Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Votering i Förstärkt Utskott . o > CD p CO Ct> C/l rrö tn Cö O S 3 p rT 73 o"* Riks-Standcns Beslut. 2. c w C/l 5’ o" rr P ao 5 Ui yr“ PO > SrH— PJ r*crq 3 Uq r ” 1 0 * 1 JV :o 1 N:o Ridd. o. A. PrcsteStånd. BorgareSt. Bond eSti lid. Fjerdingsmans löner: Ytterligare Utlåtande i anledning af väckt motion i samma ämne d:o d:o Fjällbacka, om Köpings anläggande der Aterremiss i ämnet .. Flottans Aflö^nings-Stat, reglering deraf Aterremiss — bemanning, anslag dertill Förstärkt Stats-Utsk:s beslut . Flygsands fält, Vaktare i Halland, befrielse fr. bevillning Voterings-Proposition härom hämmande i Halland, anslag dertill . Flyinge Stuteri, dagsverks ersättning angående . förening med Dalby Kungsgård Fond, Bankens réela, angående Fonder till Förslagslån "1 — ställde under Commercc-Collegii > (se Fabriksrcdskap). förvaltning J Fordringsägare, om rättighet att i Utsökningsmål erhålla Promotorial af K:gl. Maj:ts Bcfallnings-bafvattde i se Promotorial). om rättighet för honom att uppdraga verk ställighet af laga kraftvunnet Utslag åt hvem han vill ... Formulair, Eds, för B:co-Utskottcts Ledamöter och R. St.s Revisorer (se Edsforinulair). Forsel-ersättqing för Räntcpersedlar till Kongl. Hof-Stallet . Aterremiss Fora previlegjata, om upphäfvandc deraf Aterremiss Memorial rörande skiljaktiga beslut Memorial rörande skiljaktiga beslut Forväsendet, om ändring deri .. Aterremiss i ämnet .. Four ageringsAnslaget Aterremiss i ämnet Frälsehemmans ägares valrättighet till Riksdagsmän Friberg, angående Lundahcmman (se Arrende}.
De utgjorde, enligt vederbörande flskeri-tillsyningsmans 1860 ett antal af 128 med en besättning af 1,200 man. uppgift, år Tab. N:o 9, B. Grosshandel. Minuthandel. H and land e. Antal. Idkande både grossoch minuthandel. Enligt § 3, mom. 1 af Handels-Ordningen. Qvinnor, enligt § 4 af HandelsOrdningen. Med inoch utländska varor. Med landtmannavaror. Med tillverk egna ningar. h-1 HH e cr o; o. cd >-i t» CD cd’ o 5" qq B p CD aO: a pu CO >-i to CD CO* 3_ 5' qq K g CTO: P O. CO *1 Cd CO CO* 3^ 5' qq Torgdagar i alla städerna Onsdagar och Lördagar, utom Kongelf och Marstrand, der dagar för torgtillförsel ej äro bestämda. Göteborgs och Bohus län. Tab. N:o 10. 63 Tab. N:o 10, A. HEMMAN och JORDLÄGENHETER m. m. Antal Hemman och jordlägenheter af alla slag, efter olika natur, vid periodens slut och enligt nya jordeboksMantal. Brukningsjordtorp. backstugor. andra Uppskattningsvärde ordningen. OförmedFörmedladt delar. lägenheter. sista året. ladt. Kronoegendomar. Under allmän disposition. Göteborgs och Bohus län. Tab. N:o 10, B. JORDOMRÅDE och EGENDOMAR m. m. Tomter. J ordar. Uppskattningsvärde sista året. Tomter, jordar och lägenheter af alla slag sista året. Antal Aker. Äng. Skog och Samma HemmanAf hus och Af jordar. Summa. bebyggde. obebvggde. beten m. m. jordareal. tal. tomter. R:dr Rmt. Flere tomter i förstäderna hafva under senare tid blifvit delade och särskildte hus å de styckade tomterna uppförde; hvadan husens antal äro flere än uppgifna tomtantalet.
Ridr, hvilket ännu icke blifvit lyftadt, emedan ortens menighet åtagit sig att underhålla bron till 1861, för att derefter använda statsbidraget antingen och helst till ombyggnad af bro på annan lokal, ifall undersökningar visa, att sådant kan ske utan alltför stora tillskott af socknarne, eller ock till den nuvarande brons fullständiga reparation; b) lill bron öfver Staaelfven, för ny farbanas inläggning 2,090 Ridr; c) till bron öfver Bodsjösund, för af is skadade bropelares och landfästens iståndsätta nde 8,840 Ridr, och till ny farbanas inläggning 2,000 Ridr; samt d) till väganläggning vid och ombyggnad med slen af träbron N:o 34 på Carl Johansvägen 6,209 Ridr. De 3:ne sistnämnde arbetena, hvilka Direktioner i orten enligt kontrakter öfvertagit att verkställa inom d. 15 Juli 1865, äro redan i betydlig mån vidgjorda. Medlen utbetalas förskottsvis från StatsKontoret, och Kongl. Majit har i Nåder beslutat, att om det sammanlagda beloppets anvisande med 31,674 Ridr aflåta Nådig proposition till Rikets nu sammanträdande Ständer. — Åtskilliga underhållsarbeten för Albrektsunds-kanalen, hvilka enligt förslag erfordrat 525 Ridr 50 öre. som i Nåder anvisats från Riksstatens 6:te Hufvudtitel, samt reparationer å hamnen vid Tjufkil, hvartill 2,874 Ridr blifvit efter förslag i Nåder disponerade att utgå till ena hälften från 4:de pch till andra hälften från 6:te Hufvudtiteln 21 hafva företagits och verkställts åren 1861 och 1862 under Chefens i Vestra Vägoch Vattenbyggnads-Distriktet ledning och kontroll. Arbetena vid Albrektsundskanalen äro färdiga och vid Tjufkils hamn nalkas reparationerne sin fullbordan.
HärAFTÄCKNINGEN AF JOHN ERICSSON-STODEN I GOTEBORG. Svenska konstnärernas förening i denna vecka i Konstnärshuset öppnat en utställning af en del af den åldrige konstnärens arbeten, särskildt akvareller o c h handteckningar. Prof. M. vistas för närvarande i södra Frankrike. F. Bruce foto. JOHN ERICSSON-STODEN efter föll på ett gifvet tecken täckelset, o c h d e n vackra stöden framträdde för åskådarnes blickar, under det allas hufvuden blottades o c h musikkå- ren spelade: » Ädla skuggor ». Det hade hällregnat allt ifrån högtidlighetens början, o c h regnet fortfor äfven under d e n storartade defileringen förbi stöden af ett 10,000-tal skolungdomar, s o m n u vidtog o c h b i l d a d e e n värdig afslutning på ceremonien. Telegram afsändes såväl till konungen som till Ingel Fallstedts änka. D e t senare hade följande lydelse: » Fru Fallstedt, L u n d. Sedan täckelset fallit af John Ericssons stod, sända kommitterade en vördsam hälsning till konstnärens efterlämnade maka, då d e t icke förunnats dem att hälsa konstnären själf. Stöden icke blott förevigar minnet af den store arbetaren John Ericsson, d e n är äfven e n vård öfver Ingel Fallstedts geniala konstnärskap. » K O N S T N Ä R S V E T E R A N. 70 år fyller i d a g •f^ en af våra mera framstående konstnärer, historieo c h genremålaren Johan August Malmström. M. föddes i Västra N y socken, Östergötland, o c h deltog från barndomen ej blott i vanliga kroppsarbetaresysslor, utan äfven i faderns yrke såsom snickare, ornamentsbildhuggare o c h törgyllare för orten. Det var konstnä- rens u n g d o m. Först v i d fyllda 21 år fick M. tillfälle att begifva sig till Stockholm o c h blifva elev vid konstakademiens lä- roverk.
Hr Lefre'n: Jag instämmer helt och hållet i den siste värde talarens förslag och anhåller om propos. derpå. Frih. Cederström: Jag skulle också instämma med den föregzde talaren, Hr von Hartmansdorff, om jag ansåg det varp lämpligt, att genom ett sådant yttrande uti en undertf. skrifvelse vilja antaga en moditicalion af grundla / ( - Den 5 April c. m. gen? föreskrift, hvilket jag icke anser tillständig!. Deremot tror jag att PresteSt:s beslut ii ifullt förenligt med grundlagen. I 60 §:n Reg.F:n finnes intet ord om nedsättning af tullafgifler, utom på inkommande och utgående spanmål. Väl vet jag att det tid efter annan skett nedsättning för flera artiklar, och att Ii. St. låtit sådant vara oanmärkt; men jag tror att det är hällre att nedsätta tullen, hvilket ej är något grundlagsvidrigt, utan tyertoni alldeles öfverensstäinmande med grundlagen, då det är 11. St., som bestämma tullafgifterna, än att förfara så, sorn R. St. hittills gjort; ty en nedsättning af tullafgifterna kan omöjligen gifva anleda. tili anmärkn:r vid framtida riksmöten, då sådana deremot eljest grundlagsenligen här skulle kunna äga ruin. 60 §:n l\eg.F:n innehåller nemi. icke ett ord, som lemnar K. M. den rättighet, som bär blifvit ifrågaställd, och jag tror således, alt det vore mera lämpligt, att tullen nedsattas vid dessa tillfällen, än alt man hos K. M. presumerade en rättighet, som grundlagen ej uttryckligen medgifver. Jag kan för min del icke annat än tillstyrka bifall till det förslag, som PresteSt. framställt. Hr von Hartmansdorff: Om R. o. Ad. ej skulle besluta alt vid R. St:s redan fattade beslut foga ett sådant tillägg, som jag tagit mig friheten föreslå, och hvilket öfverensstämmer med hvad R. St. gjorde vid sistlidue riksdag, så skulle möjligen deraf kunna dragas den slutsats, att R. St. numera ej hade velat till K.
Men det var något för tungt och mörkt * skulle varit en mer öfversvallande lyrik i de ordrika utbrotten. Förnämsta skulden till den uteblifna framgången låg hos herr Kydgren; han skulle bredt ut sig med mycket mera gejst, humör och kläm, så att han kommit mera i nivå med de båda hufvudpersonerna. Både han och hr Palme, som emellertid var rätt sympatisk, trädde för mycket i bakgrunden, voro för svaga, att man med tillbörligt intresse kunde följa med kampen mellan dem och Ramseth. Bipersonerna gjordes skäligen enkelt; hr Hamrin, i hvars konptnärsskap simpelhet och karrikatyr är det centrala, gjorde en rolig typ onödigt ofin. Hr von der Ostens gästspel på Svenska teatern har antagligen varit lika fägnesamt för hr v. der Ostens kassa och teaterentreprenörens affärer som det tycktes vara uppbyggligt ior den täta dampublik, hvilken, väl närmast ditlockad af hans ¿W-am-apparition, fylde salongen. Men eljest har detta gästspel, såsom det denna gång gestaltade sig, varit en hedröflig tilldragelse. Bedröfligt har det varit att åse, huru en skådespelare, som, om ock icke af allra första kvalitén, dock besitter vissa egenskaper, h vil ka under förutsättning af vederbörlig takt och omsorg skulle kunna göra hans prestationer till ganska erkännansvärda, har så liten aktning både för konsten och publiken, att han ger sig åstad till ett främmande laud för att skylta med något så slarfvigt och dåligt som i år. Han har äfven under föregående gästspel visat stor benägenhet för slarf, men det har blifvit värre gång för gång och i år var det rent anstötligt. Full ut lika bedröfligt har det också varit att bevittna flatheten och servilismen eller om * dömeslösheten hos den mera inflytelseegande kritiken gent emot hr v. der Osten.
Majit förhlifver Rikets Ständer med all Konglig Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL .TOHAN. D. von Schulzenheim. Bilt• till R> S. Protocollj hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 6 Närvarande: Justitiae Ståts-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner. fi. E. Hr Grefve Löwenhjelm. Friherre af Nordin. Schwan. Grefve af Ugglas. Undertecknad Hof-Canceller Undertecknad llofCanceller uppläste en, på Nådig befallning, författad Skrifvelse till Rikets Ständer om valet af ett Hemligt Utskott; och täcktes Kongl. Maj:t på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma Skrifvelse, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla, samt befalla, att den, af undertecknad Hof-Canceller contrasignerad, skulle, på vanligt sätt, till Rikets Ständer öfverlemnas. Ut supra. In fidem D. v. Schulzenheim. Kongl. Majds Nådigå Propos. KONGL. MAKTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers angående Låne-understöd för Staden Norrköpings Gifven Stockholms Slolt den 10 December 1828.., Sedan Södra delen af Norrköpings Stad, som är 1822 af en härjande vådeld förstördes , genom de understöd innevånarne af Kongl. Maj:ts och Rikets sist församlade Ständer erhållit, blifvit i ett bättre skick återuppbygd, har, under loppet af år 182(5, en annan eller Norra delen af denna Stad jemväl afbrunnit, och de flesta af dess idoga innevånare derigenom förlorat sina bostäder.
Norrska regeringen erhöll, i anledning häraf, Kongl. Maj:ts nådiga befallning att härom inkomma med underdånigt betänkande, att uppgifva tiden, hvarunder kor vetten Örn med svenska eskadern varit förenad under ifrågavarande expedition, och att upplysa, hurnvida instruktionen för korvetten endast afsett handelns skyddande, eller tillika halt någon annan bestämmelse, som dermed icke stått i direkt förbindelse; och afgal, till följd häraf, norrska regeringen, under den 3 April 1840, ett underdånigt utlåtande, af innehåll, att korvetten Örn varit med den svenska eskadern förenad från och med den 16 November i83y till den 2 derpåföljande April, eller sammanräknadt 4| månader, och att, enligt den för korveltens chef gifna instruktion, expeditionens ändamål icke allenast varit att förskaffa öf - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 19 ning åt befäl och manskap, utan ock att söka inhemta upplysningar om hvad som kunde vara af nytta för de förenade rikenas sjömakt och handel. Angående den af konvoy-kommissariatet uttalade åsigt om de grunder, eller hvilka den ifrågakotnna ersättningen borde till beloppet bestämmas, yttrade norrska regeringen, alt förenämnde Kongl, bref innehölle intet derom, oell alt således fråga icke syntes höra uppslå om modifikation af den bestämda ersättningen på grund af sådana omständigheter, hvilka, enligt norrska regeringens förmenande, kommit i vederbörligt öfvervägande innan ersättning för sådant fall, som det förevarande, genom åberopade Kongl, bref bestämdes.
De urmodiga möblerna, klädda i grön ranter, torde noga genomläsas. sammet, förefalla oss med sina förgylda rocv i s k M o d e t i d n i n g, som är en alldeles sjelfEmilie Flygare-Carlén är nu 81 år, en silfvercocoornament rent af vördnadsvärda: hvad allt ständig, från Idun skild tidning, kostar för hårig åldring, som längtar efter slutet, såsom skulle ej det gamla bohaget kunna förtälja, om hon sjelf helt öppet bekänner i förordet till det egde öron och tungor! november och december De hvita konturerna af en Venusbyst, en den nämda upplagan af » Waldemar Klein ». Hvem kan undra, att den gamla efter ett så Apollo teckna sig bjert mot tapetens blåa baklångt lif af rastlöst arbete, af mycken framgång grund, en mängd målningar och miniatyrer pryda Annonsen o m — det är sant — men ock af mycken strid väggarna, borden digna under planschverk och och sorg känner sig trött. Men med tillfredsböcker. I d u n s U t r ä t t n i n g s b y r å Innanför förmaket ligger fru Carléns arbetsställelse kan hon blicka till baka på sin lefnads rum, ett litet kabinett i enkelt möblemang, gerning, så visst som alla hennes landsmanå näst sista sidan i detta nummer af Idun men kring hvilket naturligen knyter sig besö- innor och landsmän, redan sen generationer torde af tidningens läsarinnor noga obsertill baka, med stolthet blickat upp till henne! karens lifligaste intresse. Der ' vid fönstret står veras. Redaktionen. hennes skrifbord, ett anspråkslöst litet skrif* * bord med en portfölj, ett par pennor och ett Nordling, förut känd inom Iduns läsekrets endast 1 krona. Tidningen utkommer i hufvudstaden hvarje helgfri fredag och kostar för ett qvartal endast 1 krona, postarvodet inberäknadt. — Sista numret I I i - \ I I Kl I L&gt; \ J IN månaden meddelar en fullständig modeoch mönstertidning.
N:o 7. 849 af Preste-Ståndet blifvit bifallen, och den conclusion, att de, som bifallit hela förslaget till ändring, äfven bifallit dessa delar, och att derföre den af Preste-Ståndet antagna delen skulle anses af de öfriga Stånden såsom bifallen och dessa Stånds beslut om §:n för öfrigt anses böra förfalla genom Preste-Ståndets beslut, är efter min tanka alldeles oriktig. Vore ämnet icke en Grundlagsfråga, så kunde jemkning i Ståndens beslut möjligen äga rum; i Grundlagsfrågor är all jemkning i beslut olaglig, och, då ett Riks-Stånd i laga ordning deröfver afgifvit sin röst, kan den icke genom de andra Ståndens, eller Konungens beslut, undergå någon förändring. 28 § Regerings-Formen bör derföre efter min tanka bli oförändrad, efter Riks-Stånden öfver densamma stadnat i olika beslut och full enstämmighet fordras för att ändring lagligen kan äga ruin. Härmed förenade sig Herr Gahn af Colquhoun. Sedan berörde utredning var genomläst, öfverlemnades den till ytterligare granskning åt Herr Doctor Falk och Herr Lagmannen Nensén. 850 Riksdagen 1815. Memorial angående verkstäld granskning af Justitia}-Ombudsmannens Diarier. Till följe af Riksens Ständers vid denna Riksdag fattade och af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade beslut, att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans Diarier af Constitutions-Utskottet skulle läsas, och Utskottet deröfver med sitt Utlåtande till Riksens Ständer inkomma, får Constitutions-Utskottet härmedelst hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, att Utskottet infordrat Justitiie-Ombudsmannens Diarier, och deraf genomläst och granskat ifrån slutet af 1812 års Riksdag till och med den 31 sistlidne Maji. Utskottet har deraf med tillfredsställelse funnit, att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman med utmärkt nit och värdighet sitt vigtiga Embete utöfvat, och har derjemte trott sig hos Riksens Ständer böra anmäla, att
Så föga öfverensstämmande med ett sundt handels-lagstiftningssystern antagandet af differentialtullar än är, synes likväl ett undantag från den allmänna regeln i afseende å införseln af de Franska spritvarorna kunna hemta sitt berättigande från det lika exceptionella i vår inre bränvinslagstiftning; och då en betydligare nedsättning af införselstullen å Franskt bränvin och sprit otvifvelaktig! utgör vilkor för möjligheten att tillvägabringa den ifrågavarande så högeligen önskvärda traktaten, hafva komiterade funnit sig föranlåtna att i detta hänseende underdånigst tillstyrka ett sådant undantag, hvarigenom nedsättning i surtaxen å utländskt bränvin och sprit skulle inskränkas till sådana varor, tillverkade i Frankrike af frukt, och derifrån direkte hit införda samt åtföljda af produktionsbevis, legaliseradt af Svensk Konsul eller, der sådan ej finnes, af annan vederbörande embetsmyndighet i skeppningsorlen. I fråga åter om beloppet af denna surtaxe, lära väl de Förenade Rikenas fullmäktige allvarligt framhålla angelägenheten af siffrans fastställande åtminstone till det af Eders Kongl. Majit föreslagna lägsta belopp, eller 28 öre per kanna om 50 °/n alkoholhalt. De ytterst betänkliga svårigheter, Eders Kongl. Majits Regering under vår närvarande inre lagstiftning och emot den inom landet rådande, för en tullnedsättning på denna artikel ogynsamma, mening har att bekämpa, kunna icke nog kraftigt framhållas. Emellertid är det nogsamt att befara, att Frankrike icke kan förmås att i så hög grad eftergifva sitt tillkännagifna anspråk på reciprocitet; och komiterade hafva för detta fall samt under 21 erinran derom, att, den högsta surtaxe, Frankrike i någon at de afslutade traktaterna medgifvit, så vidt komiterade kunnat finna, är den med England öfverenskomna, och hvilken uppgår till ungefärligen 18 öre per kanna af nämnde alkoholhalt, funnit sig höra såsom det yttersta medgifvande från Sveriges sida tillstyrka surtaxens nedsättning till 20 öre.
Skogar vidtaga de hufvudsakeligaste anstalter,- sora i afseende på de öfrig© Recognitions Skogar blifvit föreskifne, eller deras indelande till Hemmantal, likväl emot visse i underdånighet upgifne och dervid fästade vi,kor; Ty och sorn, enligt hvad af Eder blifvit anfördt och uplyst, Oss och Kronan, genom det af Interessenterne nu upgifne underdåniga förslag till dispositionen af ifrågavarande, Verket tillagde Recognitions-Skog, tillfaller en betydlig förman; Altså håfve VI velat lemna Nådigt bifall tiil detta Förslag, samt således i Näder förordna, att den Helleforss Silfveroch Jernverk uplåtne Recognitions-Skog, ined de derå uptagne oskattlagde' Torp och Lägenheter , dels inom Helleforss Socken af Örebro Län, och dels inom Gåsborns Församling af Carlstads Län må till nya Hemman, efter en beräkning af Två Tusende Fyrahundrade Tunneland på hvarje helt Mantal indelas, hvarvid bör iakttagas, att så väl de Verket tillhörige, samt dels inom och dels utom Helleforss Districten belägne gamle och tili fem och ett halft Mantal redan Skattlagde Hemman, sorn de nu föreslagne nya Hern rnan-flr v ilka sednare minst böra upgå till Tjugu hela Mantal, erhålla, Inägor oberäknade, Två Tusende Fvrahundrade Tunneland af Skoasrymden för hvarje helt Mantal; Men skulle deu Skogsmark, sorn med afdrag af hvad, enligt författriingarne. kallas Impedementer vid anställande undersökning, för växtlig kan anses, icke utgöra den rymd, att hvarje helt Hemman, så af de gamle sorn af de Tjugu nya, kan på hvarje helt Mantal, Inägor oberäknade, undfå Två 1466 Stats-Utskottets Retdnkanden.
SDtajit aflåtna underdåniga fFrifraelfe äro omförmälbe/ dafrae (2St å SKiEégälbéliContoret anraifat ett årligt anflag af 8,800 Dv:br, att till nämnba ^»enfionöänrättning utbetala^, från odd med bet år, bå en få* 2 5 Dan belaftigfyet blifmcr för bemälbe tjenftemän ntcbgifmcn ocb träber i merf* ftäntöf>ct. §• 18. 3 affecnbe å ©tatdrcgleringen ocf> röranbe meb ©tatömerfet gemenjfap äganbe ämnen, abcrope <2Si Dg för öfrigt mara Derom unber Duföbagcnö (opp till .^ongl. 5ftaj:t agåtna följanbc unbcrbåntga grrifroclfet, fåfom more be* famina i betta DUfébagö*$5ejIut intagna, nemligen: l:o af ben 7 September 1844, angåenbe Dviföbagéfofhiabernaö beftrtbanbe genom DvifögälDo^ontoret; 2:o af ben 5 ©irtobeu fainma ät, angåenbe beflämmanbet af en mig prejTriptionötib för forbringéanfpråf i anlebning af @ötl)a ^ana(*53olagö od) Våiniö f. b. ©iffonterö utcebning; 3:o af ben 26 (Dftobev f. ä., i anlebning af Dvifetö ©tänberö Dveoiforerö $3erättelfer angåenbe 1841 ocf> 1843 årenö gtanjfning af be unber Commerce* kollegium ftällba fonber oel) mebel; 4:o af famina bag, angåenbe företagen ncbfättning i räntan för Ull* biffont*frebittoet, famt begagnanbe af en
Producentens vinst gifver kraft till ökad produktion, och landet vinner. Konsumtionen frodas af låga priser och muntrar till ökad konsumtion, hvarpå landet förlorar. Hvad lagstiftningen först och främst bör tillse är, att jordbrukets alster icke få sjunka så lågt, att bonden, som både odlar och försvarar svenska jorden, icke kan reda sig. Man anser i allmänhet den fattige arbetaren lycklig under låga spanmålspriser. Det är dock tvärtom; ty om han får köpa i tunna råg för 2 R:dr, men ingen har råd att lega honom, så svälter han mer, än om den kostade honom 6 R:dr och han hade jemnt arbete och god dagspenning. Jordbruket är för Staten, hvad magen är för kroppen. Svälter den förre, så aftynar lemmamo, och tvärtom. Frihandeln med sitt fosterbarn, konsumtionen, ropar: Sälj för bästa köp och vi vilja köpa af dig! Kan du icke detta, lägg ned din rörelse; hon är icke naturlig för landet. Men är då det låga priset så lyckligt? Åren 1854, 1855 och 1856, när allt var dyrt, klagade man väl då? Alla mådde ju väl, och detta var Sveriges gyllene tid. Skulle frihandelns andra råd följas, a(t nemligen lägga ned en näring, som icke kan utstå fri täflan med utlandet, så måste jordbruket först och främst läggas ner i de flesta af våra landskaper. Ty klart är, att vår svårodlade magra jord, som blott lemnar en mager skörd om året, när denna lyckats komma undan sina inhemska fiender, frost och torka, icke kan lemna odlaren säd för så godt pris, som den jord, hvilken gifver två till tre rika skördar om året. I täflan med utlandet måste derför vårt jordbruk gå under, hvilket redan visat sig i hvad angår råg och hvete. Så förhåller sig med de flesta andra näringarne. Klimat, läge, penningens dyrhet ligger emot våra fabrikanter, att de med de utländska icke hafva lika ställning. — Skulle derför alla de näringar läggas ned, som icke tåla fri täflan med utlandet, så qvarstår nästan ingen annan än tändsticksfabrikationen — en visserligen både nyttig och indrägtig rörelse, men som svårligen torde kunna nära och sysselsätta en hel nation.