Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Följden af dessa expositioners tillfällighet hade varit, att slöjdidkare!!, oviss när de skolat inträffa, ej kunnat bereda arbeten för att der framställas. Mången aflägse boende hade, emedan transportkostnaden drabbat honom enskildt, blifvit afskräckt att insända sina tillverkningar, eller ock, efter att hafva lyckats erhålla namn af en utmärkt idkare af sitt yrke, icke vidare velat förnya sina insändningar. Då inom landsorten ingen föregående pröfning egt rum af de insände arliklarne, hade Föreningen måst antingen framställa hvad som blifvit insändt, eller ock genom vägran förorsaka ett framtida uteblifvande af andra insändarens, möjligen bättre, arbeten. För att beläcka kostnaderne, hade en inträdes-afgift måst tagas, hvarigenom utestängts mången bland dem, som kunde haft mesta nytta och nöje af tillverkningarnes beskådande, nemligen gesäller och andre arbetare. För att bringa Slöjd-expositionerne inom Sverige till någon likhet med hvad som eger rum inom Frankrike, der efter mångårig erfarenhet vidtagits de tjenligaste befordringsmedel för ändamålet, har motionären ansett följande böra iakttagas, nemligen, att kostnaderne bestridas af Staten, att en allmän Kungörelse af Kongl. Majit utfärdas till Landshöfdingarne, med Stals-JJlskottets Utlåtande, N.o fa3. föreskrift om hvarje expositions begynnelse och slut samt öfriga dithörande omständigheter, att Landshöfd ingar ne draga försorg derom, att i hvarje Län erforderlige jurymän utses för tillverkningarnes bedömande m. m., och att dessa, kostnadsfritt för tillverkaren, föras till hufvudstaden och derifrån åter, så vida de ej blifvit försålde; och då, genom konstflitens fullkomnande i godhet och prydlighet och den deraf följande minskningen i införseln af utländska varor, de kostnader, som Staten linge vidkännas, skulle blifva mångfalldigt ersatle, föreslog motionären att Rikets Ständer måtte för detta ändamål anvisa ett anslag af 5000 R:dr, att utgå hvart femte år, eller 1000 R:dr årligen.
Det är möjligt att det lyckas i 388 Den 14 Februari f. m. utlandet att påtvinga underdomaren en sådan åsigt, men jag tror icke att någon Svensk domare lär finna sig i att tolka en lag annorlunda än på sätt, som med hans öfvertygelse öfverensstämmer. Man bör visserligen tillmäta Högsta Domstolens utsago allt afseende, men om den lägre domstolen icke erkänner rigtigheten af den tolkning, Högsta Domstolen gifvit ett lagstadgande, bör han icke följa denna tolkning, och om så ofta inträffar, torde vara bäst att tillgripa den utvägen, att lagstiftningen träder emellan. Det är mig alltid okärt att uppträda på detta rum och drifva åsigter, som äro olika med dem, som af den siste värde talaren omfattas, emedan jag hyser mycken aktning både för hans åsigter i allmänhet och särskildt för hans vana vid lagstiltningsverk; men jag tillstår, att jag denna gång skulle varit mycket mer ledsen att vara al med honom motsatt tanke, om han icke, ej nöjd med att förklara sig rösta emot Betänk:t, uppträdt och stämplat deras åsigter, som i detta fall ej voro öfverensstämmande med hans egna, vara af den beskaffenhet, att de icke kunde hysas af någon hederlig person. Jag är fullkomligt ölvertygad att detta epithet icke är ämnadt hvarken åt mig eller dem, som hysa samma åsigter som jag, men jag skulle dock önskat att Gr. Sparre icke fällt detta utlåtande. Visserligen har flere riksdagars erfarenhet visat mig att jag har ganska liten framgång att vänta, då jag förfäktar åsigter, sorn äro olika med den ädle Gr:ns, men detta hindrar icke att jag i dag anser mig skyldig att uppträda emot honom, eme dan jag anser nödigt att Svenska folket lår veta hvad lag i detta fall är; hvarföre jag anhåller om bifall till Utsk-.ts Betänk. Hr Dalman: Den siste talaren har förklarat det vara oangenämt, att yttra sig mot Hr Gr. Erik Sparre, emedan han merändels i öfrigt vore med Gr:n liktänkande. Jag förklarar i min ordning det 'för mig vara desto mer angenämt, att någon gång tänka lika med Gr. Sparre, som jag så sällan eger denna lycka.
Brännvinspanna med bröst och hatt och öfrig redskap må göras af hvad forin och ämne som helst; samt att i öfrigt g §:n skulle antagas sådan den finnes upplagen i Gr. Hamiltons förslag. 10 §:n af Gr. Hamiltons förslag föredrogs. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer till Gr. Hamilton, huruvida det är med flit, sorn det under andra och tredje classerna stadgas: ”består af en enkel redskap,” och om ej det fiktiga vore, att det blott hette: består af enkel redskap. Gr. Hamilton: Om jag ej helt och hållet missminner 111ig, så är det af I3r von Hartmansdorff anmärkta ordet ”en” verkligen en af de förbättringar, som mitt förslag Undergått i Evped.Utsk., och hvarpå jag framdeles torde få flista R. o. Ad:s uppmärksamhet i åtskilliga andra punkter. Jag instämmer således med Hr von Hartmansdorff i den önskan, att delta ord måtte få utgå, emedan jag alldeles icke upptagit det i milt förslag. io:de Den g November e. m. torde §:n bifölls, med förklarande att ordet "en,” som på tvänne ställen förekommer i afseende på 2:dra och 3:dje classens redskap, såsom varande tryckfel, bör utgå. ritte, 12: te, i3:de, r4:de och i5:de §§:ne af Gr. Hamiltons förslag föredrogos och bi föl lös. Föredrogs r6:de §:n af Gr. Hamiltons förslag. Hr Ribbing, Bengt: Jag har aldrig sett sådana pannor, som här beskrifvas, och tror, att de sista orden i denna § ”genom nägling och lödning’’ böra borttagas. Hr Westfelt, Nils:
Ridderskapet och Adeln har vid öfverläggningen om Lag-utskottels betänkande JM 55 beslutat för sin del följande redaktion af 5 § i upprorslagen: »Har någon i skrift den han utspridt eller utsprida låtit eller inför menighet eller folksamling annorledes till uppror uppmanat, äggat eller trugat, straffes när etc.» Lika med Utskottets öfrige ledamöter anser jag denna redaktion mindre lämplig, men då jag icke kan underkänna vigten af de skäl, hvilka efter hvad upplyst blifvit, bestämt detta Stånds beslut, föreslår jag, till ändamålets vinnande, att, med ulelemnandet af ordet: »mundtligen», momentet af den ifrågavarande § erhåller följande lydelse: »Har någon inför menighet eller annan folksamling, eller i skrift, den han utspridt eller utsprida låtit, till uppror uppmanat; straffes, när uppmaningen ingen, straffbar verkan hade, med fängelse från två till sex månader». Ank. till Exp. Utsk. d. 7 Aug., kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om upphäfvande af författnignarne angående 10idepennings erläggande af arf, som fores utur stad. Uti ett till Vällofl. Borgare-ståndet ingifvet och derifrån lill Lag-utskottets åtgärd remitteradt memorial, har herr Berg, A. yrkat, att alla de författningar, som påbjuda erläggande af 10:depenning af arf, som ur stad föres, måtte såsom obilliga, orättvisa och med närvarande tids åsigter oförenliga, till all kraft och verkan upphäfvas.
Jag har blott begärt en, och skall icke besvära med några flera; men jag kan, vid Gud, icke frångå min motion. H. Ex. Ilr Gr. Brahe, Magn.: Sedan den siste talaren sfi grundligt och med så mycken sakkännedom utvecklat skälen för beviljandet af anslag till inrättandet af exerciscompagnier, afstår jag från vidare yttrande i ämnet och förenar 111ig med Hr Lefre'n. Frih. Boye: Hvad man å motsatta sidan kallar oform - Dea i6 Augusti f. m. S3 Jigt, lalla vi formligt. De leda sig till sitt omdöme genom hvarjehanda conclusioner; vi hemta vårt från praxis och godkänna icke deras conclusioner. Jag medgifver, att i beräkningen af besluten, uti frågor af beskaffenhet som den ifrågavarande, utgöra 3 Stånds sammanstämmande beslut R. St.‘s, likväl icke förr, än det fjerde Ståndet afven beslutat och frågan sålunda kommit till Expéd.Utsk. Jng godkänner altså icke, hvad Hrr Cederschjöld och Silfverhjelm anfört för att betaga de öfriga Stånden tillfället alt få emottaga de bättre skäl, det fjerde Ståndet kan meddela. Likväl erkänner jag fullkomligt, att om det skäl, hvarpå jag strid t min tanka, icke får inflyta i inbjudningsbeslutet, jag då heger mig till frånträdande af påstående om detta beslut. Detta skäl är dock för vigtigt för att underhållas; ty derigenom, att exerciscompagnier inrättas, blir en plantskola öppnad för monitorer för bevär:smanskapet. Att detta är vigtigare nu, än då ingen beväring fanns, inses lätteligen. Ilr Dalman: Jag skyndar att rätta ett misstag, tillkommet i anledning deraf, aft jag icke var närvar, från discussionens början, utan af några vid min uppkomst fällda yttranden slöt mig till den förmodan, att någon begärt, det bela discussionen måtte medfölja det påyrkade inbjudningsbeslulet. Att den väckta motionen får medfölja, medger jag gerna.
Godkännande giltigheten af denna anmärkning, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att uti sista mom. pag, 18 i nu gällande Förordning må, näst efter det förut af Utskottet föreslagna tillägg af orden: ”för Under-befäl och manskap vid militaire Kustbevaknings-Corpsen/’ införas: för Under befäl vid Kongl.-Telegrof-Corpsen, 7:0 I öfverensstämmelse med Herr Prytz s ofvanberörde reservation, bar inora Ridderskapet och Alein samt Pr este-Såndet yrka ts, att stadgandet i nu gällande Kongl. Förordning 5 §. pag. 21, som börjas med orden; ”Enär någon, som” etc. måtte erhålla följande förändrade lydelse.- ”Enär någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, ”charteras de derom utfärdade öppna bref och fullmagter till dubbla be■”loppet, emot hvad föreskrifvet är för fullmagt å verklig tjenst. Härvid i’’agttages dock, att öppna bref eller fullmagter å civila caracters-vä,rdighe”ter charteras lika med i värdighet motsvarande militaira/’ Bevillningsutskottets Utlåtande, K:o fo. 7
Af dessa skäl hafva Rikets Ständer bifallit, att årliga aflöningen för de, tili biträde vid odlings-företag, vattcn-afledningar, grund-dikning och ängs-vattning m. m., i Statens tjenst anställde Agronomer må fastställas lill 1,500 R:dr R:mt för hvardera, och att för detta ändamål å Riks-slalens sjette Hufvud-titels under-afdelning Jordbruket, Hattdeln och Näringarna uppföres dels de nuvarande, dels de af E. K. M:t föreslagna Irenne nya aOöningarne, med tillsammans 9,000 R:dr R:mt, dock med vilkor att en af desse Agronomer företrädesvis användes till biträde åt jordbrukare inom Westeroch Norrbottens län. Vidkommande dernäst E. K. M:ts Nådiga framställning om antagande af ytterligare Irenne elever, så ock på det mindre svårighet må uppslå att, vid inträffande ledighet, erhålla skicklige och lämplige personer för öfvertagande af Statens Agronom-befattningar, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att till stipendier åt 3:ne elever anvisa ett belopp af 1,350 R:dr R:ml, alt ined 450 R:dr för deni hvardera årligen utgå. äfvensom Rikets Ständer beviljat den summa af 3,600 R:dr samma mynt, hvilken E. K. M:t till resepenningar och traktamenten äskat. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Mars 1857. Expeditions-Utskottcts Förslag till anderd. Preste-Ståndet den 14 Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga dels om undersökning, angående Biskopurnes löne-inkomster och dels om Biskops-prebendenas förseende med särskilda Kyrkoherdar, m. m. (Allm, Besv:s o. Ekon.-Ulsk:s S. A. K.
Frih. Rantzou: Jag skulle velat rösta för bifall till Utsk:s sednare förslag, nemi. tullens bestämmande till 25 proc. af malmens värde, emedan vi hafva nästan outtömliga tillgångar af jernmalm; men sedan Gr. v. Fersen upplyst, alt 2:ne Stånd bestämt denna tull till 5o proc., skall jag dermed åtnöja mig, och anhåller således om propos, a Utskts förra förslag. Gr. von Fersen: Visserligen har jag ofta hört framställas såsom ett klander, att då man icke vill utsätta ordet förbud i tulltaxan, begagnas en utväg, som dermed skall vara synonym, nemi. bestämmandet af en alltför hög tullafgift. Jag tager mig dock friheten fästa uppmärksamhet på skillnaden emellan dessa saker. Ingen kan nemi. förmoda, att, då en vara varit förbjuden, Regeringen skulle tillåla dess ineller utförande utan tullafgift; och någon afgift kan ej af Regeringen bestämmas, då varan varit förbjuden och R. St, icke för densamma utsatt någon tull. Detta är den stora skillnaden, som man sökt bortvränga för att kunna säga, att förbud och hög skyddstull är detsamma. Jag har förut fästat uppmärksamhet derpå, att om en för hög tull bestämmes, kan den af Regeringen nedsättas, och jag tror, att icke blott en phras ligger i beslutet, att förbud ej skall finnas i tulltaxan, utan alt utsättandet af en tull är något, som häntyder till handling. Jag har redan upplyst, hvarföre en högre tull lades på ifrågavar. varuartikel; men jag bör tillägga, alt vid den sednare pröfningen man äfven Den iG December e. m. fästade sig vid den rikedom på malm, som finnes i de norra orterna, oell som man trodde kunna blifva en stor källa till rikedom för Sverige, om den bearbetades, hvarföre man trodde, att då Sverige ej äger nog capitaler för att inom landet förädla sina malmtillgångar, kunde en export af malm vara fördelaktig både för enskilda och landet.
Det förstärkta Stats-Utffottet har, r anledning häraf i dag sammanträdt; och sedan Utskottet af Handlingarne Zn!'ämtat nödig underrättelse om hwad i detta ämne blifmir fkreflagit och hcmstält , samt cn af Utskottets Ledamöter pa manligt sätt blifmir utlottad, har följande Votcrings-proposition blifwit framstald och bifallen: Den fsm will att den Lervillningssumma af 2,500 c>oe> R:d., hwilken Riksens Ständer wid denna Riksdag sig ätagit, att till näfta Riksdag utgöra, mä kill Kdelac benämnas Krigsgärd och de öfriga K delar kallas 2beroillning, ftriswcr Ia. Den det ej rvill, strifwer Nej. Winner Nej, sä kommer den atagne Lewillningssum» man akt uppbaras endast under namn af Lewill, ning. Efter Votettngs-sedlarncs utdelande, äter uphämtan» de och synande bcfunnos Z7 Ia och 82 Nej;och som Nes sälcdeö munnit: sa kommer den Bemillning, hwilken Riksens Ständer wid denna Riksdag sig atagit, att till nästa Riksdag utgöra, att upbaras del och hällen under namn af Vewillning. Stockholm den 28 April igro. Pä Högloft. Ridderffapets och Adelns Ledamöters magnar - LIae 8 p 1 emIn § Pä Högwördige Prcstc-Ständcts Ledamöters wägnar fp i n § 8 L a ci i u s Pä Wällofl. BorqareStändcts Ledamöters magnar (l 2 r 1 kr. p.anäber§ Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöters magnar / 0 Ir. D« 1010 Den 28 April.
R:dr 38 sk. altså uppkommit, oagtadt vid utförandet utrymmet, beräknadt för endast 1000, erhållits för 1200 Correctionister, till ändamålsenligt logerande och förvarande samt derjemte medgifvit inrättande af ett större antal Verkstäder, serdeles vid den Södra Inrättningen; än som vid Förslagens och Ritningarnes uppgörande blifvit förutsedt. Till denna Byggnadskostnads bestridande, äro, jemlikt de Styrelsens underd. Skrifvelse bifogade RäkenskapsSammandrag samt de upplysningar Utskottet i denna del sig förskaffat, använde: Af de under Styrelsens disposition ställde Öfverskolter och Behållningar dels å det Stockholms f. d. Correctionshus beviljade Anslag och ArbetsliusFonden» och dels å Anslagen för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus R:dr 58,36o: 34* 6. Af Öfverskotten å StatsVerkets inkomster, enligt K. M:ts Nådiga Skrif velser till StatsContoret under särskilta dagar åren 1827 och 1828 io4,563: Tillhopa R:dr 162,923: 34- 3. och uppkommer således en brist af ■ 41 »^47: 9- 3go Statt - Utskottets uti ofvannämnda för hela Byggnadsarbetet erforderlige R:dr 204,471: 10.— Utskottet, som uti det föregående sökt uppfatta, hvad som föregått, för att befordra verkställighet åt de af Konung och St:r gemensamt åsyftade förbättringar i Fångväsendet, har visserligen icke förbisett, att K. M:t, efter i8a3 års Riksdag, utan någon R. St:rs anvisning för detta ändamål disponerat en summa stor io4,563 R:dr af Öfverskotten på StalsVerkets Inkomster och bör icke underlåta att detta förhållande framställa; men, som R.
Fragan om remist uppkommer dä först, när wid pröfningen af ett ämne, Sländet finner derwid sädane betänkligheter som hindra dest antagande t hela dest widd, me» derföre icke anser »tt totalt afflag wara af nöden. L Ropades Ja Grefwe Lronstestt, Jag får ödmjukeli gen anmärka, att hvad KrigsAcademien särstiidt angar, finnas der gnista fä platser som kunna stä lediga, hvilket jag anhäller mätte blifva antecknadt. Friherre Legerström, jfacob. Det lärer wara allmänt bekant, att de fleste tjenstemäns poster, icke kunna stä lediga, likväl bör det ej nekas att somliga kunna det. Manne ej Ridderstapet och Adeln skulle behaga ingä i det partik som Borgare Stan - 694 Den!4 November. S midet söreflagit, att ett ärs besparing b'okt kan äga runi för systlvr hwilkaS löner öfverstiga 620 Riksdaler Banco. Ropades Nej. Grefwe cronsteät. Nlls, tkMnnagaf, att den enda lön Ivid KngsAcademien, som öfversteg 6oo Riksdaler, woreGouverneurens och trodde dea fyklan icke kunde sta vacant. Zerr von LcliultMnlieim, tillstyrkte bifall pL Sta sflskoteis u-läianoe, med tilläggning af hemställan till Kongl. Majtt att pröfwa huruwida och När sädaue löne-besparingar kunna äga ruin» Ropades Nej. 8vil)erre IKIäencrantr!, jfobsn ^Vilhelm. Alla tyckas wara derom öfverens, att i wart Land fenninge Löntagares »vilkor äro sä otillräckliga, att om möjlighet icke finnes till deras förbättrande, man ätrnindstone icke bör fatta i fraga att dem förminska. Med indeldta löner ar förhällandet wal icke aldeles enehanda, och ehuru det i allmänhet ar orimligt, att frän en Embetsman återtaga en del af den betalning
Majrts Nådiga Proposition om uppföran de å Indragnings-Slat af löne-ersättningar åt öfvertalige embetsoch tjenstemän samt vaktjaetjening uti Justitias-Revisionen och de fyra förra StatsExpeditionerne, lili ett belopp af 16,244 h-'dr 26 sk. g rst., icke böra bifallas, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Yinner Nej, kommer, med bifall lill Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, ofvannämnde belopp att å Indragnings-stalen uppföras. De frågor, som i öfrigt uti förrberörde Utlåtanden förekomma, äro dels genom samtlige, dels genom 3 Stånds beslut afgjorde, med bifall till Utskottets förslag. Ant. till Exp. Utsk. den 26 September, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af återremiss å Utlåtandet JV:o 1J0. (I. AO Det Utlåtande, Stats-Utskottet under ofvannämnde .nummer afgifvit, angående väckte frågor om förändringar uti grund-räntorne och sättet för deras godtgörande, indeldte räntornes och tionde-spanmålens indragning tili Statsverket, samt ändring uti markegångs-sättningarne, äfvensom dermed gemenskap egande åtgärder för räkenskaps-verkets förenkling, har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden återremitterad t, men af Bonde-Ståndet bifallet; och får Utskottet nu meddela det yttrande, hvartill återremisserne föranleda. 1 :sta punkten, angående väckt fråga cm itndanrödjande af ds olikheter i beskattningen, som de serskilda jordnaturerne medföra.
Det kan ju icke nekas, att kvinnans stallning smilningom förbattrats, att det t. ex. icke mera tillites mannen att tillegna sig hustruns enskilda arbetsförtjanst, ej heller att hon langre vagras att skaffa sig kunskaper samt till och med - ett ganska betydande, om ocksh ej; allmaut godkandt steg - att anvanda dessa kunskaper i det offentliga, liksom att en enka eller ett ogift fruntimmer, visst icke nBgon hustru, som har erforderliga inkomster, medgifves att deltaga i kommunalval - ingalunda i riksdagsval - och det har gBtt SA IAngt., att afven en skollararinna till&amp;t.its att sitta i skolr8d. Men under alla dessa " eftergifter ", som smBningom tillk8mpats. och tvart emot livad erfarenheten dagligen intygar, fortlefver den föreställningen, att kvinnan dock tir ett underlilgset viisen som bör intaga en underordnad stallning. Denna Asigt Sr icke endast hr Strindbergs,. finnes icke blott hos " kvinnofr8gans " förklarade motsttindare, utan afven hos personer som i flera fall önska kvinnans frigörelse f r i n det. beroende i hvilket manuell hallit henne. De aro sti bundna af gamla fördomar, att de icke lita ens p&amp; sin egen omdömesförrniga, mycket mindre pti hvad erfarenheten oupphörligt 15ir dem. Och, miirkvärdigt uog, dessa om kvinnans underlagsenliet fortfarande öfvertygade tillhöra icke blott det m~uliga könet, utan traffas iifven bland kvinnorna sjalfva. S i lange ett sildant förhtillande eger rum, torde intet bidrag till. frtigans utredande vara öfverflödigt, och det a r därför vi anse oss böra fasta vilra lasares uppmarksamhet p i det lilla hiifte som fru Elna Tanow nu utgifvit. Det a r otvifvelaktigt kvinnan sjalf som i frlmsta rummet bör yttra sig i saken. Ingen falsk blygsamhet bör hindra henne att öppet .gifva tillkanna, hiiru upprörd hon miste vara öfver att fortfarande $etraktas som mannen underlagsen samt huru oberattigsd hennes underordnade ställning är.
122. ©etta mai fårrdftad antingen pd bet fdtf, att be mdljanbe, genom allmdn omrojining, utfe famtlige ©aperingdmdnnm, eller att be malbe» rdttigabe^inom bmarje Slag utfe bet antal af Sebamoter, forn af ben. famina bor utgårad; Funnanbe dfmen benna rättighet uppbragad dt ®lec» torer, forn antingen af be mdljanbe gemenfamt eller af b marje (Slag fdr(Filbt utfed; bocF (Fall i betta' ftflnaninbe fall (glectorerned antal inom bmarje Glajj utgårad i forgällanbe till antalet af beg ©aperingdmdn. turnia ei be mdljanbe fig om malfdttef förena, marbo benna frdga genom allmdn otnrågning ofgjorb, gmarmtb, Iifafom mib mal af (Slecfo. rer, råfierne efter antalet af be ndrmaranbe berdfnad; fcrnilfet rojJningd. fdtt dfmen mib alla tillfdllen inom £aperingd.(Sommttteen (Fall dga rum. £>d perfoner (Fola utnämnad, marbo, bd rojierna får dera lifa utfalla, 2lrf. III. §. §. 124—126. 69 en utfotfab; 0# 66ra bepe omrSpningar alltib merfpdllaö meb flut* na feWar. §.
Adeln. Stäudet. Ständet. Stäudet. Götheborgs hamnbyggnad, om lönebidrag dertill ■ivar pä äterremiss Götheborgs och Bohus Län, om Landshöfdingeresidensets förflyttande till Uddevalla , Götheborgs Stad, angele vackt, fråga, att af denna stad må hildas ett Stäthällareskap . , angtde inqvarteringen derstädes. Se Inqvartering. H. Hall, J. & O, Tullverkets fordran i deras konkurs, angtde. Se anmälan 42. Halland, om vattenaftappningar derstädes. Se Anslag för allin, arbeten. Hallsnäsbro, om underhållandet deraf . Svar på äterremiss , , , , . Halländska Kyrkoheminanen. Se Kyrkohemman. Hammarby i Carl von Linnes fordna egendom, an gående inköp deraf för Statens råk ning ... , Hammarskatt, om ändring i Kongl. Kungörelsen den 18 Februari 1843, angtde nedsättning deri ... Hamnbusar, angående deras afvisande från hamnar och torg i Stockholm Hand Caisa, Cauzl i-Styrelsens , angtde dessöfverlemnande till Riksgälds-Gontoret. Se (la nzli-Styrelsen. HandelsBalken, om tillägg till 5 § i 3 Cap. delaf. Se Utflyttning. „ , 0111 ändring af 6 § i 9 Cap, deraf. Se Ränta. „ „ af 8 § i 9 Cap, deraf samt 2 § i Kongl. Förordningen den 28 Juni 1798 , . „ , af 12 § förenämnde Gap. och Kongl, För ordningen den 13 Juni 1800. Se Praescriptionstid. „ af 4 § i 12 Cap. deraf. Se Bedrägerier, , af 8, 9 och 10 §§ samt förklaring öfver 2 § i 17 Cap. deraf. Se förmånsrätter tysta. Kongl. Proposit,jo eller Skrifvelse. |S Samling, ■buiuyapjy LJ tlåtande, Betänkande eller Memorial. Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. ?