Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Flere apor och fåglar, bland dein nfigra små grannn. kolibri, lyckas de fAnga och tämja. Alla dessa djur äro liksom växterna beskrifna och afbildade. Natiu.skildri.ngarna iiro gjorda med oinsorg och %ro afven i allmänhet pålitliga, hvilket just ej brukar vara faliet med de naturbeslcrifningar, som förekouiiila i afventyrsböcker. En och annan gling triiffar man på ett mindre va1 valdt uttryck. Så säges det t. ex. på ett stalle, att » hng,aorrnens tänder vända sig p&amp; gcångjarn ». Sådana felalctiga eller vilseledande uttryclc förekoinma dock ytterst sällan. Gi slrnlle vilja göra den. anmärkningen, att beskrifningarna på djur och viister iiro allt för, många. Det torde blifva en vmsklig uppgift för en ungdoiidig lasare att f &amp; intresset att racka, till för alla dessa djur och vaxter, huru intresscmtn de Bn in&amp; vara, som onpphörli,at aflösa hvnrandra p&amp; bokens 439 sidor. - B~rSttelsen ar likval mycket rolig .. och natnrs1rildi: ingarna, som redan förut &amp; sagdt, .viii.deftilla. Ofverstittningen är ej vii1 gjord, meningarna äro på många ställen oklara, och stafningssiittet ar alldeles föråldradt. Det stöter niimers ' ögat allt för mycket att se bolcstafven e n n ~ a n d i så. dana ord som frelding, verld, vexter, etc. Boken passar för ungdoin öfver 14 år. Tv&amp; &amp; r förom masten af R. H. Dcma j: r. Fri bearbetning af Chicot. Denna bok, af hvillren originalet utkom i Amerika &amp; r 1840, ntnjuter i sitt beinland samt i England stort anseende såsom en sardeles lehancle och troviirdig skildring af sjömanslifvet.
Paijkull, under vissa vilkor, till Staten aflemnade, och, enligt Nådig föreskrift, uppställde uti dertill! af K. VetenskapsAcademien i dess Hus upplåtne rum, från och med 1820 och intill nästpåföljande Riksdag af extra UtgiftsMedlen skulle till Academiens disposition anordnas goo R:dr, löner eller arfvoden för en Intendent m. fl. derunder inbegripne; hvarefter K. M:t, uti Dess vid 1823 års Riksdag afgifne Nåd. Proposition om Statsverket, så väl föreslog uppförande å Stat af samma Anslag, som äfven till dåvarande Statsutskott i Nå - Betänkanden, N:o i43. 273 der öfverlemnade K. VetenskapsAcademiens underd. framställning, att, till utvidgande och underhållande af omförtnälde Samlingar 4>^00 R*dr årligen mätte varda anslagne; i anledning hvaraf R. St:r funno skäligt, att på Academiens Stat uppföra j,5oo R:dr årligen, till användande sålunda: Arfvode för en Intendent, ut hvilken Academien uppdrager inseendet och vården öfver Sam lingarne R:dr 666: 32. Dito för en Vaktmästare och den person, hvars biträde fordras vid Djurs och Foglars uppstoppning „ 200: — samt till Samlingarnes uppställning, underhåll och vidare förökande „ 633: 16. Tillsammans R:dr r,5oo: — Uti den underd. Skrifvelse, som, åberopad i K. M:ts nu afgifne Nåd. Proposition om StatsVerket, blifvit till Utskottet aflcmnad, har K.
§• i ö/tttr-stxjreiOfver-Slyrelsens ordinarie personal har undergått följande förändring: sens personal. gfter Kyrkoherden och Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orden, Ma gister M. C. Bergwall, som afled den 5 Mars 1852, har l:e Suppleanten för Högv. Preste-Ståndets Ledamöter, Kongl. Hof-Predikanten, Prosten och Kyrkoherden, Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orden, Magister P. A. Fröst inträdt i Ofver-Styrelsen, och sedan bemälde Fröst den 9 April detta år med döden afgått, har 2:e Suppleanten, Komministern i S:t Catharin* Församling F. IV. Öfverström intagit säte i nämnde Styrelse. För öfrigt, och som Fullmäktigen af Hedervärda Bonde-Ståndet B. Gudmundsson varit af sjukdom hindrad från tjenstgöring, har l:e Suppleanten för sistbemälde Riks-Stånds Ledamöter, Josef Holm, i hans ställe deltagit i Ofver-Styrelsen å de lider, då det, enligt den emellan nämnde Ledamöter träffade öfverenskommelse, tillhört Gudmundsson att vara närvarande. §• 2. inspektionen I och för utöfningen af den Banko-Fullmäktige åliggande tillsyn öfver ^v"crhetk°~ordningens vidmakthållande inom Verkets Afdelningar, hafva de, genom deputerade, inspekterat samtlige Departementer och Kontor, hvaröfver berättelser och anmälanden blifvit till Fullmäktiges Protokoll afgifna. §. 3. tnven/erinInventering i Bankens alla Kassor och öfriga förvaringsrum är af gar af BanFullmäktige anställd den 26 Juli 1852 och den lii samma månad inne°'tl‘i;ema'~ varande år, utan alt någon, på ziffran inverkande, anmärkning dervid förekommit. 5 Besigtning å Bankens hus och inventarier så väl i Stockholm, som vid Tumba Bruk, är ock årligen verkställd.
Då dessa vägtorpare hade att ensamt egna sig åt väghållningen och dagligen kunde dermed vara sysselsatte, i synnerhet de tider på året, då spårfyllning och väglagning mest erfordras, kunde man med skäl vänta, alt de också bättre skulle underhålla vägarne, och det skulle otvifvelaktig! blifva lättare för de vägbyggnadsskyldige hemmanen att utgifva de erforderlige bidragen i foder och spanmål än att in natura utgöra den tidsödande väghållningen, helst tiden både höst och vår, då vägarne böra lagas, är för landtmannen vid jordbruket så dyrbar och många Hemmansägare hafva på ganska betydligt afstånd ifrån Hemmanen sina väglotter indelte, hvilket äfven försvårar vägbyggnadsskyldigheten. Skulle båda dessa förslag kunna kombineras, torde verkan deraf blifva så mycket förmånligare. Den särskildta förökning af skattebördan, som vidlåder vissa till första klassen hörande, till kronan eller för dess behof utgående utskylder genom sättet för deras utgörande tili ex. afrads och kronotionde spanmålens forslande, torde svårligen kunna borttagas eller i allmänhet mildras annorlunda än genom förändring i Lagstiftningen derom, som af ofvan anförde skäl är så svår att tillvägabringa. Hemmanens onera äro i Tabellen upptagne i öfverensstämmelse med Jordebok och öfriga till grund för debiteringen tjenande längder och handlingar, indelte knektehållet eller hvad i karleoch rotevacance afgift betalas, Clerecie-Statens underhåll och kyrkobetjeningens aflöning efter deras uppgifter till taxering, stödjande sig på konventioner och tillfälliga öfverenskommelser inom församlingarne, Fattigförsörjnings skyldigheten ur kalkulerad. 45 efter markegångsprisen och de årliga tillskotten, som på olika sätt af församlingarne utgå; skjutsningssbesväret efter de olika förhållanderne i Länets olika delar; likaså väghållningen, inqvarteringen, Tingshusbyggnaden, Kyrkooch Prestegårdsbyggnaden, Riksdagsmans arfvode, praemier för rofdjurs dödande, brandstod. Ruslhållsstammars och deras Augmenters räntor utgöra: l:o vid Kongl.
Stånd hafva således, med afslag å Utskottets hemställan i berörde 44:de punkt, beslutat att af den sedan 1860 års början upplupna bankovinst, Fem Millioner R:dr skola till Riksgälds-kontoret aflemnas och detta utgör följaktligen ett Rikets Ständers beslut; men, beträffande liden för ett sådant aflemnande särskilja sig Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet från Preste-Ståndet, i del att de föna antagit åren 1863 med 1865, men Preste-Ståndet åren 1864 med 1866; hvarförutan sistnämnda Riks-Stånd förordnat om sältet för medlens användning, derom ej något förekommer i Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut. Då, hvad nu först tiden angår, två Riks-Stånd i detta afseende förenat sig om den tid, Utskottet föreslagit och Bonde-Ståndet antagit för de ifrågavarande vinstmedlens användning till inköp af obligationer, så anser Utskottet sig böra inbjuda Presteoch Bonde-Stånden att i denna del instämma i det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet fattade beslut; och får, för den händelse att denna inbjudning ej antages hvarken af Presteeller Bonde-Ståndet, föreslå, alt frågan må genom omröstning afgöras, enligt följande proposition: 3:o. Den som anser, att, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutat, aflemnandet till Riksgälds-kontoret af 5,000,000 R:dr utaf Bankens behållna vinst bör ega rum under detta och nästföljande åren 1864 och 1865 med en tredjedel hvartdera året, röstar 4 BankoUtskottets Memorial N:o 43. Ja; den det ej gör, Nej; Vinner Nej, så kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, detta aflemnande att ega rum under åren 1864, 1865 och 1866.
»Annars tar man barnet ifrån dig,» tillade hon. Alla tego och fäste sina ögon på de båda kvinnorna. Man såg hur Marcia kämpade med sig själf. Dragen i hennes kraftiga ansikte ryckte våldsamt. Så rörde hon läpparna. »Barnet är mitt,» sade hon, men med så låg röst, att ingen hörde det. Hon sade om det, och nu kom det som ett skärande skri: »Barnet är mitt.» »Hvad skall du nu göra mig, då jag bekänner det?» sade hon till mannen. »Barnet är mitt, men ej ditt. Det blef födt ett år, då du var på arbete i Messina. Jag satte det hos La Felucca, och då var också Ninettas pojke där. En dag, då jag kom till La Felucca sade hon, ’Ninettas pojke är död.’ Först tänkte jag blott detta: ’Gud, om det varit min!’ Så sade jag till La Felucca: ’Låt min pojke vara död, och låt Ninettas lefva’. Jag gaf La Felucca min silfverkam, och så gick hon in på det. — Då du kom hem från Messina, sade jag till dig: ’Låt oss taga ett fosterbarn! Det har aldrig varit bra emellan oss. Låt oss försöka att taga ett barn!’ Du tyckte om det, och jag tog mitt eget barn till mig. Och du har varit glad åt det, och vi hafva lefvat som i paradiset.» Redan innan hon slutade att tala, satte karabinieren ned barnet på marken. De mörka männen öppnade tyst sina led för honom, och han gick sin väg. Men det for en frosskakning genom donna Micaela, då hon såg karabinieren gå. Han borde hafva stannat just då för att beskydda den stackars kvinnan. Då han gick, var det som skulle han hafva sagt: ’Hon är utom lagen, den kvinnan. Henne kan jag ej skydda.’ Detsamma kände hvarenda man och kvinna, som stod där. ’Hon är utom lagen.’ Den ene efter den andre började gå sin väg. Piero, mannen, stod orörlig och såg ej upp. Men något styggt och hemskt samlade sig inom honom. Allt möjligt af vrede och lidelse drog ihop sig i hans inre. Där skulle bryta ut något fruktansvärdt, så snart som han och Marcia voro ensamma.
S. D. I anledning af gjorde anmärkningar åter remitterades Banco-Utskottets, under N:o77, aflat. 348 - Pral. Utctr. d. 35 Nov. ig33 na Memoria^ nied Förslag till Reglementarisk* stadganden i afseende på pdliqgs-laq. S. IX Efter förnyad föredragning af Statssaint Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottens den 2a dennes på bordet lagde ytterligare Utlåtande, N:o fm, om återläggande af Jemtland till Vester-No^- lands, samt Herjeådalen till Gefleborgs Län, fann Bonde-Ståndet för godt, att, med förkastande af Utskottens åtgärd, besluta, att till Kongl. Mäj;t bör framföras den underdåniga önskan: att Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande och anställd undersökning, täcktes i Nåder, vidtaga de mått och steg, sorn finnas lämpelige, för att befordra det ändamål motionärerna åsyftat. “3. D. När nu ånyo föredrogs StatsBancosamt Allmänna Besvärsocl^jEhonomi-Utskottens, under N:o 60S äfgifne och den s-o:de dennes ytterligare på bordet lagde förslag till jemnkning^r i visse ProtUt. dr. d. 3? Nov. zg3S. 241), delar af Riks Ståndens skiljaktiga Resiut, rörande Allmänna Mdgazins-Inrältningen, fann Bonde-Ståndet för godt, att, under, förblifvande vid dess i frågorne, om lane understöd af 60,000 tunnor Spannemål för de Norra och' en del af Vestra .Länen samt af 25,000 tunnor för de öfrige länen i Riket fattade Beslut, de af Utskotten i afseende å desse frågor föreslagne Voterings-propositioner godkän na; Och instämde Bonde Ståndet jemnväl uti det förtydligande Vallöf].
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den i3 dennes under N:o 402 aflåtne, och den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om fördelningen af det mindre Creditivet till de dermad åsyftade ändamål; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under antagande af den utaf Hedervärda BondeStåndet beslutade redaction, godkänna den af StatsUtskottet föreslagne Voteringsproposition. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den i3 och 16 dennes afgifne, samt den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 4°3. Om verkställd granskning af ChartseSigillatasContoirets Räkenskaper för år 1826. Den 23 Februarii e. m. N:o 4°5- I frågan om nedsättning af arrendet för Skellnora Kungsgård. Företogs till pröfning Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottcns den 14 dennes under N:o 36 afgifne, och den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, med förslag till jemkning af RiksStåndens skiljaktige beslut, i anledning af Utskottens Utlåtande N:o 3o rörande gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 18 angående väckte motioner, i afseende på Kongl. Majlis Nådiga Förordning emot oloflig införsel eller utförsel af varor af den 23 Junii 1825. Herr Hjerta, Johan Gustaf: Jag anhåller om proposition, att Ridderskapet och Adeln måtte förblifva vid sitt i ämnet fattade beslut. Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid sitt i ämnet förut fattade beslut. Ropades Ja och Nej, Hans Excellence framställde proposition till gillande af Utskottens ifrågavarande Betänkande. Ropades Ja och Nej.
Maj:ts särskilda Nådiga tillåtelse för hvarje sådan, fråga, m. m. 22:0 StatsUtskottets Betänkande af den. 5 dennes, angående sättet att controllera de tili RiksgäidsContoirét från Länen inkommande Summariska Redogörelser för Allmänna Beviiiningen och öfriga Riksgälds Contoirets ronder. Utskottet hade ansett den af Herrar Fullmägtiga i RiksgäidsContoirét till Summariska Räkningarnes conlrollerande upp - D«n 5 Juli ». m. gifna anstalt, såsom den enda möjliga, tio* ra vidtagas, men funnit, att hädanefter „ som hittills, gemensamma uppbördsoch afkortningslängder må föras öfver Statsoch. RiksgäldsContoiretS medel och Landsböckerna till verilication biläggas, 25:0 SärskildtaUtskottets Memorial af den 30 Juni, angående Friherre Koskulls förslag, att intill dess VexelCoursen hunnit falla till Alpari, samt Rikets importer och expoiter blifvit återställda uti jemvigt, all Sjöhandel måtte upphöra, m. m. hv ilket Utskottet ej kunnat tillstyrka. 24-0 Bevillningsutskottets Memorial af den 3 dennes, angående åtskilliga tillägg och förändringar uti 1812 års Chartae Sigillatae Förordning, hvars hufvudgrunder Utskottet ansett böra bibehållas, men hvaruti de hufvudsafeliga förändringarne angå nedsättning ifrån 9 till 6 procent af löner, för Chartorna å penningelöntagande Embetsmäns Fullmagter, afsked m. m. samt extraStämplingens tillåtande i Stockholm. 24:0 Utdrag af Högvördiga PrestStåndets Protocoll, den 2 dennes, med anmärkning, att som Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet, uti dess af RiksStånden bifallna Memorial af den 1 Juni endast tillstyrkt bifall å Riksdagsmännen Den 5 Juli» e. m» Eric Johanssons och Hans Hanssons väckta motion om fångskjutsens betalande i Stora Kopparbergs
N:o 4, i anledning af väckta motioner om förändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 18 Januari 1855, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. Ulskottets hemställan sid. 7, med anledning af Kontrakts-prosteir Emanuelsson samt Riksdags-fullmäktige J. Anderssons, J. Smedbergs och Liss Lars Olssons väckta motioner rörande förändring af § 12, återremitterades; i sammanhang hvarmed jemväl återremitterades Utskottets förslag dels till § 15 (ny) och dels till förändrad lydelse af 2:a momentet i § (14) ny 15. Hvad Utskottet i öfriga delar af förevarande Betänkande hemställt och tillstyrkt, bifölls, äfvensom Ståndet godkände lydelsen af de särskilda §§, som i bilagda förslag till förordning finnas upptagne, så vidt ändring deruti ej kan blifva en följd af olvanberörde utaf Ståndet beslutade återremisser. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Banko-Utskottets Utlåtande N:o 34, i anledning af erhållen återremiss af Memorialet N.o 29, beslöt Ståndet, med ogillande af Utskottets i l:sta punkten af berörde Memorial gjorda och i förevarande Utlåtande vidhållna tillstyrkande, det må Kontors-skrifvarne U. T. Benckert, L.. J. Hedberg och N. Ohlsson samt Kanslisten J.
Majus Nädiga Proposition om medel till Rikets förswar, 550. — om Stats-Utstottets pröfwande och afgörande af de Beswär som af Riksgälds - Contoirets och General Asistancc-Contoirets Betjening anföras, Z4i. — om Banco - Utstottets yttrande öfwer fortfarande af Banqucns försträckningar till Stats-werkct samt dest hemställan om ett sammanträde emellan Bancooch Stats-Utstottcn, 600. — Aucg. — i anledning af StatS-Utstottets Protokolls Utdrag, rörande ätstillige för en Finance-Plans upprättande till widtagandc stadgandcn, 764. — om tryckning af Constitutions-Utstottets Förslag till RiksLags-Ordning samt till Instruktion för NUksens Ständers Iustitie-Pmbudsman, 827. — om instämmande i Bondc-Ständets rcmist till Banco-Utstottct afwäckt fräga om lika röstninqs-rätt för Bonde-Ständct som dest Mcdständers Fullmagtige wid Banco förwaltningcn rc. 970- om uppdrag ät Constitutions-Utstottet att förcflä en författning till bestämmande af answar för Stats-Rädets Ledamöter rc. 471. — rörande Allmänna Bcswärsoch Lcconomie-Utstottets Protocolls Utdrag, angäcnde anmärkningar wid för.
Preussen står öfverhufvud i den ställning, att dess sträfvan att genom fostrandet af en preussisk nationalanda förbinda rikets heterogena beståndsdelar, i det öfriga Tyskland måste anses innebära en isolering, stridande mot det gemensamma fäderneslandets fördel. Denna dubbelhet är äfven uttryckt i hela landets författning. Ty Preussen, ehuru det förklarat utvecklingen af nationens andliga krafter för grundvalen för sitt bestånd, är blott och bart en militärstat, mera än någon annan i Europa. Den nuvarande monarkens personlighet torde också icke hafva vändt sinnena till Preussen. Fredrik II har aldrig varit Tysklands hjelte, och dennes store beundrare, som uppenbarligen älskar hans envåldsmakt och vill lyckliggöra sitt folk, men icke tillåter det, att sjelf skapa sin lycka – en sådan regent skall icke blifva populär i Tyskland, äfven om han icke redan ifrån sig aflägsnat det yngre slägtets sinnen genom den reaktion mot de spekulativa vetenskapernas nyare riktning, för hvilken han ställt sig i spetsen och som tillräknas några pietistiska tendenser. Låtom oss, emedan vi nu befinna oss i Preussen, efter dessa allmänna reflexioner, något litet sysselsätta oss med landets förvaltning o. s. v. samt derigenom vinna hvila efter resan och ett litet afbrott i den enformiga resedagboken. Preussen. Preussen har mera genom sitt läge mellan östra och vestra Europa och genom sitt inflytande uppå tyska förbundet, än genom rikets storlek och invånartal uppstigit till rang af en bland Europas stormakter. Detta förhållande har icke undgått att ingifva den egentliga Preussaren och Brandenburgaren någon stolthet och sjelfkänsla, ehuru mera problematiskt är, huruvida denna delas af Sachsaren, Westphalaren och Rheinländaren. Riket, som, fastän det första bland de tyska, har sitt namn af en slavisk nation, räknar på en befolkning af 14 millioner, spridd öfver 5091 qvadr. mil, 3 millioner Slaver, och, ehuru konungahuset bekänner evangeliska läran och riket äfven ifrån Reformationen förts till Tysklands evangeliska ständer, öfver 5 millioner katoliker. Likasom denna sammansättning af invånare till ursprung och religion är olikartad, så är äfven sjelfva landet till sitt läge besynnerligen sammansatt.
Ständers beslut lm kommit att fördröjas och hvarigenom Gäldenärerne skulle en längre tid, än som af Utskotten blifvit beräknad, komma alt erlägga i2 proCents räntan; och hvilken i alla fall, enligt hvad närlagde Promemoria utvisar, för de 2:ne Månader af detta år, som Utskotten förmodat densamma kunna komma i fråga, fördelad lika på samtelige återstående Gäldenärerne, utgör ett ganska ringa belopp för hvarje Låntagare. 7:0 Beträffande sluteligen det förslag, att om uti Götheborg icke skulle komma att inrättas något särskildt Discont-Contoir, som kunde emottaga f. d. Filial-Disconternes Låne-Liqvider, anstalt då måtte fogas, att sådane Liqvider kunde uppdragas åt något i Götheborg varande Ämbets-Verk , finna Utskotten detta vara ett ämne hvarmed Utskotten icke tillkommer att någon befattning taga. Jemte tillkännagifvande, att Utskottens Betänkande är vordet bifallet afHögv. Preste-Ståndet den 5 Martii och af Välofl. Borgare-Ståndet den 6Martii, varder, hvad bos Utskotten nu förekommit, till svar å de gjorde anmärkningarne/, Rikets Högl. Ständer vördsamligen meddeladt. Särskild Reservation af någre Herrar Ledamöter bifogas. Stockholm den 24 Martii 1823. Stats-Utskotlets Betänkandcn. 319 Bilagor. Litt* j4* ö. P. M. Den Summa, som, enligt Högl. Stats-TJtskottets Beräkning, kunde vid den foreslagne förlängde Utredningstiden af f. d. FilialDisconterne, aldrahögst komma i fråga till omsättning, utgör i rundt tal 820,000 R:dr och ett antal af 1748 lån. Två Månaders Ränta å 12 proCent på den beräknade Omsättnings-Summan R:dr 820,000 gör R:dr 16,400: Om denna Ränta fördelas emellan 1748 lån, belöper på hvarje Lån Öfver hufvud 9: 18. 4'
Jag anser icke den nu föreslagna förändringen vara nyttig; ty f. n. kan man helt och hållet förlitande sig på löltesmannens säkerhet ingå aftal på längre tid med en person som icke är vederhäftig; men om Utsk:s förslag antages skulle man icke kunna ingå något sådant aftal på längre tid, emedan man, i händelse af den förste löltesmannens död, vore utsatt för att erhålla i stället en löftesman som icke vore vederhäftig. Gr. Sparre har visserligen sagt, att man icke borde öfverlemna pröfningen af löftesmannens vederhäftighet åt fbrdringsegaren; men jag hemställer, om det icke är billigt att fordringsegaren, då det är han som pröfvat den förste löftesmannens antaglighet, äfven får afgöra hvilken person lian vill hafva i stället. Jag förenar mig med dem som yrkat afslag å Betänk. Den härefter först till bifall å förev:de Utlåt, framstälda propos:n besvarades med starka Nej jemte några Ja. och blef sedermera propos. till afslag derå framstäld och besvarad med Ja. Föredrogos ånyo och biföllos LagUtsk:s nedannämnde d. 26 och 27 sisth Febr. på bordet lagde Betänkm: N:o 82, i ani. af väckt motion om förändring af K. Förordnrn d. i Maj 1855. ang:de Handelsböcker och Handelsräkningar; N:o 83, i ani. af väckt motion om åtgärders vidtagande för befordrande af skyndsamhet i lagskipningen; N:o 8t, i ani. af vackt motion om utfärdande af en författn. i ats:de på utmätnings-auktion af fastighet, deri inteckning för undantag är meddelad; samt N:o 85, i ani. af väckt motion, ang:de skyldighet för egare af hund att under viss tid hålla den bunden. Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lagsamt Adim. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 2G och 27 dennes på bordet lagda Betänkm: Don 1 Mar».
Fernander, att komma i åtnjutande af ersättning för lians till ett belopp af 23,332 Kld. losk. 8 rst. åren 180 g, 1810, 181» och 1812, genom uppbringningar af Franske, Danske och Preussisk© kapare, Sidne fötluster, ehuru de handlingar, sorn skulle närmare styrka deras beskaffenhet och sorn år 1812 blifvit till Cabinettet för Utrikes brefvexlingen inlemnade, icke kunnat tillrättafas; 2:0 Handlanderne i Norrköping J. i). Egge och L. Fretsch, att ersattgning matte dem beviljas för 2lne Fartyg, Concordia och Lyckan kallade, uppbragte af Engelske kryssare i. Julii månad 1S10. 3:0 Handlanderne i Calmar O. Hakansson samt Kindberg och Jacobsson, örn ersättning för ett dein tillhörigt Fartyg, Abraham kalladt, uppbragt af Danske kapare den g Octobsr >813. 4:0 Handlanden i Calmare P. N. Gothilander, om ersättning för Galeasen Enigheten, uppbragt af Dansk kapare den 6 October 1813. 5:0 Commerce-Rådet N. Kjörnberg, om tillstånd att få inkomma med felande handlingar, till bestyrkande af hans förlust genom uppbring - 238 Underdåniga Skrifvelser. ning af en honom tillhörig laddning Hampa, hvilken år 1811 i Köpenhamn condemnérades; och 6:0 Handelshuset i Gefle E. W. Hellström Sc Son, angående ersättning för deras förluster genom uppbringning af Fartygen Triton och Neptunus, Då de af Riksens Stämder stadgade nya grunder, hvilka i flere afseenden skilja sig ifrån dem CommiUerade följt, i alla fall komma att föranleda till en förnyad granskning af detta mål i hela dess vidd; så få Riksens Ständer, utan att ingå i särskild pröfning huruvida någon ersättning i de ofvan uppräknade målen kan ega rum eller ej, nu endast förklara att desamma böra undersökas på sätt, med de förra har skedt.