Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I8l»- Stormäktigste Mernädigfte Konung. ^)ä Riksens Ständer kommit i erfarenhet att författare uppträdt, hwilka med förgätenhet af Lagens föreskrifter och Samhällets fordringar ät allmänheten i tryck framställt sädane vindö, men och yttranden, hwilkas widare utspridande antingen skulle leda till upplösning af SamhällZ. lefnadens heligaste band eller äter blottställa Fä« dernssland t för de wäd^r, hwarifrän det med de mest smärtande uppoffringar blifwit räddadt: att man tillälit sig den i wärt land 'okända tilltagsenhet, att i offentliga Blad ej allenast hälla loftal öfwer, wäldsgerningar, utan ock, under 86 Den n Ootober. Rikets r>u församlade Ständers öfwerläggnin. gar i ett det wigtigaste ämne för samtid och efterwerld, inga i sä beskaffade yttranden att främmande Makters Sändebud funnit sig för. anlätne päkalla Regeringens uppmärksamhet. Dä Riksens Ständer erkänna, att enligt Stats. Lärans föreskrifter hos Nationer och Stater som med hwarannan stä i wänligt och fredligt förhällande Regeringarue äga den mest vin. stränkta rätt, att af den andra Maktens under, sätare med warsambet och aktning bemötas och omtalas. Dä pä sädant sätt föranledde freds, brott ofta kunde medföra lika om icke mera skadliga följder, än genom upprorsstiftande för Samhället kunna uppkomma, hafwa Riksens Ständer, som ansett skrifter af denna halt böra räknas bland brottslige försök att störa Rikets lugn och säkerhet, till undwikande deraf att 5-§-6. Cap. Misigärnings-Balken, enligt hwil. ken, jemförd med hwad Kongl. Förordningen af den 20 Januarii 1779 angäende ändring l Allmänna Lagens stadgande uti ätskillige rum innehäller, sädane brott böra afdömmas, skulle kunna anses ändrad genom Kongl. Maj-ts och Riksens Ständers den 9 Mars innewarande är fastställde Tryckfrihets Lag, beslutat, att öfwer berörde §. 6. Cap.
Då hemstäl - Den 27 O cl ober f. m. 3as ler jag, om man bör låta missleda sig af ordet sydliga, att tro, det icke Magaziner der skulla behöfvas, när fråga blott är om 25,000 tunnort Härtill kommer, att vägarne äro sämre i de Södra Provinserne, hvilket gör Transporten mera känbar. Jag har flera år sett Småländningar komma resande 20 mil till det Sydliga Skåne, för att köpa Spannmål. Härtill kommer ock, att Utskotten, då de tillstyrkt 25,000 tunnor för de Sö« dra Orterne, ej uppgifvit, hvarti 11 de skola användas, om ej detta anslag till Södra Orterne beviljas. Antages ej detta förslag, så är det att befara, att dessa 2 5 000 tunnor skola försäljas, för att realisera Magazinslnrättningens tillgångar, och att de skola säljas, enligt den af Utskotten fattade principe, att sälja då det är öfverflöd ocb köpa då det ät brist, genom hvilken åtgärd prisen, ännu ytterligare skola falla. Jag förenar mig således med den siste värde Talaren i anhållan om bifall till denna punkt. Herr Roos’. Ehuru ifrågavarande anslag af flere, sorn yttrat sig i ämnet, anses obetydligt, är min öfvertygelse att, om ett stort anslag kan vara skadligt, lärer äfven ett litet i sin mån skada, hvarföre jag afstyrker detsamma. Jag tror, att en forcerad Industrie är hufvudsakligaste medlet för vårt Tands väl, och att vi derigenom bereda större förmåner, än om vi genom lånebiträden minskar densamma för kommande tider. För min del kan jag ej inse, att de Södra Orterne möjligen kunna vara så Sädesfattige att de för eget behof sakna erforderlig tillgäng på denna förnödenhets-vara, och dst vore en verklig olyc - Den S7 Oetoler f ni. lea, om förhållandet Öfver allt i nyssnämnde Pro.1 vincer vore så bekymmersamt, sorn en värd Talare yttrat och velat bevisa dermed att han uppräknat de svagaste och minst frugtbärande ört erne.
Kansli-rättens tjenstemän och vaktbetje ning, arvoden till » 12—13. Kansli-styrelsens (f. d.) handkassa Karl Gustafs stads gevärsfaktori » 66. Bilagan litt. N. vid ... » 60. Karolinska mediko-kirurgiska institutet... » 51 — 52. Karlsborgs fästning » 80. Bilagan litt. O. vid » 66. Karlshamns navigationsskola » 101—102. Bilagan litt. S. vid » 101. Karlskrona fästninqsbyqqnad Bilagan litt. Se reservationerna å sid. 276—278. — straff-fängelse » 100, 139 — 140. Karlstads Stifts Konsistorii räkenskaper » 235—237. Karlstens fästningsbyggnad. Bilagan litt. O, vid » 66. Karta-sigillata-uppb ördén o 24 — 25. Bilagan litt. D. vid » 4. Karteverk, Rikets ekonomiska ... » 39—40. geologiska » 255—256. läns» 871 militär» 87. Bilagan litt. O. vid » 66. — - sjö- » 94—95. — Topografiska Kårens » 87. Bilagan litt. O. vid » 66. Kaserner i Karlskrona » 99. 324. — Svea och Andra gardes-rege mentenas » 81. 310—311. Se reservationerna å sid. 282. Kassor och fonder, särskilda, under Krigs kollegii förvaltning » 12, 68—77. 284—2S5. Bilagorna litt. M., N., P. och Q. vid » 60, 77. under Stats-kontorets förvaltning » 18—24. 284—285. Katrineholm—Norrköping, jernvägen mel(Ilo lil 114 115 lan (östra stambanan) » j ']29—123 ' Kolonien S:t Rarthelemys räkenskaper Revisionsberättelsen. Utlåtandena.
blott lösbladiga bukettrosor utan man ser täta, Det är, som om de inte kunde tåla att mångbladiga rosor som gloire de Dijon, Mamöta lifvets vanskligheter, utan endast existeréchal Niel och stora, mörkröda, tunga rosor, rade, som en känsla eller fantasi kan existera, som blanda sina kvistar och grenar i hvaroch man minnes dem också, som man minns andra och slå ut i så otaligt många blommor, att man knappt fattar, huru de kunna en lycklig dröm från sin ungdom. Men de följas snart af andra blommor, som få plats. också komma i härskaror och ge hela jorden Redan under det de stodo i knopp, undrade omkring oss en alldeles säregen prägel, — och man, huru alla dessa otaliga knoppar en gång det är fruktblommorna och med dem de blomskulle kunna rymmas, då de slogo ut, men de mande buskarne, syrener, guldregn, viburnum, skaffade sig plat3. De trängdes så tätt som hagtorn, hvilka, alla på en gång, ge allt hvad människor, hvilka vilja se på ett triumftåg, de de ha. På ingen tid af året bryta blommorna kröpo upp på hvarandra, lade sig tillsammans fram i en så öfverflödande rikedom. Frukti pressande klungor och fyllde alla murar, alla trädgårdarne se ut, som om de vore öfvertäckta hus, alla staket med millioner doftande blommed snödrifvor af blommor, de snöhvita pä- mor! ronträden stå där bland de hvita och ljusröda Som bakgrund till trädgårdarne i Cannes äppelträden, och där emellan ösa guldregnsbuser man alpernas snötäckta toppar långt borta skarne sitt guld, så att det flyter ned utefter mot den blå luften, i förgrunden störta de alla grenar, och syrenerna knuffa hvarandra i brännande röda rosorna ut som jubelrop i solsidan för att få plats. skenet! Jag minns särskildt en rätt hög klippa, Det är öfver denna första sommarens blomningstid en hänsynslös slösaktighet, som ensom var alldeles betäckt med hvita och ljusröda rosor, som kastade sig ned öfver stenarne dast den första ungdomen känner.
— De uti SlatsUtskoltets af samtlige RiksStånden bifallne Betänkande N:o 387 stadgade grunder böra jemväl, i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets materiel af Öfverskotten årligen anvisade Sjuttio Tusen (70,000) I 638 Stats-Utskottets Riksdaler Banco, tillämpas; lydande slutet uti ofvanäberopade, af RH. St:r godkända Betänkande ]V:o 387 sålunda: "Derest någon brist tillfälligtvis "skulle uppkomma uti det påräknade beloppet af "de till StatsVerket eller RiksgäldsGontoiret anslagna Inkomster och Tillgångar, hvilken ej af Öfverskott, eller andra för handen varande medel betäckes, RiksgäldsGontoiret må, på sätt äfven tillförene öfligt varit, anskaffa skillnaden genom Lån; dock under förbehåll, att dessa, i mån af blifvande Tillgångar, återbetalas; och att de i det hela icke få Öfverstiga hvad som till de bestämda anslagens samt de beviljade och begagnade Lånens eller Creditivens fyllande, erfordras. Slutligen får Utskottet bifoga en Tableau öfver RiksgäldsGontoirets förslagsvis beräknade Behof och Tillgångar för åren i83o—1834, hvarvid Utskottet likväl ansett sig böra anmärka, att om H. Ridd. och Adelns eller V. BorgareStåndets beslut, angående de 70,000 R:dr till KrigsCollegii Departementers materiella behof och Krut-tillverknings-ko.stnaderne, blir R. H. St:rs, komma Riksgälds-Gontoirets behof att förslagsvis ökas med 35o,ooo R:dr, för hvilka, enär möjligen blifvande Öfverskott icke kunna till något visst belopp påräknas, en förökad upplåning af Allmänheten måste till en lika summa tagas i beräkning och på Tabellen öfver RiksgäldsContoirets behof och tillgångar, iakttagas. Den i5 Mars i83o« Bilaga till StafsUtsk.
Anckarsvärd om nödvändigheten att iakttaga ett annat hushåliningssätt, liknade Frihls ord vid ett dån, som förlorade sig i den tomma rymden, och yttrade, att den stora massan af Svenska folket, tillgifven sin Konung och sin Styrelse, hyste helt andra tänkésätt. H. Ex. har, efter min öfvertygelse, härvid yttrat ett sannt ord, ang:de kärleken till Konungen; men jag hemställer, om icke just denna omständighet är ett bevis, att missbelåtenheten måste ligga djupare, då, oaktadt denna kärlek till Konungen, som måste vara starkare, än att kunna rubbas af ett tomt skrik, de ofrälse Ståndens representanter likväl funnit sig nödsakade att afslå, hvad som blifvit proponeradt af denne Konungs Regering. Detta skall också visa sig vara förhållandet, om man vill kasta en blick på hela Styrelsens förflutna handlingssätt med afseende på anslagen. Jag hemställer, om icke detta handlingssätt har visat en nästan oupphörlig missaktning för Ständernas rättighet att besluta om beviljandet af folkets bidrag. Jag frågar, om icke denna erfarenhet visar, att just de största och mest kostsamma organisationer blifvit gjorda, antingen utan eller emot Ständernas bifall? Är det icke ännu i minnet, huru Regeringen inrättade den Skånska Hofrätten, utan att derom fråga Ständerna? Har icke den nya organisationen af Tullverket, som kostat omkring 200,000 r:dr, blifvit vidtagen, utan att höra Ständerna öfver anslaget dertill? Har icke nyss före riksdagen den öfverflödiga Douaniercorpsen, som kostar omkring 60,000 r:dr, på samma sätt blifvit organiserad? Har Regeringen icke på samma sätt inrättat en Raketcorps, innan något anslag var gifvet? Hafva icke de 70,000 r:dr extra ordinarie anslag, som vid sista riksdagen gåfvos, blifvit disponerade på sådant sätt, att de nu, såsom en ständig tillökning, måst på ordinarie stat uppföras? Har icke Regeringen kort efter sista riksdagen förordnat om en utgift till Gardesregtterna, som R. St. då afslogo?
Visserligen hade, till fyllande af bristen i nuvarande undervisningslokal, en närbelägen gård blifvit förhyrd; men denna åtgärd vore emellertid endast afsedd att för den närmaste framtiden afhjelpa det mest tryckande beholvet, och då det gamla skolhuset dessutom jemväl i öfrigt vore i det skick, att detsamma numera icke kunde anses i något hänseende motsvara tidens fordringar på en lämplig undervisningslokal, vore uppförandet af en ny läroverksbyggnad af oundgängligt behof påkallad. Enär nu något understöd dertill från Stiftets byggnadskassa, enligt hvad vederbörande Domkapitel meddelat, icke vore att förvänta, samt, hvad staden Jönköping beträffade, de kommunala afgifler, som dess skattedragande innevånare redan finge vidkännas, och hvilka under sednare tider uppgått till öfver 50,000 R:dr årligen, vore sä betydliga att detta samhälle vore oförmöget att under närvarande förhållanden anskaffa medel för den nu ifrågavarande nybyggnaden, äfven om en sådan fordran annars kunde anses vara med billighet öfverensstämmande, så har, på grund af dessa förhållanden, framställning skett, att ett låneunderstöd till belopp af 150.000 R:dr, hvartill, enligt uppgjordt kostnadsförslag, som, jemte ritning och andra ofvanberörda uppgifter vitsordande handlingar, blifvit till Ri - Expeditions-Vis kotids Förs/ny lill underd. Skrifvelse IS: o <197. 215 kels Stänner öfverlemnade, kostnaderna för den nya läroverksbyggnaden beräknats uppgå, mätte varda för ändamålet beviljadt.
Ehuru Utskottet medgifver, att förbindelsen mellan Stockholm och Upsala "otvifvelaktig*; måste blifva bland de mest trafikerade jorn vägsförbindelser i Sverige", föreslår det ändock, att denna förmånliga förbindelse skall afbrytas vid två tredjedelar af dess längd och stambanan dor dragas vcsterut tvärtöfver sjövikar och landtuddar, hvarigenom, enligt Utskottets påståeude, skulle vinnas “stambanans Stats-UtsJcoltets Utlåtande N:o 87. 75 ledande in i det inro af landet och genom de mest fruktbara sädesbygderna.® Men hvilkendera banrigtningen går mest in uti landet, antingen den af Utskottet nu föreslagna Stockholm—Kålhammar—Gran—Sevalla—Sala-rigtningen eller den v O _ O ~ af Ofverste Ericson och 1859 års Jernvägs-komité samt af Kongl. Majrt hos 1856 års Rikets Ständer förordade Stockholm—Upsala—Sala-banan, lärer väl vara för en hvar så i ögonen fallande vid en vanlig blick på kartan, att man endast kan förundra sig öfver, huru Utskottet kommit till en, mot verkliga förhållandet alldeles stridande, åsigt äfven i denna punkt. Hvad åter beträffar de mest fruktbärande sädesbygderna, lärer dermed ej kunna menas den trakt, som KålhammarGran-banan genomskär till en längd af 1 mil 30,840 fot och som vesterut begränsas af Ekolsundsfjärden; ty dels har större delen af denna trakt redan gagn af Stockholm—Upsala-banan, dels går jernvägen här öfver sund, vikar och smala landtuddar, hvarifrån föga trafik torde vara att påräkna för en jernväg, äfven då de många segelledorna äro tillfrusna. Denna bandel kan derföre rätteligen icke betraktas vara annat, än en orteller härads-bana med särdeles inskränkt område för sin verksamhet. Denna begränsas nästan på alla sidor af vattendragen och segellederna. Det skulle sålunda vara den återstående delen af denna vestra banrigtning, eller Gran—Sevalla-linien, som genomginge den fruktbaraste sädesbygden.
N.) § I På sätt af Kongl. Kommerse-kollegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om undervisningen vid ifrågavarande skolor under läsåret 1862—1863 inhemtas, yar antalet af elever samt af utexaminerade Kaptener och Styrmän följande* 9 2 Vid Navigations-skolorna uti: Stockholm Göteborg Gefle Kalmar Malmö Hernösand Westervik Wisby Karlshamn Examinerade, utan att Utexaminerade. hafva genomgått skolan. I afseende å den vid Navigations-skolorna i Stockholm, Göteborg, Gefle och Karlshamn under läsåret meddelade undervisning i ångmaskinlära, inhemtas af den un derdåniga berättelsen följande: ... a j Examina, aflagda af Af elever aflagda som icke examina. begagnat skolan. hrj trj ^ O; ^ O: 5 g säl & s p" 03 03 ^ u 03 03 ^ Q - ty Kry sr g■ t>? sr „r n g03 t-. C — -Oo o: 03 P 03 P 03 gW P 03 £ H5. a E ? E * sE re E « 2. 31 gg Sg n 5- £ g 5 g tS, 5- ft> rr ® s 2 q » » §| S| S| |5 2 SJ P jS P ' P aq " <1 JW • _ P P P ' O: P Pj O: ' ■ 3 ■ 25 I Stockholm 46. 16. 3. ‘22. — 10. » Göteborg 37. 7. 1. 27. i. 2. o. » Gefle 10. 8. — 5. » Carlshamn 2. 2. — **• Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. Bil. Litt. 0. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 93. Si ebet. Balans från år 1861: Tillgångar Uppbörd: Statsbidrag Tjenstemannafonden. Allmänna enkeoch pupill-kassan. Enskilda enkeoch pupill-kassan. Gåfva af en gammal tjensteman. Göta Hofrätts pensionsfond. Langska pensionsfonden. Elfstedtska pensionsfonden. Utgifter:
Richert, Expeditions-Sekreteraren och Riddaren J. G., angående eli årligt arfvode åt. Se Arfvode. Riddarholmskanalen, angående upresande af en straudmur vid. A. 39. — angående väckt motion om updrag åt, att under tiden intill nästa riksdag samla de statistiska uplysningar, hvilka blifva behöfliga i och för upgörandet af en Riddarhus-Ordning i en - lighet med den föreslagna nya grundlagen. Riddarhus-Direktion, angående dess utväljande. Se Val. Riddarhusgården, angående derstädes varande byggnaders ombyggnad. B. 273. 338, 378 A. 389. — angående prolongation af Löjtnant T. J. Linds hyreskontrakt å derstädes belägne, Riddarhuset tillhörande, lägenheter. III. B. 280, 338. A. 339. Riddarhus-Kamererare-Kontoret, angående en derstädes begången stöld. I. B. 219. II. A. 114. — angående behandlingen af frågan om ersättning för bortstulne medel utur. Se Riddarhus-Utskollets Memorial N:o 8. Riddarhus-Ordning, angående väckt fråga om förändringar i. II. 264. lil. R. 9. IX. 520, 550. Riddathus-Utskottels Ledamöter. Se Lista. Riddarhus-Ulskottets Memorialer: — N:o t. med förslag angående (ryckningen af Högloflige Ridderskapets och Adelns Protokoll vid innevarande riksdag. I. B. A. 24. — N:o 2. angående en i Riddarhus-Kamererare-Kontoret begången stöld. I. B. 219. II. A. 114. — N:o 3. i anledning af väckt fråga om ombyggnad af flyglarna å Riddarhus-gården. lil. B. 273, 338, 378. A. 389. — N:o 4. angående prolongation af Lieutnant T. J.
Vtdr, d. i5 slug. 1834 J ett ansia" af 5,333 Rdr 16 st. skulle beviljas till reseunderstöd åt jitmärkta vetenskapsmän. S. D. Till afgörande företogs så väl Stats-Utskottets Utlåtande]\:o 8 g, angående utgifterne å allmänna Indragnings-Staten, som samma Utskotts den 3o sistlidne Julii e. m, på bordet lagde Utlåtande N:o 222, i anledning af erhållen återremiss på förstnämnde Utlåtande; och Ridderskapet och Adeln dervid i följande beslut: i:sta punkten i Utlåtandet N:o 8g bifölls; 2:dra punkten i Utlåtandet N;o 222 bifölls, med den förändring, att Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets yttrande, rörande f. d.
Således, om Ridderskapet och Adeln nu bifaller Utlåtandet, stanna två Stånd emot två, och det blir icke fråga om alt ingå till Kongl. Maj:t med någon ytterligare skrifvelse. Herr Rosenqvist: Enligt hvad Friherre Cederström upplyst, lära Utskotten på förhand tagit för afgjordt, att Ridderskapet och Adeln skulle bifalla Utlåtandet. Jag finner mig i anledning häraf pligtig att begära votering. Herr Tham, Wollrath: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat, att pluraliteten inom Ridderskapet och Adeln bifallit Utlåtandet, och den värde Ledamoten jemväl deremot redan reserverat sig, hemställer jag, huruvida någon votering kan äga rum. Herr Ribbing: Då jag icke kan dela det nöje några Ledamöter tyckas känna deröfver, att få inleda Ridderskapet och Adeln uti ett beslut, sorn grundar sig på oriktiga uppgifter; och jag icke kunnat utröna beskaffenheten af svaret å Herr Grefvens och LandlMarskalkens proposition, tar jag mig friheten hemställa, om icke det rimligaslé vore att afslå ett Utlåtande, som är på sä oriktiga grunder uppstäldt. *44 1) e n 7 J n n u a t i i e. m. Herr Rosenqvist: Vi äga en full bora gen i Herr Grefvens och LandtMarskalkens alltid visade handlingssätt, att votering icke af honom nekas, helst en dylik händelse icke längesedan förevarit. Herr Tham: I händelse någon vidare disCussion tillätes öfver ämnet, anhåller äfven jag få anföra några ord. Jag finner val, att Utskotten begått ett misstag uti en historisk uppgift, men detta bör icke föranleda till afslag af ett nyttigt Utlåtande. Hittills bär Ridderskapet och Adeln, åtminstone dess pluralitet, icke varit för införande af några skråordningar, och jag hoppas, att Ståndet nu bibehåller denna anda, enär här blott är fråga om att personer, hädanefter såsom hitintills, skola få sälja egna tillverkningar.
Jag svarade då, att, enl. 49 § Eiksd:sOrdn., en allmän fråga, som, då den första gången förekommit, blifvit bordlagd, borde i nästa plenum remitteras, men att likväl Grundlagen måste så tolkas, att den kan alltid efterlefvas, och deraf följde, att då t. ex. under motionstiden ett så betydligt antal motioner förekom, att de icke hunno i nästa plenum efter deras bordläggning remitteras, Grundlagens föreskrift måste anses fullgjord om de förekommo i den ordning Grundlagen bestämde, fastän Ståndet åtskiljdes innan de alla blifvit behandlade, och att således sättet att upskjuta nu ifrågav:de fråga var, att R. o. Ad. kunde åtskiljas innan densamma förekom; men jag kan icke anse med förenämnde 49 § förenligt, att upskjuta frågan till en framtid, som, om den också är nära, icke är bestämd, emedan ingenting är bestämdt om tiden då Kongl. Proposuskola vara befordrade till trycket. Så, som Hr Estenbergs förslag är framstäldt, yttrade jag redan då, och jag vidhåller det nu, att å ett sådant förslag propos. enl. nämnde § icke kan framställas, och såvida Hr Estenberg icke vill åt sitt yrkande gifva sådan form, att propos. derå kan framställas, torde jag få öfvergå tili de ämnen, som å föredragningslistan förekomma. Hr Estenberg: Såvidt jag rätt upfattat Hr Gr. o. Landtnäs mening, skulle det gå an att upskjuta remissen, till dess Propos. blifvit i tryck oss meddelad. Om det strider mot Grundlagen, är det en gifven sak att jag ej föreslår detta; men det är blott under förutsättning, alt detta upskof enl. Grundlagen låter sig göra, sorn ^04 ^ 1:1 Den 18 Joni. jag gjort min framställning, och jag öfverlemnar åt Hr Gr. o. Landtm., som bättre känner Grundlagen, än jag, att afgöra saken. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då R. o. Ad. icke kunde uppehållas längre med en fråga, som i sig sjelf var afgjord genom Hr Gr. o.
sammansatt af senatorer och deputerade, i afsigt att utarbeta och redan i depiiteradekanimaren föresla andringar i code civils (civillagens) hestXmmelser med afseende 5. qvinnans ställning. Dessa äro nemligen synnerligen hkda. orattvisa och för qvinnans värdighet förnedrande. Den franska qvinnan är t. ex. ej ens vittnesgill för att attestera en namnunderskrift, och den gifts qvinnan Nr nasian fullkomligt rattslös. Under det kommissionen emedlertid tvekat att taga steget fiillt ut och endast vill sysselsätta sig med den ogifta qvinnans stallning, har M. Kicher nyligen till den samma inlemnat ett alagförslag. soni har till mal saval den gifta som den ogifta qvinnans erhsllande af f~~fIstiindign nzedbot&amp;ip mtt&amp;hetrr och rättigheter inom familjen-. Ijen franska tidningspressen visar sig dlmänt, utan hänsyn till partistithingen i öfrigt, sardeles gynsamt stämd för den af kommissionen hyftade lagreforn~en. Italien. Signom Gunlberta Ade / nide Bcrcari, utgifvarinna af: La Donna, h a r utgifva en ny tidskrift. B r folkets döttrara, som afser att för det hillga priset I Lira (kr. o,; n) för aret hvar fjortonde dag skaffa arbetames döttrar en angnam och bildande lasning. Ryssland. Siilfskapct pr pinnarn höpe bildrning har sistlidne höst under stort tillopp af besökande invigt sin nya, storartade, genom fnvillig snbskription Sstadkomna~ med pdktiga föreliisningsrum och laboratorier försedda byggnad. Högskolan har redan flera skickliga lärjungarr, som aro framstående i historia och literatur, men framför allt i naturvetenskap, s$ att det ryska kemiska siillskapet intagit nagra af deras alhandlingar i sin tidning. I 159 @ uitt / id.rr tidnb~gsredakfurer.
Ehuru härmed af General-befälhafvaren i 4:de Militär—distriktet, af anförde skäl, blifvit ifrågasatt, huruvida icke åtgärder i en helt annan riktning och mera omfattande, än de af Regernenls-cbefen sålunda föreslagna, erfordrades för Beväringsmanskapets från hufvudstaden och dess omgifningar militära organisation, för hvilka åtgärder Bevärings-författningarne, vid den tid Lif-Bevärings-Regementet inrättades, lade binder i vägen, men hvilka, efter de år 1849 skedda förändringar i vissa delar af samma författningar, skulle kunna vidtagas; finner jag likväl, vid valet af de tvenne utvägar, som i detta falla företrädesvis stå till buds, nemligen att antingen upprätthålla och förbättra Lif-Bevärings-Regementets organisation eller ersätta detsamma medelst motsvarande tillökadt Befäl vid Lif-Gardes-Regemontena till fots, mig böra i underdånighet tillstyrka, att, då för verkställande af det sednare alternativet skulle erfordras större anslag, an att jag anser dem nu kunna ifrågasättas, helst Chefen för Lif-Bevärings-Regementet funnit ändamålet möjligen kunna vinnas på det af honom föreslagna och med icke särdeles stor kostnad förenade sätt, Regements-chefens förslag alltså måtte af Eders Kongl. Maj:t antagas, samt följaktligen framställning till Rikets Ständer göras om anvisande af nödiga medel för Under - fiit. M 3 (ill Kongl. Mops Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1336. 3.1 Onder Befäls och Spels aflönande vid Lif-Bevärings-Regementet, enligt hvad jag här nedan kommer att föreslå; hvarjemte jag, med afseende å Ofver-Befälets nu egande svaga aflöning och dess skyldighet att emellan Beväringsmötena för vaktgöring sig uppehålla i hufvudstaden, i underdånighet hemställer, det lämplig och derefter afpassad lönförbättring måtte för detsamma beviljas.