i tillfälle att rnognare pröfva* då det blir fråga om anslagen. En sådan utförlighet, ledande till klar-? het, bör ej läggas Utskottet lill last. Det går ej an nu mera, att så knapphändigt expediera Rikets Ständer med afskrifnings-? poster, som det förr låtit sig göra. StatsUtskottet har i sin framställning noga skiljt alla de poster, som fordra Rikets Ständers beviljande för att afskrifvas, Dc finnas i Memorialet N:o 155.
<Iet vara otvifvelalitigt, gtt, 83 viöa inkvarteringen, för ilen 6st, 6en i Kronans I,i,8 iclie lian äslaclliommas, sliall i contant eller n,idora utgörss gf >le stäcler, 6er garnisonerne linnes, rättvisan forclrar odd gemensamt kiörag clertill, sä att sä väl 6e stäcler oell, liöpingar, 6er garnisoner iclie linnas, somocliöe, eler garnisonen, i jemförelse dill 6e incsvarterings-slivlöiges goda!, är minöre än i anclra, efder öerom sersliilö af llilcets 8tän6e.r staöganöe grunclsr, liomma att viöliännas sin l)el,öriga anilel i stäöernas in^ v a rt er i u g s-1, e 8 v ä r i 6 ed liela, livilliet, efder dg rikfen i ilen föreslagna n^a Inc^varterings-Oröningei, sliulle, enligt calcul, uppgå dill öen iclie ol>et^clliga 8oo,M3i, gf öfver 3o,ooo kialr, all service-livstnaö, mect unöantag af lien kör Larlsliiona lieralinaöe, som i gil lianclelse lior ur calculen utgä, eleruti inliegripen; men l,villier, summa, om Kiliets 8tän6er vicilalilva olvauauförcia. cleras relian ant^clcla grunösats, oel, lrvlllied Kongl. lVIajrt, afven för 8in clel linner rättvisast, att stäöernas inc^varterings-laesvär sliall insliränlias, till bestäeuöe enöast gf servicen, l,vil!iet förutsätter, att, öer inkvartering gf 6em iu natura utgöres, ersättning öerföre gf 8tatsverfed sliall er i, allas , servioeliostnaöen cl o eli a frälin a 6 , lion,me add förminslias, efder samma calcul, dill omliiing 8,^oo li-6r, en utgift, som lian anses ful Ilion, ligt ersatt cle ställer, l,villig t,os sig I,gfva in^varteraöe trupper, genom 6en större afsättning ocl, arlietsförtjenst, clessa trupper meri alerås
Sä wäl wid enffildta som allmänna foretag har man ansett det wara en följd af lättsinnighet , swaghet eller oförständ at lemna ett arbete halfgjordt eller vfullkomnadt: och detta fel, som i oeconomisk wäg föranledt Lil manga enskildtas förstörelse, det har i Politiska hwälfningar, dä under en yrande glädje öfwer i början lätt wundns framgängar, man Lank - 538 Den 18 I"-!ii. löst misiwardat, at med lika drift och noggranhet följa operationen til sitt stut, ej sällan lågt Munten til Staters uplöning och undergäng — Rrdderstapet och Adeln har för mycket uplysning och kärlek för Fäderneslandet at blottställa det för ett sädant misitag, med alla de tvidlöftigheter som deraf kunna följa. Sedan nu Swensta Folket för hwars bästa och i hwars namn den nyligen innom Fosterlandets timade Revolution blifwit företagen, och hwars Fullmägtige densamma med sitt högtidliga bifall beseglat, lyckligen hunnit i den mohn begagna sig af denna Regements-förändring , at Nationen kunnat gifwa sig en Regerings-Form, som försäkrar allmän och enskild trygghet och lugn: sä älerstar nu, ad, pä ten upmaning, Kongl. Maj:t behagat Riksens Ständer derom göra, wi äfwen til fullkomnande af det hittils sä lyckligt förda stora werket, besörje, at i händelse af en förlust, den Försynen länge afwände, dyrbart förwärfwade Regements - Lagar icke matie sakna en wälsinnad och genom en mognad alder samt pröfwae erfarenhet, kraftfull werlställare. Af de manga wälgerningar som bos trogna Undersätare stola göra xill,s Min ne för cwigt äradt och älstadt blifwer det onekligen en af de förnärnsta, at han til sin Efterträdare Sjelf täckts förestä en Prins, som af Europas förste Härförare wunnit wittnes - Den 18 Julik. 339 börd som ypperlig Fältherre, som i det land
St., som förut anfördt är, vid 1727 års Riksdag upplåtit Kungsgården Höjentorp under perpetuelt arrende för honom, dess hustru, arfvingar och rättsinnehafvare till en evärdelig och rolig besittning, och han således dervid äger enahanda säkerhet med en skatterätts innehafvare; ty finna R. St., det husesyner å Höjentorps Kungsgård äro mindre nödige, utan endast skulle förorsaka besvär och kostnad, hälst det är CommerceRådets och dess anhöriges egen angelägenhet och förmån att med husbyggnad och gårdens skötsel så umgå, som både dess och Publici nytta kräfver, och anhålla således, att denna Kungsgård hädanefter ifrån husesyner och besigtningar må varda befriad. Och som mer oftanämnde CommerceRåd bör tillgodonjuta hvad R. St. i ofvannämnde måtto godt funnit, och Vi, i anledning deraf, för honom Vår öppna Resolution utfärda låtit; så gifve Vi Eder det härigenom till efterrättelse i Nåder tillkänna. Hvarmed Vi befalle Eder Gud Allsmägtig Nådeligen, Stockholm i Rådkammaren d. 27 Octobris 1756. ADOLPH FREDRICH. Carl Arnell. Lika lydande med Originalet intyga Sten Sture. Carl A. Trolle. ioo Den i Mars c. m. Bil. (Afsk ri ft.) K. M:s och Sveriges Rikes CamarColIegii och StatsContoirs Vi underskrefne Praesidenter med samtelige CamarRåd och StatsCommissarier gore veterligt: Det har H. K. M. genom Skrifvelse af d. 29 Aug. 1727 K. Gollegio och StatsCont. i Nåd. behagat förständiga, huru som, sedan R. St. genom deras skrifvelse af d. 4 i samma månad H. K. M. i lind. vid handen gifvit, hvad sig några år tillbaka med den förarrenderade Kungsgården Höjentorp i Skaraborgs Län tilldragit, samt huru lian ändteligen, uppå K. M:s Nåd.
Vidkommande härefter öfrige motionärers framställningar om ändring i tiden för tjenslehjons flyttning, hafva Utskotten skolat vördsamt upplysa, att, efter hvad vid behandling af denna fråga inhemtats, motioner, af enahanda syftning med de nu ifrågavarande, vid flera föregående riksmöten och sednast vid I8i0—1841 årens riksdag blifvit väckte, dervid flyttningstiden varit föreslagen till åtskilliga från hvarandra mer eller mindre aflägsna tidpunkter samt vid sislberörda riksdag till midsommarstiden; men alt Lagoch Ekonomi utskotten vid alla dessa tillfällen afstyrkt bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget. Med gillande af de anmärkningar, hvilka, på sätt ofvarberördt är, blifvit inom Hederv. Bonde-ståndet i anledning af Anders Anderssons motion framställde, få Utskotten, såsom ytterligare skäl emot de yrkade förändringarna i flyttningstiden, för egen del, tillägga: att den missbelåtenhet, som öfver nuvarande flyttningstermin för tjenstehjon blifvit yttrad, efter Utskottens tanka innebär ytterligare bevis på omöjligheten att tillfredsställa hvarje skälig önskan i detta hänseende; att det torde vara betänkligt att söka afhjelpa de partiella olägenheterna af en allmän bestämning härom genom antagande af serskilde flyttningstider för olika orter inom riket, helst sådant skulle minska utvägarna till näringsfång för den arbetande klassen samt hindra spridandet af insigler i landtmannayrken från en ort till en annan; samt att förändring i den nu gällande allmänna bestämmelsen för vissa landsorter komme att medföra betydande olägenheter; hemställande Utskotten, på alla dessa grunder, att de uti förevarande ämne gjorda framställningar icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 28 April 1848. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 4. 7 HJ:o 4. Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 April, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af vackt motion, i fråga om förändradt sätt för utöfvande af församlingarnas gransk ning sr ätt öfver Baslorernes redovisning för kgrkornas medel. Hederv.