Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
4åfthanDlare, fe afgift och cotttroll för Dem i ©täDerne. jfnfpectorer, grålfe» Ö?årö8», famt (Cafjeurer, 23oEhållate, gogbar, gactorer och Skrifware i privat tjenft på SanDet, taperaö efter betpDen» f>etcn af Den egenDom De föreftå, famt Den befattning od) lön De hafva, i o ittta Slafer görfta Slaten SlnDra Dito Dito Dito Dito Dito 3v:Dr 40: — 30: — 20: — 15: — 11: — 6: — 3: - 2: £reDje gjerDe genne ©jette ©junDe Dito TlttonDe Dito Sen, forn viD annans SgenDwtt eller ^anDtbruf har närmare t ill fp n eller ©tprelfen fig anförtroDD, taxeras efter pcrfonens fänDa werf liga tjenftgörtng, utan hinöer af enannorlebes jfeDD uppgift, fåfom tvättare, Då SgcnDomen beftår af 2 till 4 mantal; od> Derutöfver fåfom gogDe eller infpector. Sill annan betjening af 332an# eller £lPinfön hos enjfilDte, anfes ef» ter bejfaffenheten af Deras göromål, utan f)inDer af Den benämning, font De i uppgiften erhållit. ©fulle Itfwäl någon af ©tatenS
Men för att få detta, skall man uttaga och insända gravationsbevis, skicka värderingsinstrument och eganderätts-handlingar m. m., hvarförutom provision äfven skall erläggas. Till alla dessa kostnader kommer ytterligare kommissionsarfvodet, och alla dessa utgifter göra att låntagaren till slut blott får 2 å 300 rdr, under det han pantsatt sin jord för 500 rdr. Detta i afseende å de mindre jordbrukarnes intresse, för hvilkas behofs fyllande det i alla fall vanligen finnes andra resurser, såsom sparbanker, kyrkokassor m. m. Hvad åter hypoteksföreningarne sjelfva angår, så medför det nuv:de stadgandet tusende trassel. De veta väl genom papperen att jorden är taxerad till så eller så mycket, men då man möjligen kommer till auktion, fästa köparne afseende på belägenheten, om stället är väl bebygdt o. s. v., och slutet blir ofta det att den på inga vilkor kan säljas, och då får hypoteksföreningen rakt ingenting. Äfven jag skulle således häldst sett, om minimisumman blifvit bestämd till 5,000 rdr, men då så icke skett, får jag i likhet med föreg:de talare anhålla om propos. på att den måtte sättas till 2,000 rdr. Frih. von Schwerin, Jules: Det har varit en strid om huru långt man borde drifva jordstyckningen, men frågan torde nu vara praktiskt löst på många ställen. 474 Dld 20 Maj f. m. Man har sett att en liten egendom om två tunnland kan vara värd 2,000 rdr, och sjelf har jag sett arbetare, som blott hafva en koja och en täppa, icke vårda sig om att söka arbete. Detta sednare kommer sig deraf att sparbankerna lenina mindre lån med sådana betalningstider, som svara mot låntagarens behof. Efter Franska statskuppen skedde en undersökning ang:de de socialistiska rörelserna i södra Frankrike; man trodde att de fattige behöfde arbete, men fann då att det just var dessa små proprietärer som icke ville arbeta.
Jag förenar mig för öfrigt med dem, som anhålla om återremiss. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt H. Exc. Hr Grm o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels återremiss af Utskits ifrågav:de hemställan, framställde II. Exc. först propos. å bifall till densamma, då svaren utföllo med många nej jemte åtskilliga ja, och sedermera propos. om återremiss deraf till Utsk:t, dervid svarades starka ja tillika med några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Gr. Lagerbjelke: Sedan Lt. o. Ad. återremitterat den första punkten, och då alla de öfriga stå i ett oafvisligt sammanhang med densamma, vore det endast att onödigtvis slösa bort tiden, att föredraga hvarje punkt särskildt. Jag föreslår derföre att alla punkterna gemensamt föredragas och att derefter propos. framställes på hvar och en af dem. äfvensom att någon upläsning af alla dessa punkter icke må anses behöflig, såvida icke någon ledamot särskildt derom anhåller. Sedan It. o. Ad., uppå gjord propos., bifallit hvad Gr. Lagerbjelke sålunda föreslagit, framställde H. Exc. Hr Grin o. Landtm, såsom föremål för öfverläggningen Utslots samtlige öfrige hemställanden uti förev:da Utlåt. Hr Printzensköld: Då man genomläser de i fråga vide punkterna, finner man att de äro omedelbart utgångne från den af Utsk:t antagne grundsats i första punkten, att gästgifveri-, hålloch reservskjutsen samt postskjutsen skola skiljas från jordbruket och öfvertagas af Staten. Den diskussion, som här föregått, med ani. af denna första punkt, visar bäst de betänkligheter, som förekommit mot antagande af densamma. Om Utsk:t nu i ani. af återremissen finner skäl att något, modifiera sina åsigter angide först föredragna punkt, synes mig också deraf vara en följd attalia öfriga punkter behöfva undergå en viss förändring. Jag tror dessutom icke att någon diskussion öfver desamma är nödvändig, utan far jag anhålla om dessas återremitterande. Gr.
:Dr till ©öder# telje Canal#Q3olag, unDer willor, att Denna fumma (Tall affatta*, fåfom fonD för Canalenö underhåll, och förblifva i 3Ri?ögåldö#Contoiret inneflående, mot ranta a fem för hundrade årligen, intilldeg behofwet af befi anmåndanbe uppflår, famt ^Bolaget Derjemte fig förbinder att Canalen aUt framgent un# bethulia och oförfFingrade bibehålla De för Canalfarten nödiga inoentarier. 5. 23. Uppå Äongf. tDFajrté nfiåtne Nådiga fföropofition, håfve ^ESi, till full# bördande af Dea vid ©tromö ©återi i s35ohuö Sån, utmed ©otha Clf, på# började Canal# och ©lugweriö # bpggnad, 'beviljat trollhätte Canal# och ©lugmerlö#bclag ett Ian af 80,000 01:dr 33anco att, efter behof och uppå deg ©irectionö rcqpifitioner och fuHmagfer, från 0ulögåldö#
Kapitenen P. Hammarsköld, för utdikningen af Arvidsmåla mosse i Misterhults socken af Tunaläns härad, emot dito dito, 2,083: „ deltagarne i utdikningen af kärrtrakten Fänet inom Thorsås, Wissefjerda och Arby socknar i Södra Möre härad, emot dito dito efter 1853 års slut, 4,239: 18. — „ dito i utdikningen af kärrtrakten Mören inom Ljungby socken af samma härad, emot dito dito, - 4,212: 24. — „ dito i upprensningen af Fmmabo-än inom Wissefjerda socken af samma härad, emot dito dito efter 1854 års slut, j, L 1,900: „ dito i utdikningen af Wångerslätts mossar inom Åby socken af Norra Möre härad, emot årlig inbetalning, efter 1857 års slut, af 8 procent å hela lånesumman, dervid beräknas 2 procents ränta för kapital-återstoden, inom Jönköpings län: till Friherre Axel Hermelin och Majoren H. Meurling, för sänkningen af Säbysjön i Säby socken och Norra Wedbo härad, å 3,664 R:dr, emot inbetalning af 5 procent årligen å detta belopp, hvarvid 3 procents ränta å kapital-återstoden beräknas; hvilken be talningsskyldighet vidtog år 1848, 3,664: „ strandägarne vid sjön Nätaren i Barkeryds och Jersnäs socknar af Tveta härad, för sänkningen af nämnde sjö samt Bruksoch Rekebo-åarne, å 2,650 R:dr 42 sk. 8 r., emot dito dito, 2,650 42. 8. „ deltagarne i rensningen af Storån i Transport: 1,583,333: 12. 7. 1,633,704: 45. 25,200: — \ 2,650: — 2,083: — 4,239: 18 4,212: 24 1,900: — 800: — 3,388: 29 2,487: 28 1,680,666: T — 28 Transport: 1,583,333: 12. 7. 1,680,666: 1. 2.
Brännvinets tillvaro och fabrikation är dock ettondt, som numera får och bör finnas, och böra derföre icke heller derå sådana band läggas, att man icke inom landet 84 Den io Fcbruarii f. m. tillverkar, hvad som åtgår, och att varan kan till sådana pris afyttras, att icke utländskt brännvin eftersökes. Detta vore ett värre ondt, som skulle beredas genom strypsystem. Jag har alltid ansett brännvinsbränningen för en fabriksrörelse och vill, att man ur sådan synpunkt också skall behandla frågan, gifva nämnde rörelse säkerhet för sitt bestånd, saint frihet åt hvarje medborgare att idka den. Härtill ville jag lägga hvad pannerymd som helst, men anser detta vådligt eller inskränkande för de landtman, som, med små eller otillräckliga förlag, ännu sträfva i beroende af denna i sådant fall skadliga rörelse och icke veta att ur sitt landtbruk söka andra hjelpkällor. Låt derföre go-kannors-pannan ännu vara den högsta och, för att icke å nyo behöfva gå till kopparslagaren och med honom uppgöra utstuderade förändringar, som kosta tid och penningar, så låt de sednast antagna brännvins-redskapen ännu få fortgå. Att bestämma vissa brännings-månader, anser jag äfven obilligt; ty den, åt hvilken rättighet lemnäs att med förlag och kostnader ingå uti en skattlagd rörelse, bör dervid icke beröfvas möjlighet att på fördelaktigaste sätt begagna den. Jag afstyrker således alla inskränkningar i detta fall och önskar, att få handteringen till alla förhållanden så stabel som möjligt. Uti beskattningen äger sedan Styrelsen ett rättvist band att, efter tidens fordringar, lätta eller försvåra fabrikationen i mån af den dyrhet, man ansett brännvinet böra äga, och den qvantitet, som billigtvis icke bör fråntagas Aationen. Att uppgöra en rättvis beskattningsgrund och att till en billig proportion kunna höja brännvinspriset, är nu det värsta. Detta bör och kan lätt sättas i ett bestämdt förhållande.
Jag tror dessutom, att en hvar, som här ämnar yttra sig i detta mål, har så pass på förhand bestämt sin opinion, att den ej kan i väsendtlig mån rubbas af hvad andre kunna anföra, emedan underlaget till denna opinion redan måste finnas uti den uppfattning af styrelse-åtgärdernas karakter, som genom de förflutna årens händelser och erfarenhet småningom hunnit hos hvar och en rotfästa sig. Men det har förekommit mig, som skulle sjelfva försvarets beskaffenhet, äfvensom några af erinringarna mot formen af Const.Utskrs betänk., påkalla en närmare uppmärksamhet. Jag vill börja med det sednare, och får, i afseende å den af Frih. Cederström gjorda invändning deremot, att Utsk. upptagit i sitt memor. förteckningen på Riksrätls-målen, erinra, att i min öfvertygelse skulle en för R. St. framlagd tafla öfver Styrelsens missbruk af grundlagen , innefattande en mängd anlednrr till åtal inför Riksrätt, äfven kunna utgöra ett gilltigt skäl för R. St. att begära de rådgifvares entledigande, som sålunda anses böra tilltalas inför Riksrätt, till och med om andra anmärkntr mot dem icke förekommit; men kan i alla fall icke finna, att vigten af de öfriga anmärknma minskas derigenom, att upplysningar om påtagliga öfverträdelse!- af grundlagen finnas tillagda hvad som i öfrigt kan hafva mot rådgifvarne förekommit, i afseende på bristande nit, skicklighet och drift. En annan värd talare, 9 H. D e ii 3 Juli f. ra. en af Konungens f. d. rådgifvare, har mot Utsk. anmärkt, att det uti bilagorna Iliand förteckningarna på de ledamöter, hvilka öfvervarit målen, äfven upptagit namnen på dem, som sedan allidit. Denna anmärkt), är visserligen af föga eller intet inflytande på det hela ; den är ock förmodligen framställd, förnämligast i det ändamålet, att medlidandet med de döda, för det de aro döda, äfven lill någon del må komma de lefvande och bland dem den värda talaren sjelf till godo.
Blco samt för fregatten af Chapman ”1000 Pund Sterling,” har dels, enligt inne”hållet af i4 Mom., blifvit emot Utskottet ”anmärkt, att det förslag Utskottet sålunda ”afgifvit icke innebure den bestämdhet, sorn. ”ovilkorligen borde innefattas uti dylika från ”Lagstiftningen utgående anmälanden, ulan ”syntes vara ett obehörigt bemantlande af k 2Ö2 Den 6 November f. m. ”hvad raan i det hela velat angifva, då med ”Vederbörande, efter anraärkarnes tanke, ej ”gerna kunde menas någon annan än Gene”ralAmiralen m. m. Herr Grefve Cederström; ”dels åter, enligt hvad Remisshandlingarne ”utvisa, Friherre Cederström, Jacobf uti ett ”hos Ridderskapet och Adeln, afgifvet anförande, till förment urskuldande af det klan”der och undvikande af den ersättnings på”följd Herr GeneralAmiralen i detta hänseende kunde komma att vidkännas, företett, ”arne ordagrant så lydande Qvittencer: ”Af ””Hans Excellence, StatsRåd, General Ami””ral, GeneralAdjutant för Flottorne, Ridda””ren och Commendeuren af Kongl. Majrts ””Orden, m. m. Högvälborne Herr Grefve ””O. R. Cederström, hafva undertecknade ””denna dag emottagit Nio Tusende (9000) ””Riksdaler Hamburger Banco, såsom af Hans ””Excellence oss tillerkänd Provision, på det ””i dag afslutade Contract å Linieskeppet ””Tapperheten. Som försäkras. Stockholm ””dea 18 Mars 1825.”” ””Michaelson & Benedicks ””Af Hans Excellence, StatsRåd, Gene””ralAmiral, GeneralAdjutant för Flottorne, ””Riddaren och Commendeuren af Kongl. ””Maj:ts Orden m. m. Högvälborne Herr Gref””ve O. R.
Maj:ts nådiga föreskrift uti Bref af den 24 Juli 1844, vid samma års utgång sammanförda 182g — 120 — års och nya samt Revisorernes granskning förut icke underkastade gamla Mötes-passevolansfonderna, hvilka, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse (N:o 272) den 29 Mars 1841, öfverlemnats till Kongl. Maj:ts fria dispostion, alt användas till sådana utgifter, som förut varit af dessa tillgångar bestridda och vidare kunde uppkomma i och för Armeens vapenöfning och dermed sammanhang ägande behof, under förbehåll, att fonderna, från den tid sammanföringen ägde rum, underkastades Rikets Ständers Revisorers granskning, — hafva för år 1844, på sätt ofvan är anfördt, redovisats uti särskilda hufvudböcker, men för år 1845 uti en för de trenne fonderna gemensam, uti Kongl. KrigsKollegii Underhålls-afdelning upprättad, hufvudbok, hvilken, uti Kongl. Kammar-Räften med anmärkningar Debet. Balans frän föregående året: Nya . Nya . Nya . Upp - — 121 — Transport: Uppbörd: — Balans till påföljande året: Skulder Summa Credit. Balans frän föregående året: — Nya . Onera och utgifter för fastigheter 1,911: 35. 9. Arrende för Herrevads Klosters kungsgård 2,545: —• — Kostnader för Kongl. Borgen å Ladugårdsgärdet 357: 22. 10. • i Byggnader, reparationer och inventarier 104: 14. 8. Skottvallars underhåll Balans till påföljande året: I öfverensstämmelse med Kongl.
Om Banken dom garanterat, och äfven i hast förskjutit några hundratusen R:d, , så. hade det ej bortskämt Rikets Penriingeverk', pcb hvilket medfört vida mindre olägenhet för Riket än några procents ersättning i renta. Herr Grefven oeh Land t Marskalken: Bifaller Höglofl. Ridderskapet och Adeln Bancolitskottet» Betänkande om Publicitet ten? Ropades starka Nej,blandade med Ja, Herr Lein dt Mar sk al ken: Afslår Fvidderskapet och Adeln detta Betänkande? R ipades starka Ja. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogis-. laus, anförde skriftligen: Med skyldig uppmärksamhet och med liflig glädje har jag genomläst de Yttranden, hvilka af StatsSecreterarne Frit herre Wirsén och Grefve Mörner, samt Den 5 Juli. f. m. i§g af FIofGanzlern Friherre af Well erstedt, blifvit afgrfne,-:i anledning af det Särskildta Utskottets Betänkande öfver orsakerna till den Allmänna Förlägenheten och Botemedlen deremot, andt i anledning af mitt enskildta Betänkande i samma ämne, Nät Nationens angelägenheter pä ett så loyait sätt behandlas, finns ock grund för hoppet, att. det sköna mål, hvilket alla nationer, ehuru merendels äig sjelfva ovetande, ytterst eftersträfva; hvilket bland alla nyare den Brittiska allena förmått upphinna, ock en gång skållaf Skandinaviska Brödrafolken uppnås. Hvilken skillnad imellan det behandlingssätt, som i denna stora National-atjgelägenhet blifvit iakttagen , och det behandlingssätt, hvaraf äldre Riksdagars historia bevarar minnet, då man nemligen mera bemödade sig att planera och genomdrifva saker än att, genom en öppen discussion, få sakerna ställda i sådant ljus, att blott i frågan om val af medlen, som till målet leda, stridig öfvertygelse kan äga ruin.
Majus Beskickning vid Kongl. Danska Hofvet erhållits, oinformälte Summa icke Stati' Utskottets Betänkande^ 1063: genom wsnare Fördrag upphört att tillkomma Svenska Stats-Verket, hälst, då icke någon af 1660 års Tractats Articlar i detta fall blifvit inskränkt, utan deremot ytterligare bekräftade genom Freds - Fördragen i Jönköping och Kiel, den forte Tractaten ännu i sin fulla kraft bibehålles; hvarföre Stats-Verket otvifvelaktig! äger den rättighet, att, på lika sätt som före år 1809, ifrågavarande Summa uppbära samt bland dess Intrader allt framgent påräkna; Och hade anledningen till denne Stats - inkomsts utebiifvande varit den förgätenhet, som härom förmodligen uppkommit under de krigsoroligheter, hvilka vid denne tid ägt rum emellan båda Kilen; Men, som denne ersättnings-summa, på sätt anfördt är, vore försäkrad genom Tractatons helgd, och således borde oafkortad tillflyta Svenska Stats-Verket, skulle Kongl. Maj t ej underlåta alt om sådane åtgärder förordna, hvarigenom så väl desse medel för den lid Slaten deraf varit i mistning må kunna återvinnas, som en framtida säkerhet beredas för deras oafbrutna utgörande. På grund häraf har Stats-Utskottet funnit ifrågavarande Summa 3,500 R.dr Hamburger Banco kunna och böra upptagas bland Stats■Verkets Intrader uti Riks-Staten, som nu regleras, samt att denne Summa för de förflutne åxen, hvarunder den ieke ingått, blifver en tillgång bland Stats - Verkets Öfverskotts - medel ; Hvilket Utskottet skolat hos Riksens Höglofl. Ständer vördsamligen anmäla med hemställan^ att den underdåniga anhållan gjöres, det täcktes Kongl. Majit i Nåder vidtaga de» åtgärd. jo 64 Stats-Utskottets Betänkande^', Kongl, Majit kan finna lämpelig, hvarigenom desse medel måga Stats-Verket tillgudokomma. Stockholm dea l
Då nu vid sammanförandet af de serskilda Egodelnings-Författ’’ningarne, det blef oundgängligt, att en ”och samma myndighet behandlade Skiftes’’ärenden: då i dessa ärenden flera Egande’’Rätls frågor ingå, samt det i allmänhet 7Q Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Bet. Vhvarken kan förväntas eller bör begäras, Vatt Laridshöfdingarne, åtföljde af deras vLands-Secreterare, skulle, utun rubbning ’’i öfriga trägna ocb vigtiga ärendens gång, •'medhinna, att för pröfningen af de be"tydligt ökade Egodelnings-Målen, hålla syVner på stället, hvilka ock i de flesta Län ”lära uteblifvit, ehuru nödvändiga desse 0förrättningar merenclels äro, till skiljande 0>af Skiftes-tvister; alltså anse Utskotten Otillräckliga och väl grundade skäl hafva Oföranledt Kongl. Maj:ts Nådiga bifall till ”Rikets Ständers Förslag om Egp.delnings”Rätternes organiserande.” ”Utskotten medgifva, att kostnaderna Oför Parter blifvit, genom Skiftes-målens Oöfverflyttning från Konungens Befallnings”hafvande till Egodelnings-Rätt, ökade; men "få dock erinra, att afseende mera bör ”fästas vid hufvudsaken: Skiftes-målens sä"krare behandling, än vid den underordVnade frågan om dermed förenade kostnader, hvilka dessutom, fördelade på inån”ga Skiftes-egare, icke lära för livar, och Ven serkildt blifva synnerligen betungande.’’ "Hvad derefter angår den af Anders ’’Danielsson gjorda framställning emot all V'förändring i den vidtagna åtgärden med ”organisationen af Egodelnings-Rätten; så Vanse Utskotten, med åberopande af hvad Lagtamt Ailm. Besv. o. Oec. Utsk. Bet. N. o 8 71 ’’öfver Herr Thams anmärkningar är i det J’foregånde yttradt’, berörde framställning ”vara med det samma besvarad.
Förslag till ändringar i Grundlagens stadganden få endast genom direct motion hos ConstitutionsUtskottet väckas. Men hår år ingen ändring i 58 §. Riksdagsordningen föreslagen, den qvarstår hel och hållen oförändrad. Den der stadgade justeringen kan för pig gå och hafva sitt ända * Den 27 Januarii, i;5 rnäl, antingen det första yttrandet varit hördt af Ridderskapet och Adeln ensamt, eller dessutom af några personer på Läktaren. Jag har vidare hört påstås, att ingen lag fanns, utan att ny lagstiftning fordrades, för att stadga behörigt ansvar för dem, som på en Läktare skulle afvika från Reglementet. RegeringsFormens 110 §. stadgar likväl straff för den sorn, vare sig en enskild man eller hel menighet, försöker störa RiksStåndens öfverläggningar. I denna §. sättes nämnde störande i paralel med det värsta brott, han straffas heter det för förräderi. Det förundrar mig att man då kan såga, att icke något ansvar finnes stadgadt. Man har vidare anfört, att antagandet af Friherre Akerhjelms förslag skulle fordra en ändring i Tryckfrihetslagen genom något särskildt stadgadt ansvar för den Tidningsskrifvare, som införde en felaktig uppgift af ett tal. Det finns likväl i 12 mom. 3 §. TryckfrihetsFörordningen bland missbruk af Tryckfriheten som böra och kunna åtalas, uppgifvit: LÖgnagtiga uppgifter och vrängda framställningar till Allmänhetens förvillelse. Jag frågar tryggt, om icke till den classen hör, om Tidningsskrifvaren skulle införa Representantens tal till sak orätt; gör han det till styl, inför han det genom en snållskrifvares oskicklighet mindre vältaligt än det var, så förmodar jag, att ingen anser sig blottställd för något farligt omdöme af Allmänheten derföre* Den tid skall vål komma en gång, att man icke lägger vigt på det man säger, blott för dess egen vältalighet. Slutligen har blifvit yttradt af flere, alt genom Protocollernes tryckning enligt i74 Den 2.7 Januarii, Herr Cederschjölds plan, de skulle komma tidigt nog till Allmänhetens kunskap.
Skrifvelse, N;o i64. yttrat sin önskan alt en förändring deri måtte uti tillika antydd rigtning varda vidtagen, saint Kongl. Majit och Rikets Ständer sedermera gemensamt fastställt de grunder, hvilka vid reglering af presterskapets aflöning borde följas, — E. K. Majit låtit genom utsedde komiterade utarbeta förslag till författning angående allmänt ordnande af denna aflöning, och, efter granskning af detta förslag, den 11 Juli nästlidna år nådig förordning i ämnet utfärdat. Uti den till Rikets sednast församlade Ständer af E. K. Majit aflåtna framställning rörande löneregleringen hade ej förekommit något förslag, på hvad sätt och af hvilken de kostnader, hvilka med regleringen blefve förknippade, skulle utgöras, och ett allmänt stadgande derutinnan hade ock varit af beholvet mindre påkalladt, enär, enligt denna framställning, regleringen skolat ske endast i den mån den, utan förnärmande af vederbörandes rätt, kunnat tillämpas. Vid ärendets behandling under sednaste riksdag hade förslaget i sistberörda del blifvit af Preste-Ståndet bifallet, men då de öfriga Riks-stånden förenat sig derom, att regleringen borde företagas så fort sig göra läte, äfven der den ej snarligen kunde bringas i tillämpning, och E K. Majit till detta Rikets Ständers beslut lemnat sitt godkännande, så komme, på sätt komiterade äfven anmärkt, för ordföranderne och ständige ledamöterne i de nämnder, åt hvilka regleringens verkställande anförtroddes, både tid och krafter att betydligt tagas i anspråk, och vid sådant förhållande vore äfven hemstäldt, hnruvida icke reseoch dagtraktamente för förrättningarne måtte dem tillerkännas till enahanda belopp, som för Rikets Ständers Revisorer vore bestämdt, äfvensom lämpligt anslag Lill skrifbiträde åt ordföranden beviljas. Vid pröfningen af del utaf komiterade uppgjorda förslag hade E. K.
S, D^Etter föregången grgnstning af Statsoch Banco-Utskottens Memoria! den n Vennes, med hifogadt Project lill Instruktion för Riksens Ständers Revisorer öfwer StatsBancooch RikögäldsWerken, beflöt Bonde-Ständet, att sa wal i allt öfrigt, som hwad särskilt angar ? §., hwarom inom det sammanfatta Utskottet 2 Stand stadnat emot kwa, samma Instruktion, sadan den bljfwit föreslagen godkänna, med tillagg, att den Tableau, utwisande StatsWerkets tillstånd och beskaffenhet, som elter hwarje Revision bör genom trycket till allmänhetens kännedom utfärdas, ma, till befordrande af Pödig kunskap derom i ^andsorkerne, fä allmänna Dtz.lMMNk åtfölja. Vt supra, lUx krotocollo, 8, L. 'Ir aZaräh, Zi4 Den 2z Majk. Utdrag af protocollet, hället hos Hägw. j)rest-Ständet, wrd Urtima Riksdagen L Orebro, e. m. den 23 Maji 1812. S D. ^)ä Lag, Utskottets pä bordet hwilande Memorial, rörande åtskilliga punkter i Justitie-Om, budsmannens Riksdagsberättelse, hwilka Utskottet ansett icke höra till dek upptagande, nu a nyo fö, drogs, bestät Prest-Ständer, i likhet med hwad Hederw. Bonde, Ständer i Protocolls-Utdrag af den r? denneS sig yttrat: r:o Att den första frägan, rörande Slagafglf, ten wid Auctioner, bör till Allmänna Beswarsoch Econvmi-Utstottet »emitteras; 2:0