Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En närmare undersökning torde likväl visa, att sanningen här, såsom ofta, ligger midt emellan båda ytterligheterne. En Capitalist t. ex. insätter hela sin teckningssumma i reda penningar, deraf | af Directionen utlånas emot inteckning och 5 procents ränta; och om nu Banken gifver 12 procents vinst på den så kallada rörliga insattsen, så åtnjuter han på den ena tredjedelen (t. ex. 1,000 R:dr R:dr 120: Vidare erhålles 5 § ränta å hypolheks-medlen (2,000) med , 100: Summa R:dr 220: eller 784 Rtdr för hvarje tusende, och ingen lärer således kunna påslå, att Capitalisten erhållit mera eller mindre än 7 ^dels procent för sine penningar. Om actietecknaren i stället lemnar faslighets-hypolhek till 3:dje man, sä erhåltes derföre penningar, och om dessa contanter i stället för sjelfva hvpotheket insättas i Banken, så erhåller han ju derföre serskildt ränta, ätt till denna 3:dje man betala; hans förhållande till Banken blir enahanda med Capitalistens, och då han, på omvägen, att i stället lemna fastighets-hypolhek till 3:dje man, hvarken vunnit eller förlorat en skilling, vet jag ej hvarföre han i ena fallet skall sägas åtnjuta 12 procent, men i andra fallet blott 7^ procent på sine penningar. Då nu Bankens grundfond till -|:delar skall utgöras af inteckningar, och den således måste utlåna hvad af denna del contant insattes, så kan anses, att jordegaren i sjelfva Banken lånar äfven sine |-:delar, insätter dessa åter i Banken och att räntan ömsesidigt qvittas. Mångå äro äfven de, som insatt hela teckningen i contant, och någon tid derefter i Banken söka Bih. till R, St.
Utan att ingå i undersökning, huruvida vårt försvar bör grundas på en betydande Sjöraagt, torde jag icke af någon sakkunnig blifva motsagd i det omdöme, att omtankan snarare och längre behöfver rigtas att förskaffa oss Skepp till våra Sjömän, än de sednare till våra Flottor, och ehuru de Sjömän, som egentligen erfordras till ÖrlogsFlottan, dertill särskilt bildas, är det icke tänkbart, att på Sveriges vidsträckta kuster Sjöfolk skulle saknas till den största Flotta, som vi möjligen kunde bygga och un-; derhålla. Om Utskottets Betänkande återremitteras, torde dessa Anmärkningar dervid få medföljs* - Den 21 Maji. 77 Herr äf Wingård, Johan, uppläste följande : Anförtrodd Styrelsen af en Province, i hvilken finnas de betydligaste Rikets Skogar, och der Trädvaruhandeln utgör ett vilkor för tusendetals Familjers bestånd, fordrar min pligt, att jag söker fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på vigten af förevarande ämne. Det är allmänt kändt, att i Skogstrakten finnes föga Åkerbruk; när härtill kommer, att Hemmansklyfningen der vanligtvis är drifven till den största höjd, så att från 20 tili 50 Hushåll, och äfven ej sällan derutöfver, finnas på ett Hemman , hvar skola dessa olyckliga varelser, som, i stöd af Författningar tillkommit, och som localen anvist blott ett enda Näringsfång, hämta sin föda och penningar till sina Skatters liqviderande, om detta dem fråntages? Ty att kunna afyttra så snart träns-; porterade varor, som Skogseffecter, då de äro belagde med en Exporttull från 25 till 75 procent af varans värde, jemte en mängd andra tryckande föreskrifter, gränsar tiil omöjlighet. Oeconomiteoch BesvärsUtskottet har uti premisserne af dess Betänkande upptagit alla de skäl, som kunna anföras för en friare Trädvaruhandel; jag tror mig derföre ej vidare böra upprepa dem ; men jag finner frågan dock icke vara bestämd i Resultatet. Jag gillar till alla delar, att saken öfverlemnas till Kgl.
St:r förunnade likväl beloppet af det begärda anslaget ej vara så fullständigt utredt, att de ville derå grunda någon anvisning, utan äskade en fullständigare utredning. Denna utredning är nu hvad som utgör föremålet för K. M:s vid denna Riksdag afgifne Nåd. Propos. Vid Ständernas pröfning af den förevar:de K. Propos:n, är det således icke fråga om att bedöma, huruvida förändring af salpeterhjelpens beräknande bör ega rum eller icke, ty denna fråga, såsom afseende författningarnes rätta tillämpning, tillhör K. M. att afgöra, utan frågan inskränker sig dertill, huruvida R. St:r, för tillvägabringande af den rättelse, K. M. funnit laglig, vilja anvisa medel för att ersätta de personer, hvilka eljest genom förändringens införande komme att lida förlust. Det är klart, att då Kronan öfverlåtit sina indeldta räntor till inrättningar och löntagare, hafva dessa räntor blifvit öfverlåtna med samma rätt, hvarmed de af Kronan innehades, och häraf följer påtagligen, att om dessa räntor till någon del och under någon tid blifvit oriktigt beräknade, Kronan icke har någon af sjelfva uplåtelsen härflytande skyldighet att ersätta dem, som erhållit räntorna, för den minskning i dessas belopp, som blefve en följd af en författningsenlig rättelse af det oriktiga beräkningssättet. Således skulle icke en gång tjenstemännen, på grund af räntornas öfverlåtelse, vara i detta fall till någon ersättning berättigade. Men denna deras rättighet har, på sätt jag förut nämnt och flere andre talare visat, upkommit derigenom, att, för någon tid sedan, tjenstemännens löner blifvit reglerade och i denna reglering till vissa belopp bestämda. De indeldta räntorna hafva dervid blifvit beräknade till de belopp, hvartill desamma, efter då följde grunder, utginge och lönefyllnaderne derefter lämpade. Uppå detta förhållande stödjer sig således tjenstemännens rättmätiga anspråk på ersättning för den minskning i påräknad indeldt lön, som upkommer af salpeterhjelpens ändrade beräkningssätt.
T följd af erhållne Remisser från Samtlige Riks*Stånden har Förstärkta Stats-Ut - Stats-Utskottets Betunkcaiäen. 563 skottet, likmätigt Grund-Lagarnes föreskrift, till afgörande företagit de frågor, dels i afseende på en förnyad BevillningsFörordning, dels rörande den föreslagna ChartseSigiliatse Förordningen,hvaruti RiksStånden stadnatiolika beslut, samt verkställt votering öfver följande föreslagne och af Riks-htånden gillade Propositioner. /.sta Voteringen Den som bifaller, att för Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och Näringsfång egenteligen äro riktade på inhemska Producter, deras tillverkning och afsättning, bestämmes den minsta afgiften, i Stockholm och Götheborg till 10 Rrdr i Städerne af irsta Classen to 2:dra D:o S 3:dje Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer den af Bevillnings-Utskottet uteslutna Classification, i förra författningen, af Bryggarej Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och Närings - 564 Stats-Utskottels Betänkanden. fäng egentligen äro riktade på inhemska producter, deras tillverkning oell afsättning inom hvarje Class af Städerne att åter upptagas. Dessa Propositioner hafva blifvit besvarade med 57 Ja och 62 Nej, och som Nej altså vunnit är följaktligen bifallet Högvördige Preste-Ståndets tanka om återupptagande af den uteslutne, hittills gällande, Classificationen. 2: dr a Voteringen.
St:r vid nästa Riksdag, att, efter då varande förhållanden, härom besluta. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss på Utskottets Betänkande N:o 383, angående sättet för upptagandet af det Lån, R. St:r, genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 382, beslutat. Då Utskottet nu går, att besvara de anmärkningar, som inom Höglofl. Ridd. och Adeln, Vällofl. BorgareStändctj samt Hederv. BondeSlandet emot förrberörde, af Högv. PrästeStändet den ni denna månad bifallne, Betänkande afgifvits; får Utskottet, till följd af 5o6 Stats-TJtskottets dess derom gjorda anmälan i Utlåtandet N:ö 410 och den ordning, hvaruti ämnena i Betänkandet N:o 383 förekomma, först afgifva yttrande öfver (len hos Ridd. och Adeln> vid förehafvande!: af Utlåtandet N:o 38a; af Hr Hjerta, Gustafgjorda, af en annan Ledamot understödde framställning: att R:g:s-Contoirets Fullmägtige icke borde få med denna Upp-och Utlåningsrörelse sig befatta, så yida jcke realisationen sanctioneras, utan i annat fall fråga derom icke komma att äga rum; hvilken mening äfven delats inom BondeStåndet af en Ledamot, som yrkat att realisationens verkställande bordt såsom vilkor för lånets upptagande antagas. Ibland de skäl, som föranledt Utskottet tillstyrka It. St:r det ifrågavarande Lånets upptagande, har, såsom af prsemisserne till det återremitterade Betänkandet synes, jemväl den omständighet ingått, att en sådan åtgärd skujle j sin mohn bidraga till undanrödjandet af de olägen heter, sorn vanligen åtfölja öfvergången från ett myntförhållande till ett annat, äfvensom gifya styrka åt Bankens Silfverfond till realisationens fortskyndande. Och då förslaget om lånets upptagande, fastän dess hufvudsakliga syftemål är att bereda understöd åt gäldbundne jordägare, således skedt jemväl under förutsättning, att R.
Uppställningen är synnerligen Plättar. praktisk, särskildt därför att husmodren Ofverviniringskaster, hvaruti åskilliga hvarje dag med lätthet kan kontrollera i krukor stående växter förvaras för F r e d a g: Fläskkotlett med förlorade sin kassas ställning. D e upptagna rubriatt frostfritt öfvervintra, öppnas vid inäggkerna äro ock mycket fullständiga. Husträffande blidväder, hvarvid växterna Vinsoppa. hållsbokens värde förhöjes än mera gebefrias från ruttnade eller gula blad. L ö r d a g: Stekt hafstunga. nom en klar och tydlig öfversikt öfver Puré på bruna bönor. Ympkvistar aftagas och nedläggas i de nya måtten och vikterna. snö för att sålunda förvaras tills tiden Recept. är inne att verkställa ympning. Puré på bruna bönor (såsom Sallat och trädgårdskrasse sås i med soppa). För 5 personer. Två hektojord fyllda lådor och ställas i köket elgram goda bruna bönor kokas som D r y c k e r. ler annat varmt rum. vanligt jämte en morot och en rödlök, Diverse arbeten. Trädgårdsredskap Nyårsglögg. (2 kvarter) bränni hvilken man instuckit två kryddnejvin, 170 gr. (40 ort) socker, några nejtillverkas, anskaffas eller repareras, frön likor, till dess att alltsammans väl likor och kardemummor, en bit ingerengöras, spalierträd m. m. dylikt täcmosat sig. Däi på drifvas bönorna gekas, löf, dyjord etc. sammanföres till fära och ett par bitar pomeransskal nom silen, spädas med buljong till lasättas i en panna med locket på öfver komposter, sand till gångarne hemkö- gom tjocklek, hvarefter alltsammans res m. m. E. L. lindrig eld att upphettas. Då drycken uppkokas. Purén bör hafva en vacker är varm, aftages den och omblandas rödbrun, färg; serveras med rostadt bröd samt upphälles i en skål, icke krydL ä k a r e r å d. i croutons eller skifvor. dorna, påtändes och serveras brinnande. Temjölk. För 5 personer.
M. att åtgärder måtte vidtagas till befordrande af skiftesärendens skyndsammare afgörande i Högsta Domstolen; N:o 21, i anledn. af väckta frågor om förändring af gällande stadganden ang:de skyldighet att bygga och underhålla prestgård, tingshus och häradsfängelse; Allmänna Besv.- och Ekon.-Utskottet: IN:o lil, i anledn. af väckt motion om reorganisation af Bergs-colhm; N:o 112, i anledn. af återremiss af Ulsk:s utlåt. N:o97;samt N:o 113, i anledn. at återremiss utaf utlåt. N:o 103. 360 Den 5 Juli e. m. Slutligen anmäldes och lades på bordet 2:ne från Riddh.Utsk. inkomnc mern. V ö rd s a m t Memorial: Uti ett till H. R. o. Ad:s prot. d. 29 sisth Mars afgifvit anförande, har Hr Aminoff, Joh. Fredr, föreslagil, att då R. o. Ad., vid val till Ståndets Fullm. uti Banken och Riksg:s-kont. samt tili Ledamöter uti Ridd.Direktm, jemväl utser Suppleanter till halfva antalet mot de ordinarie Ledamöterna, R. o. Ad. nu och framdeles äfven må välja irenne Suppleanter för hvarje Revision öfver Stats, Banko och Riksgis-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, för att vid inträffande ledighet af någon ordinarie ledamot, ingå i Revisionen, i den ordning, de erhållit röster; och att följaktligen lliddh.- Direktms rätt att tillsätta Revisorer uti nämnde Revisioner ej må inträda förr, än alla Suppleanterna ingått såsom ordinarie ledamöter och ledighet derefter yppat sig; och har 11. R. o. Ad., genom utdr. af dess prot. för d. 2. sisth April, som d. 17 i samma månad kommit Riddh.Utsk. tillhanda, behagat att samma motion, jemte de, i anledn. deraf, utaf Hr von Hartmansdorff, Aug., Gr. Lagerbjelke, Gustaf, Frih.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion har Grefve v. Platen, B., anfört, att sällan någon Svensk med mera ihärdighet och större framgång arbetat sig fram på den mödosamma vägen till det mål, han eftersträfvat, än Målaren Marcus Larsson. Hans förtjenster voro äfven erkände så väl i andra länder, der konsten hunnit en hög grad af utveckling, som i vårt eget land, hvarest hans utställda taflor visat till hvilken ståndpunkt han genom sina bemödanden redan kunnat höja sig och under fortsatta bemödanden skulle ytterligare kunna hinna. Och då nu Larsson, som icke utan stora uppoffringar hunnit detta mål, önskade att det största af hans utförda arbeten måtte få ett rum i den byggnad, som för konstalster af alla slag blifvit afsedd, föreslog motionären, att detsamma måtte inköpas för Musei räkning och att för sådant ändamål ett lör - Stals-Utshollels Utlåtande M 148. (Fortsättn.) 43 slags-anslag af 10,000 R:dr Banko ställdes till Kongl. Maj:ts förfogande, för att, sedan vilkoren för köpet genom vederbörande blifvit uppgjorda, i man af behof användas och med en tredjedel om året utgå. Det af Målaren Larsson utförda större arbete, hvarom nu är fråga, har så väl inom vårt eget land som i utlandet blifvit erkändt alt ega ett högt konstvärde, och det rykte, som konstnären derigenom förvärfvat sig, bar onekligen bidragit ali hedra det Svenska namnet och öka dess anseende. Det är ock kändt, att den utmärkte konstnären, efter oaflätliga sträfvanden och ansträngningar samt med den mest brinnande håg för sin konst, från en ringa samhällsställning lyckats höja sig lill den ståndpunkt, han nu innehar. Under sådana förhållanden måste det anses vara ej mindre en förtjent uppmuntran för konstnären, än äfven af vigt för den inhemska konslbildningens befrämjande, alt Staten genom arbetets inlösande tillegnar sig detsamma och på samma gång bereder konstnären lättadl tillfälle att vidare utbilda de rika anlag för konsten, hvarmed han af naturen blifvit utrustad.
bandoch platt-, under | tums tjocklelk, bultoch gallersamt sänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkantaf | tum och derunder, skäroch klippjern, saltpanneplåtar | tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver . plåtar: oförtente, under | tum tjocka fortente jerntråd . spik af 2 tums längd och deröfver all annan spik, samt allt mänufacturoch handtverks,smide, ej specificeradt: opoleradt poleradt Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt , Kakel, alla slag Kalk, bränd Kardor och kardläder Qvantitet för lullheräkningen. Införselstull. Banko. B.dr sk. r.st J 1 skepp:d 7 \ stäp. v. j V 1 skepp:d ) ( stäp. v. jj 4 3 24 — P 1 skepptd 7 1 stäp. v. £ 5 f 1 skepp:d 7 T stäp. v. k £ 1 skepp:d 7 \ stäp. v. j 1 skålp. 8, 5 24 4 (i f t skepp:d 7 \ stäp. v. f 7 24 — 1 skålp. 1 skålp. 12 18 ^_, f t skepp:d | l stäp., v. 2 1 skålp. —.— 1 — 1 läst 40 — 1 skålp.. 4 Jerntråd; se Jern, smidt eller valsadt. Jordfrugter; se ['rugter. Juller; se lindar oell skinn. Jast, komprimerad; se Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i införselstanfen upptagna bestämmelser. Kalkoner, slagtade; se Kött. Kammarduk; se Väfnader. Kanoner; se Jern. Karduan ; se Hudar och skära. 1 16 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko.
Utslct svarar, att, »då Utsk:t är öfvertvgadt att K. M., utan någon från R. St:r derom framställd begäran, vidtager nödiga åtgärder för tillvägabringande af ifrågav:de undersökning, om och när densamma anses af behofvet påkallad, torde ifråga v:de motion lemnäs utan afseende.» Utan att på något sätt vilja vara närgången mot K. M:s rätt att låta verkställa undersökningen, vill jag fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att när K. M. föreslog anslag till en sammanhindningsbana genom Stockholm, var Utsk:t icke så artigt som nu, utan afslog don nåd. framställningen. Nu vill man åter att K. M. skall taga initiativet. Jag kail dessutom icke gilla den satsen, att man, för det ett förslag utgått från en enskild motionär, alltid skall afslå det. Jag yrkar således bifall till Hr Witts förslag, och mig tyckes, att då vi i dag beviljat så många millioner, vi såsom dessert kunde gifva denna lilla summa. Frih. af Ugglas: Jag är fullt och fast öfvertvgad, att när K. M. pröfvar en förbindelse mellan Carlskrona och södra stambanan nödvändig, K. M. nog finner utväg att låta verkställa ifrågavule undersökning. Ar det åter endast fråga att för enskilt gagn sammanbinda staden med södra stambanan, synes mig billigt, att de, som skola skörda gagnet, äfven låta verk ställa undersökningen. Jag anser det vara en grundsats att R. St:r icke bevilja särskildt anslag för att låta anställa undersökning i och för enskildta jernvägsföretag, och då K. M., om K. M. anser så nödigt, nog låter verkställa undersökningen, utan någon R. Stms anmaning, anhåller jag om bifall lill Stals-Utsk:ts framställning i denna punkt. Häri instämde Ilr von Troil. Gr. Mörner: Då jag icke länn den dessert, Hr von Knorring bjöd på, synnerligt appetitlig, begärde jag ordet, men då Frih. af Ugglas redan besparat mig besväret att visa den tillbaka, alstår jag och förenar mig med Frih. af Ugglas. 316 Den 12 Maj e. m. Hr von Knorring:
2 Som Bonde-Ståndet ansett, att, i stället förorden: ”ej må brännvinspanna förfärdigas af större rymd än 9° kannors/' borde inflyta ; ”ej må brännvins-panna föt färdigas af större rymd, än som i denna Författning blifvit tillåten;” och en sådan förändring synes tjenlig, så få Utskotten till öfriga Riks - Bevilln.-, Bagoch Oec.-Utsk. Mern. N:o 27. a3 Ståndens pröfning öfverlemna, om densamma icke må blifva godkänd. 3 Art. 5 §. Preste-StAndet har gillat denna §., sådan den i Betänkandet N:o 16 blifvit framställd, med undantag af det i 2:dra Morn. efter orden: ’’till och med halsen” föreslagna tillägg, hvilket Ståndet gifvit följande ordalydelse : ”Så dana hattar , pä hvilka i fyllnings-lucka är anhragt, skola\ uppmätas till luckans nedersta kant, och hvad hatten sålunda befinnes nedanföre denna kant innehålla sammanslås med sjelfva brännvins-pannans kannerymd , efter afdrag likväl af kokrummet. Der ifyllrungs-rör är anbragt på hatten eller pannan , skall hatten uppmätas till den i hatten befintliga nedra kanten af det rör, som är bestämdt att afleda brännvins-ångan till afkylnings-r edskapen, och hvad hatten sålunda befinnes innehålla, sammanslås med sjelfva brännvins-pannans kannerymd, likväl med afdrag af kokrummet. Borgare - Ståndet har godkänt redaclionen efter Utlåtandet N:a 16; (pag, 18 och 19) och Bonde-Ståndet har, med antagande af ofvannämnda, inom Preste-Ståndet gjorda förändring vidhållit sitt förra beslut, det dr: gillat redactionen vid6, s4 Bcvilln.-j Bagoch Oec.-Ulsk. Mein.
Ankar Smidett. Beckbruk. Bergsmansbarn rat. Berlinerblått Fabriker. Bläckoch Plåtbamrar\ Bly hvins Fabriker. Buldansoch SegeldnksFabriker. Cattuns Tryckerier. bkim-ig tili Riis. Sr, Frel, $äm\ fao 44 Bevillning*'Utskottets Betänkanden* Cobolts Verb. Degel Fabr ber. Florsoch LinneFabrlh. GevtirsFaciorier. Glasbruk. Kalkugnar. Knipoch Spikh ammar Stockar Kopparhamrar, j Kopparverk , som smilia eller valsa Koppar. KoppnrVulsvcrk, j KorlFubrikcr, af hvilka dessutom betalas i stämpel-afgift för hvarje tillverkad Kortlek, två skill.; kommande med stamplingen eich controilcti deröfver att förhållas, enligt särskilde föreskrifter. Krutbruk. Af desse Utgå dessutom Sex skill in» gar för hvarje tillverkad Centner Krut, enligt Attest från K. KrigsCollegium. Läder garfver i er - Masugnar , så vida de ej ingått i värdet af Jen Egendom de tillhöra. Messingsbruk. Oljeslagerier. Pappersbruk» I3 or cell ain sbruk. Puderoch StiirkeheBruk. Repsl agerier. RödfärgsSvafveloch Victriol Pruk. Dessutom erlägges af Dylta Bruk: för hvarje Skeppund Svafvel 36 sk. dito dito Victriol 8 — för hvarje Tunna .Rödfärg 3 — SahRaffinerings Lruk. BevillningsUtskotttts Betänk,måen. 6$ * SillSaherier och Tron ’ åkerier^ i hvilka någon rörelse drifves. Sk edva Hens Fabrik er. Sockerbruk. Stälugnar. Stångjernsbruk. Såpbruk. Turk jerns , Jiltenoell Reverbér^tigntlr. Tegelbruk 'TobaksFabriker och Sniisqvarnär. Tobaks, och. Pipbruk. Vi c triolo Ij e Fabri k er.
Hans ögon hade fått ett vredgadt uttryck. Han tyckte icke om, att han blifvit så starkt gripen af något som var beräknadt. »Ja, ni skall inte slå ihjäl mig för det», sade hon leende. »Ni kan väl förstå, att vi konstnärer inte så der kunna uppröras hvar gång vi önska uppröra andra, — då skulle det ju snart inte vara en blodsdroppe i oss längre. — Det vore, som om en doktor skulle gå och sörja öfver hvar patient, som dog. Katten skulle vara doktor på sådana vilkor! Nej men, ser ni, vi veta hur man känner det!» Hon slog sig med handen på bröstet. »Vi ha upplefvat det allt sammans — åtminstone i fantasien, och när man så har instrumentet i ordning, är det så tillfredsställande att se hur det verkar på andra. Hon skrattade och gnuggade sig i händerna. »Och ni sjelf är iskall?» frågade Tofte, fortfarande med samma vreda blick. »Ja — kall som champagnen här! — Det är vin ändå!» sade hon och tömde ett nytt glas. Det dröjde icke länge, förr än hon sjöng igen, det ena stycket efter det andra. Tofte tyckte beständigt, att det sista hon sjöng var det bästa. Antingen det var glädje eller sorg, patos eller skämt hon uttryckte, fann hon det lika säkert och träffande, blott det fans dramatiskt lif deri. Visor sjöng hon icke gerna och gjorde det tråkigt. »Usch, dessa nordiska sorgeqväden, som alla gå i a-moll», sade hon och började jama som en katt. »Skall det vara rörande? Längre fram på qvällen spelade herr Kuhn upp till dans, och man dansade af alla krafter. Julia dansade med passion och var glad och frimodig mot alla. Hon hade ett sätt att genast blifva förtrolig med folk och dock låta dem känna, att de måste hålla sig på ett oändligt afstånd från henne, som fängslade och förvirrade herrarne. De svärmade som myggor kring ljuset och trodde sig vara i den största lycksalighet, tills ett ord eller en blick af henne var som ett slag med handen, som kom dem att falla vanmäktiga ned. Icke förrän sent på qvällen gingo Toftes hem.
Utlåtande, i anledning af en, med stöd af 56 Riksdags-Ordningen, vackt motion oni ersättning lill 3:ne församlingar inom Linköpings Stift, för utgifven så kallad skolmästare-skäppa till Rector och Collega Scholm i Westervik. (U. A.) Sedan, i anledning af Kongl. Majrts derom aflåtna Nådiga Proposition» Rikets Ständer vid innevarande Riksdag bifallit, att, istället för den såkallade skolmästare-skäppan från Lolla, Gamleby och Törnesfalla församlingar uti Linköpings Stift, till Rector och Collega Scholae i Westervik, ett motsvarande anslag till desse lärares aflöning finge utgå af Kronans behållna tionde-spanmål; men deremot afslagit en af Grefve Wrangel väckt motion om retroactiv ersättning lill vederbörande hemmansegare för hvad de, sedan år i835, origtigt utbetalt i dylik afgift, hvilken vore densamma, sorn under namn af djekne-penningar varit påbjuden och berörde år afskaffades; så har, inom Bonde-Ståndet, ortens Riksdags-fullmägtig Per Bengtsson från Calmare län, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, nu väckt motion i enahanda syftning, och yrkat restitution af tio års så beskaffad afgift. Då frågor af natur som denna icke utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning, ulan böra bebandlas i dm ordning, förfaltningarne i thy fall stadga, tillstyrker Utskottet, att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slockholm d. 19 December 184.4- i&hang tilt (£: St. 4 Sand. t Afä.. 33 /Täft. STOCKHOLM, Lundberg SC Comp. 1S4S. Ståts-Utskottets Memorialj N'.o i33. i N:o 133. Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Jan. i845, kl. n f. m.