Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ex. Hr Gr. af Wetterstedts motion, än R. o, Ad. beviljade remiss af Frih. Palmstjernas; men man mäste tillse, pm en remiss leder till något ändamål. Frih. Palmstjernas motion remitterades derföre, att R. o. Ad. trodde, att StatsTJtsk. i berörde förslag skulle finna en anledn. att bereda en möjlighet för R. o. Ad. att fatta ett beslut i 5>:te punkten af utlåt. JNT:o 3g3, som kunde förlikas med besluten öfver föregående aldra och 3:dje punkterna; men af.StatsTJtsk:s utlåt. N:o 4finnér R. o. Ad., alt Utsk. ansett sig icke Den 14 Mars. Is unna meddela yttrande öfver Frih. Palmstjernas motion, dels emedan frågan är definitivt afgjord af alne Stånd och dels emedan det beror af R. o. Ad. att utan ledning af SiatsUtsk. fatta sitt beslut. För mig ligger det klart, att samma yttrande med eller utan modificätioner kommer att afgifvas öfver II. Ex. Hr Gr. af Wetterstedts motion. Hvad hafva vi då dermed vunnit? Endast riksdagens fördröjande, utan att frågan likväl måhända blifvit afgjord. Detta lärer väl icke vara R. o. Ad:s mening; hvarföre jag anhåller, att R. o. Ad. ville täckas taga i öfvervägande, innan frågan om remiss afgöres, huruvida opinionerna hos R. o. Ad. kunna sammanstämma deruti att antaga BondeStrs inbjudn. med eller utan modificätioner. Jag gör mig den förhoppning, att, om R. o. Ad. sammanstämmer i något beslut i denna fråga, H. Ex. Ilr Gr. af Wetterstedt skall afstå från vidare yrkande på remiss, emedan H. Ex. finge sin önskan uppfylld. Man har under öfverläggningen uti sista plenum klart inhemtat, att egentliga stötestenen mot antagandet af 5:te punkten var tiden för markegångssättningen, hvilken omständighet äfven föranledde H.
Hittills har ock varit en gällande regel, att, såvida icke flera församlingar slagit sig tillsammans till bildande af en tax:s-komité, dessa komitéer hållits inom distriktets område. Äfven i detta hänseende skiljer sig förslaget från det förfaringssätt, som härutinnan tillförene egt rum. Det heter visserligen i §:n: ”Dock må för landet utsedd tax:s-komité äfven sammanträda i nära intill belägen stad” ; men der står icke, hvem som skall bestämma detta. Förmodligen måtte det vara Komgens Beftde, som skall bestämma äfven detta, som allt annat. På grund af dessa anmärkningar, anhåller jag om återremiss. Hr Hjärne: Jag anser mig böra yrka bifall till denna §. Den siste värde talaren har hufvudsakligen stödt sitt ogillande derpå, att tillämpningen af denna § skulle förorsaka allt för mycket besvär. Min öfvertygelse är deremot, att förhållandet blir alldeles motsatt. Ju flera tax:s-komitéer och följaktligen ju mindre distrikter för hvardera af dessa, desto mindre bör ock besväret blifva för tax:s-ledamöterna. Minskar man antalet tax:s-komitéer, så behöfves väl ett färre antal personer; men på samma gång inträffar ock, att detta mindre antal behöfver sä mycket längre tid för arbetets verkställande. Det är väl äfven obestridligt, att den kännedom, som ledamöterna uti en tax:s-komité böra hafva om hvar och en skattskyldigs enskilda förhållanden, är mer att påräkna inom ett mindre distrikt, än då de skola, så att säga, breda ut sin verksamhet öfver ett större. Framför allt anser jag orimligt att begära, att hvarje tax:s-distrikt skulle utgöras af ett härad eller fögderi, ty på så sätt skulle ju de flesta af ledamöterna komma att famla alldeles i mörkret, samt nödgas att sätta en blind tro till de uppgifter, som de erhålla till ledning för sina omdömen om ställningar och förhållanden. Det är dessutom medgifvet, att Komgens Bef:de eger, att i mån af förefallande behof minska eller utvidga distrikternas storlek. Församlingar och pastorater äro tagna till norm.
Dyagmnga Balken, p. 70;, 1099. Om Domare-magtens oberoende af den Epccutiva. p. 8z6. Om förändring af korum i Post-Rätts mäl. p. 8zy. Om förkortandet af den tid, efter hwilken bortreste Pttsoners hustrur mä i andre ägtenstap inga. p. 840. Om stadeständ af Åklagare, som ej med halft lxwis styrkt sitt käromål, p. 84Z. Om Gördsrättigheten ä Landet; med Bilagor, p. 844, 1448. Om Nabos och Widerboendes ratt till-lösen, p. 1085. Om straff för Swensta undersåtare, hwilka, utan Korum, gens tillstånd, söka eller antaga tjenst hos främmande Herrskap. p. 1089. Om stärpning i straffet för förfalskning afpublique Werks och enskilde Personers förbindelser och Asiignationer. p. roy?- Om förändring i 10. Cap. 21. §. Rätteg. Balken, i afseende pä tjufwars lagförandc. p. 1189. Om förpantnings.ratten. p. ny;. Lin Fullmagrigs eller Sysilomans sticklighet att wittna om hwad i sadan egcnstap blifwit honom anförtrodt. p. 1193. Om Böters förhöjande till ett emot waruprisen swaran» de belopp, p 1464. Om Doupptekningars granskande wid Harads. Rätterue; med Bilaga, p. 1467. Om stärpning i straffet för Skogs äwerkan; med Bilaga, p. 1612, 1988. Lagsamt Allmänna Lesrvävs» och cveconomiä» Utskotten; Betänkanden, Memorial och Protocolls» Utdrag:
För den förändring, som med inrättningen inträffat, sedan det förra kontraktet blifvit af föreståndaren uppsagdl att upphöra med slutet af sistlidne September månad och hvarefter endast rättare-skolan, som likväl alltid upptagit största personalen, blifvit bibehållen, kommer uti nästföljande berättelse att redovisas. 11 Bland välgörenhets-inrättningar inom Länet böra nämnas: l:o Hans Kongl. Höghet Prins Gustafs förening för vård af värnlösa och vanvårdade barn inom Länet, för hvilken stiftelses tillkomst är redovisadt uti sisla berättelsen. Föreningens fond utgjorde vid nämnde berättelses afgifvande 6,094 R:dr 22 sk. 2 rst. och uppgick vid bokslutet den 1 Augusti 1850 till 6,458 R:dr 40 sk. 6 rst. Banko. Vid sistnämnde års slut åtnjölo 11 barn skydd och underhåll af föreningen. 2:o Flybergska stiftelsen i Mariestad. Dess tillgångar utgöras af säteriet Trilleholm, hvilket är utarrenderadt och hvarför arrendet för närvarande utgör 100 tunnor spanmål, men enligt nyligen uppgjordt nytt arrende-kontrakt blifver betydligen ökadt. Med den inkomst, som sålunda erhålles, skola fattige barn, företrädesvis sådane, som äro både faderoch moderlösa, underhållas och uppfostras medelst utackordering till välkände fosterföräldrar å landet, eller ock undfå barnens mödrar, då de lefva, hjelp till deras uppfostran. År 1850 utgjorde de ordinarie underhållstagarne 20 st. 3:o Jacquette Du Rietz’ fattigförsörjning vid Lunds helsobrunn, stiftad af Öfverste Kammarjunkaren m. m. Grefve G. Piper, lill minne af bans aflidne hustru. Af denna stiftelse, som nyligen, genom dels försäljning och dels donation af bemälde Grefve, erhållit äganderätten till nämnde brunn, underhållas under brunnsdrickningen 34 personer. Inrättningens kontanta fond utgjorde vid slutet af räkenskapsåret 1850: 12,910 R:dr 13 sk. 8 rst. Banko. 4:o Mariestads sparbank, stiftad år 1821.
Någon verifikation för behörigheten af denna afskrifning eller anordning, med mer anett sekels häfd, har aldrig fordrats och lärer icke eller hädanefter blifva af nöden, så länge ingen fråga om afgiftens billiga förhöjande efter tidernas förändrade skick uppstått. Skollätarne hafva uli dessa Församlingar ingen löneundsättning från Kyrkorna. Orgelnisten har, allt sedan i^So, af hvardera Kyrkan åtnjutit 3o Daler, som, i följd af myntförändring, sedermera omförts till 5 Rdr, hvilk?, såsom ordinarie anordning, under tidernas lopp ständigt och oförändrad! afskrifvits lill i834>då beloppet, enligt sockenstämmobeslut, sorn vid det årets Räkningar är bilagdt, skäligen fördubblades. Någon närmare hestyrkning häraf lärer icke erfordras. Klockaren här har intet af Kyrkan. Orgeleller Belg tramparen har från fordna tider haft en ringa aflöning, sora, ehuru något förhöjd emot hvad den fordom var, dock icke lärer fordra någon annan debets-verifikation, om den så får kallas, än den, som finnes uti oumbärligheten för orgeln af en sådan person. Aflöningen till Barnmorskan har, likasom den till Professorn och Riddaren Liljevalch för Barnmorske-undervisningen, tillkommit uti sednare tider-. Församlingarne hördes och medgåfvo anslagen , bväka — 41S — deceftei beviljades och fastställdes af högsta makten, hvars beslut, såsom gene reit, icke lärer erfordras såsom verifikation för hvarje särskilt ii Vikas Räkenskap. Vi håfve nu underdånigst besvarat anmärkningarna, som troligen till större delen uteblifvit, om bland Revisorerne funnits någon med närmare kännedom om särskilta Institutioner i de så kallade konketierade Provinserna. Angående Räkenskaperna för Blentarps Kyrka. Såsom svar på Rikets Höglofl. Sländers Herrar Revisorers anmärkningar öfver Kvrkoräkenskaperna i Skåne m. m., få vi undertecknade, hvad angår Blentarps Kyrka, underdånigst anföra" a) Om innehållna, oförräntade större summor, utan angifven orsak.
Raab begärde votering. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan nu votering blifvit begärd, fråga oppstode om contrapropos., samt att H. Ex., då voteringen äskats af Frih. Raab, som yrkat instämmande i det beslut PresteSt. fattat, finge hemställa, om R. o. Ad. tilläte, att detta beslut blefve contrapropos. Ropades ja och nej. Frih. Cederström: Jag nödgas anhålla, att mitt förslag måtte få tagas till propos. och vi således komma att votera om contrapros. Jag kan ej medgifva, att denna rörelse skall grundas på assignationer å 20 r:dr, ställde på Banken, och vi således skola få ett nytt slag af sedelmynt vid sidan af Bankens sedlar. H. Ex. tillkännagaf, det han trott sig finna, att R. o. Ad. med öfvervägande ja besvarat den sednast framställde propos:n och således till contrapropos. antagit Frih. Raabs förslag, men hemställde, att, då nu Frih. Cederström begärt votering om contraproposm, R. o. Ad. måtte tillåta att, vid denna votering, ja-proposm blefve lydande å Frih. Raabs och contraproposm upptaga Frih. Cederströms förslag. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Det tyckes vara så delade tankar om sättet att komma till målet i detta hänseende, och jag får tillika bekänna att intet af de framställda redactionsforslagen kunnat tillfredsställa mig, så att jag måste begära Hrr Åkermans och Skogmans förslag till contrapropos. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han ej kunde uppfatta den nu af Hr Mannerskantz gjorda begäran annorlunda, än såsom ett yrkande om votering, hvadan 3:ne voteringar syntes böra äga rum, och den första voter.proposm borde innehålla, att om ja vunne, Frih. Raabs förslag blefve contrapropos., och om deremot nej vunne, genom särskild votering komme att afgöras, huruvida Frih.
December 1842 emottagen skuldsedel å 1232 R:dr 35 sk. 7 rst. riksgäldssedlar eller uppfylla sitt löfte enligt hans utgifna förbindelse af samma dag, anhållit om kallelse å Döling, uti påstående, det honom måtte åläggas genast till Levander antingen återställa ofvannämnda skuldsedel eller fullgöra sin utgifna förbindelse samt betala ränta, jemte ersättning för rättegångskostnaden och för den skada, han genom sin uraktlåtenhet förorsakat. I anledning häraf kallad, inställde sig Döling nästpåfoljde dagen den 28 Mars, då Levander företedde den åberopade, af Döling den 22 December 1842 utgifna handlingen, innehållande, ”att Döling emotlagit en revers af C. W. Avall å 1232 R:dr 35 sk. 7 rst. riksgäldssedlar och forbonde sig att derför lemna valuta inom trenne dagar i 270 buteljer likör, dem han skulle kontant försälja efter 1 R:dr 12. sk. riksgäldssedlar buteljen, och hvilket skulle vara fullgjordt om en månad derefter och 50 buteljer deraf till då instundande Trettondedag jul;” förklarande Döling, som erkände sin förbindelse, att han till annan person lemnat den deri omnämnda revers. Sedan ytterligare förhör i målet den 31 Mars samt den 1 och 5 April för sig gått, derunder Döling, jemte anförande af de omständigheter, som skola vållat hinder emot fullgörande af hans förbindelse, invändt, att målet icke tillhörde underdånig anmälan af klagandens nådansökning, genom utslag den 12 November, jemte utlåtande öfver anförda besvären i likhet med Högsta Domstolens beslut, förklarat Sig ej finna anledning att klaganden den sökta nåden förunna. Tillägg under tryckningen. 49 hörde Öfverslåthullare-einbetets handläggning, utan borde upplagas vid domstol, hvarest
Stam-jernbanorna. Se Jernviigs-stambanorna. Stamrotar och hjelprotar, om förändrad fördelning dem emellan af prestationerna till knektehållet. V. B. 549, 578, 608. A. 609. Stapelratt för staden Falkenberg, om beviljande af. V. B. 3. A. 175. E. 329. — Kungsbacka, om beviljande af. V. B. 3. A, 175. — Wadstena, om beviljande af. V. B. 3. A. 175. E. 329. Stapelstädernas jernvägar, om upphörande af tulltjenstemäns anställande vid, och deraf uppkommande besparings användande till arfvode åt vågbetjening för ökade'göromål. VIII. B. 368, 413. IX. A. 18. Statens egendomar, utarrenderade, om utarbetande till nästa Riksdag af förslag till föreskrifter i afseende å försäljning af. II. 156, 513. R.' 515. XI. B. 466, 467. Statistiskt embetsverk, om inrättande af. I. 179. R. 183. II. 689. R. 693. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 122. Statistiska upplysningar rörande åkerbruket, angående sådanas samlande genom Folkskole-lärare. I. 518- H. R. 43. Se vidare Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 19. Statsanslagen, om förändrad klassifikation af. I. R. 279. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 41. Stats-bidrag, för vägars anläggning och förbättring, hamnbyggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag m. fl. dylika arbets-företag, angående föreslagna.
R:dr. ö. Kub. f. k. R:dr. Ö. Knh. f. k. R: d r. Ö. R:dr. ö. T:pt 4,361,819 5,400 11 1,754,174 50 125,955 9 199,930 — 108,485 9 172,200 — 6,488,123 5,400 61 Skrifmaterialier och expenser Verk. \Nuvarande Tillökning deri 4 Ve‘-L, : 3,486 39 3,486 39 Skrifmaterialier och expenser, ved Expedition, Förslags-anslag. Från nuvarande anslaget . Tillökningen å 4:de nnfv.-oj «) Penningar: På de bestämda och j>å Reanslagen > . Indelta Spanmåltn ... Oindelta dito J , Til ' .t» Anni. S. Genom gjorda indragninårs Riks-Stat anslagna, Oinmed 979 Tunnor eller 6,167 2 R:dr per kub. fot, utgör | i * 41 Förslag till blifvande Riks -Stat. Indelta S p a n m å 1. Penninga r Räntor enligt markegån på forsla Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Riksmynt. S gMått. Varde å 2 R:dr kub. foteu. Mått. Värde Ib slagsvis 2 R:dr kub. fote rå B. Riksmynt. R:dr. ö. Il:dr. ö. Kub. f. k. R:dr. ö Kub. f. k. R:dr. ö. R:dr. ö. Bih. till R. St. Hör till StatsUtsk., år 1857, Uti. Tab. N:o 15. Extra Stats-reglerings-anslag för Försvars-Verket till lands. Stats-Utsk. föreslår. 1 Runt. A) Anslag för åren 1858, 1859 och 1860, att utgå med en J årligen. R:dr ö. Till anskaffande af 39 st.
Utan tvifvel blir följden densamma med tackjernstillverkarne inom bergslag, om man nu ger dem denna fördel. Anser man det vara rätt att efterskänka hälften inom landslag, dä borde icke efterskänkas mera än en fjerdedel inom bergslag. Anser man det åter billigt, att efterskänka ^ inom bergslag, så borde man efterskänka | inom landslag o. s. v. Samma grund bör alltid iakttagas. Här har blifvit yltradt af åtskilliga ledamöter, att hvarjehanda ersättningar och betydliga bidrag blifvit gifna ät landtbruket. Jag anser, att dessa undsättningar i penningar, eller huru de utgått, varit mycket riktigare än den ifrågavar. skattenedsättningen. Ty då man gaf denna undsättning, så gaf man den för att lindra. Man gaf åt än den ena än den andra, men man visste huru myckel man gaf. Här vill man nu göra det lika, som i grunden är olika, och man vet icke då huru mycket hvar och en får. Man har äfven sagt, att eftersom SlatsUtsk. visat benägenhet att erkänna Konungens rätt alt i delta fall gifva sin sanction, så borde R. o. Ad. meddela denna eftergift. Jag anser nödvändigt, att StatsUtsk. alltid iakttager hvad grundlagen bjuder, och för denna noggranhet är ingenting att tacka, än mindre något att skänka för. — Jag fortfar att vördsamt anhålla om äterremiss. Hr von Troil, Emil: Det må visserligen äga sin riktighet, att förlägenhet nu linnés bland ganska många af våra näringar. Denna har, i första band, sin upprinnelse från ett inländskt förhållande, som är penningestockens förminskning. Dess inverkan sträcker sig äfven till jernhandteringen, men denna har ett ännu vida större betryck, som härflyter från ett utländskt förhållande, som vållat minskad afsättning. På det hela taget, är jernhandteringen i närvar, stund utan tvifvel den minst fördelaktiga. Men denna jernhandtering sönderfaller i två delar, stångjernsoch tackjernslillverkningen.
Slutligen har blifvit yrkadt, att Städerne sjelfve, utan bidrag från Landet, borde utgöra sin skjuts, samt att Boställsliafvare och Nämndemän borde befrias från allt skjutsnings-besvär; men Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka någon annan förändring i afseende på Gästgifveri-skjutsens utgörande från Städerne, än sorn genom skjuts-entreprenader kan komma att ega rum, och får i afseende på den yrkade befrielsen från skjutsskyldighet för Boställen och Nämndemän, anföra, att, då Boställen redan äro enligt författningarne från skjutsnings-skyldighet befriade, och det skjutsnings-besvär, som åligger Nämndemän, hvilket, för de hemman de bebo, i allmänhet är inskränkt till reserv-skjuts, icke Besv. och Oecon. Utsk. icke synes, andra skjutsnings-skyldige hemman till ytterligare tunga, böra utan deras begifvande upphöra; så lära äfven dessa frågor förfalla. De öfrige uti det föregående icke upptagne eller besvarade anmäi kningarne, i fråga om Gästgifveri-skjutsen, röra egentligen Utskottets yttrande om de uti J\Ae eller sista punkten af det återremitterade Betänkandet sammanfattade Motioner, och komma dertill jemväl följande yrkanden: att, så vida ett maximum icke kunde fastställas, hvarutöfver en resande famille icke egde att fordra skjutshästar, åtminstone en progressiv förhöjning i skjutslegan för det, ett sådant maximum, sorn är föreslaget till 8 hästar, öfverskjutande häst-antalet, malte blifva stadgad; att allt enbetsåkande med Gästgifveri-skjuts måtte afskaffas, eller åtminstone i de directioner, der ångbåts och forvagns-inrättningar få en stadgad regulier gång, förbjudas; att en våg å hvarje station borde inrättas, för att derå väga resandes medhafvande saker, samt slutligen, att endast Statens Embetsman samt de, som färdas för kronans och det allmännas räkning, borde få färdas med Gästgifveri-skjuts; men finner Utskottet sig icke kunna afvika Bilt. till R. St.
Kostnaden härför vidkännas de sjelfve. e) »Åla utgifter, sorn karantäns-bevakningen medför, bekostas af allmän* rua medel. f) »Fartyg, som är lagdt under observations-karantän, må fossa sin last »och intaga laddning med iakttagande* af de försigtighetsmått, sorn af karantäns»kommisslonen föreskrifvas. g) »Tiden för karantänen beräknas till så många dagar, sorn fela i åtta »dagar från den tid, då beröring sednast ägt rum med ort, fartyg eller persen, »som kunnat vålla smitta. 6 Allm. Best.- och Ekon.-Utskotlets Betänkande, N:o 85. h) »Städer och kommuner må genom spärrning från sig afhålla personer, »sorn landvågen komma från smittad ort, dock endast under uttryckligt vilkor-, »att något hinder icke lägges i vägen för resandes framkomst, oell att de kom»muner, som äro spärrade, inrätta och underhålla tjenliga bostäder för dem, som »der vilja undergå karantän, samt att desse, på egen bekostnad, förses med nö»diga beqvämligheter och god kost. Utrymmet bör ock vära så tillräckligt, »att de, som genomgått hmgre eller kortare tid af karantänen, icke nödgas till »gemenskap med dem, som sednare ankomma. i) »Konungens Befallningshafvande åligger det att göra sig underrättad »om ändamålsenligheten af de karantäns-inrättningar, som af spärrad kommun »tillvägabringas, och att genast upphäfva spärrningen, derest icke desse anstal»ter befinnas i föreskrifvet skick; och skall, för nödig tillsyn i detta hänseende, »en särskild person för hvarje sådan inrättning af Konungens Befallningshaf»vande förordnas och af allmänna medel godtgöras.
Ur tjeustgörings-stånd; en mängd klargörings-arbeten återstodo; en stor de! inventarier m. m. fattades. Ur tjenstgörings-ståud, under reparation i docka. Master och bogspröt samt en större del inventarie-persediar fattades; likaså artilleri-uppbörden. Under nybyggnad. Ur tjeustgörings-stånd; skrofvet fordrade, med hänsyn till dess ålder, reparation. Fattades klargörings-arbeten och en del inredning; likaså en del inventarier och uppbördspersedlar. Under nybyggnad. Fattades alla skepps-inventarier samt bestyckning m. m. Ur tjeustgörings-stånd. Insatt i nya dockan för blifvande reparation; fattades en stor del af inventariér samt storoch fock-rnast m. m. I användbart stånd; skrofvet fordrade reparation. Ur tjenstgörings-stånd; fattades större delen af inredningen samt, med undanlag af master och bogspröt, alla rundhulten samt en del inventarie-persediar. Ur tjenstgörings-stånd; skrofvet fordiade förbyggnad, så vidt, efter blifvande undersökning, det kunde anses förtjena sådan. Bil. N:o 4 till Kongl. Majlis Nåd. Prop. 1853 om Slalsv. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 18 fj Kongl. Majds Nåd Prop. om Statsverket 1853. Fregatter. Desirée. Götheborg. Josephine. Eugenie. af Chapman. Norrköping. Euridice. Galathé. Korvetter. Jarramas. Najaden. Lagerbjelke. Svalan (af jern). Brigg. _ Nordenskjöld. Skonertar. Falk. Aktiv. L' Aigle. af Puke. Experiment. Ån g k or vett er. Gefle (300 h. kr.). Thor (200 h. kr.). Orädd (200 h. kr.) Sk ä rgå rds va pne t. 48 st. Bombkunonslupar, 13 st.
Utsk:s yttranden, ang:de dels de fattade besluten ifråga om väckta motioner om nu gällande Tull-taxas bibehållande utan förändring, dels förändrade tullsatser för åtskilliga artiklar i anledn. af tull-lindringärnes uphäfvande, Och dels de af Utsk. följde grunder för framställande af inbjudningar och voter:s-propos:r, lades lill handlingarne. Vidare förekommo de uti Utks:s mern. uptagne artiklar i följande ordning: l:o yigat, Bernsten, C or uller, ahla, Glasflusser, slipade, Perlemor. 470 Efter någon diskussion anlog Utsk:ns inbjudning, hvadan voter:sproposme N:ris 10 och 11 komme att förfalla. 8:o Brodermönster Inbjudningen antogs och votens-proposm N:o 12 förklarades hafva förfallit. 9:o Bränvin och Sprit R. o. Ad. antog inbjudningen och godkände hvad Utsk. i öfrigt rör:de denna artikel yttrat, hvadan voter:s-propos:ne N:ris 13 och 14 funnos hafva förfallit. 10:o Böcker, ll:o Kaffe, brändt, Cikorierat, och 12:o Canteller m. m. Utsk:s yttranden godkändes. 13:o Cautschuk och Gulla-Percha Den 17 Juli. 471 Inbjudningen antogs, och voler:s-propos:ne N:ris 15 och 16 förklarades hafva förfallit. 24:o Cider Inbjudningen antogs och voler:s-propos:n N:o 27 förklarades hafva förfallit. 15:0 Coiffyrer Efter någon diskussion och af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställd propos. till antagande af Utsk:s inbjudning, ropades ja och nej, hvarpå, sedan H. Ex. förklarat det han ansåg ja hafva varit öfvervägande, men en ledamot begärt votering, följande votenspropos. uplästes och godkändes. Den, som antager Bevilln,Utsk:s i mern.