Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottet har endast föreslagit, att, då, med Kongl. Maj: t g Nådigste bifall, en ny methode till en Riks. Hufvud-Böks författande blifvit af Stats-Contoiret föreslagen, RiksHufvud-Böcker efter bida rnethoderne matte uppgöras, för att sedermera jämnföras siris emellan, till utrönande af hvardera? art och beskaffenhet, samt hvilkendera, sora säkrast och närmast leder till det af Riksens Ständer åsyftade ändamålet 3 och Stats-Utskottet är öfvertygadt derom, att detta är den enda tjenlica och säkra utvägen, att omsider fa ett Riks-Boksut, svarande emot Riksens Höglofl. Ständers önskan. För Sta*s-Utskottet har det icke varit möjligt, att k ginna hedomma Resultat, rne af den eria eller andra niet hoden, eiler hvilken sorn bör äga företrädet, då icke någon Riks-Bok efter någondera tnethoden ännu är färdig. Riksens Höglofl. Ständer hafva väl gillat den utaf Herr Stats-CommisSarien Widegren uppgifne methode; men det är likväl icke utaf sjelfva rriethoden, utan af en efter samma methode färdig, gjord Bok, sorn arbetéts halt och värde måste Stuts-Utskottets Betänkanden. 1771 bestämmas; och det är först då, när järmiförelse emellan dem b gee kan ske, som det kommer stt visa sig, i hvad mer eller mindre mohn den ena merhoderi . kan aga företräde framför den andra, samt i verkställigheten finnas duglig eller användbar. Hetta allt underställes vördsamt Riksens Höglofl. Ständers eget kännagifvande, att Utskottets Betänkande blifvit bifallit af-Högloft. Ridder k.tpet och Antin den 5 samt Vällofl. Borgare-S; ande t den. 3 dennes, Seckholm den ta Junii 1818.
Han skall då stå sig mycket slätt äfven vid ganska enkla fall. På samma sätt kan hvarje rökare berätta, att han i mörkret har mycket svårt att afgöra värdet af en cigarr, ja, att han oupphörligt råkar i ovisshet om, huruvida cigarren slocknat eller icke. Det är nämligen så med våra fem sinnen, att de oaktadt all sin fulländning reda sig ganska klent, om de skola hvart för sig arbeta på egen hand. Vid afprofvandet af en vinsort eller en cigarr är väl smaksinnet det egentligen åtgörande, men det känner ett oafvisligt behof af, att synsinnet hjälper till, stadgar och stadfäster omdömet; det är sålunda icke blott inför våra domstolar, som det kräfves minst två vittnens utsago, för att en sak skall anses verkligt bevisad. Tänka vi närmare efter, hafva vi i själfva verket dagligen och stundligen erfarenhet af våra fem sinnens ständiga samarbete. Ni står t. ex. framför ett bord och gör den reflexionen, att dess HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 8. Ida? utgifvare: Iduns yta är ovanligt glatt. Utan att ni tänker därpå, far ni med handen hastigt öfver bordytan. Hvarför? Jo, synsinnct ville hafva sitt omdöme bekräftadt af känselsinnct. Mera än vi tro, samarbeta ögon och öron, då vi i samtal meddela oss med hvarandra. Det är för örat till ofantlig hjälp, att dess arbete undcrstödjes af ögat, som följer den talandes hela minspel, framför allt hans mun och läppar. Man har svårare att förstå en talande, som står bortvänd, icke blott därför att man hör sämre. Bokstaflig sanning, men ingen tom fras är det, då våra författare i lifliga oeh må- lande skildringar kunna låta de lyssnande » hänga vid den talandes mun », såsom vi ju alla från Tegnérs » Gerda » minnas: huru bergets hedna tärna mången stilla aftonstund hängde vid den vises mun, som vid himlen hänger Nordens stjärna. Och det må ju också vara tillåtet att påminna om den danske författaren Chr.
St. ansågo derföre nödvändigt, att någon större bestämdhet skulle äga rum, och trodde sig finna den i utsättandet af det bestämda qvantum silfver, den r:dr borde innehålla, hvarå sedeln vore ställd; och jag tillstår, att jag, såsom ledamot i BancoUtsk., var författare till redaetionen af den föreskrift, som, efter att hafva vunnit Ständernas bifall, i sådant ändamål infördes i bancoreglementet. När vi nu utsatte silfverqvantiteten efter myntfoten oell icke efter möjliga remedia, saknades ej heller auetoriteter, hvilka jag ber att få åberopa. I andra länder, hvarest man, lika som hos oss, tid efter annan försämrat myntet, hafva vi sett, att i sednare tider det ansetts såsom vigtigt att på sjelfva metallmyntet uttrycka dess halt i vigt och finhet. I Preussen, Sachsen, Österrike, Ryssland och flera andra länder, som jag ej närmare känner, är sålunda myntets vigt och finhet bestämdt uttryckt efter myntfoten, och man har ej gjort afseende på remedium, ehuru hvar man känner, alt remedium måste finnas, och man misstar sig mycket, om man tror, att myntet bör slås så dåligt, som myntordningen högst tillåter; man bör deremot söka att hinna myntfoten så nära som möjligt. Men detta gäller icke endast i afseende på sjelfva myntet; detsamma har jemväl i sednare tider i afseende på sedelmyntet blifvit iakttaget i de länder, som varit mest angelägna att försäkra sitt sedelmynts credit. År 1819 gick i Engelska parlamentet en bill igenom, rör:de alldeles samma åtgärd 3s6 D c u 20 Juni. för Engelska banken som den, vi nu förehafva för vår bank, nemi. återtagandet af dess metalliska liqvider, och uppå framställning af billens författare, Sir Robert Peel, understödd af de utmärktaste talare af båda partierna, stadgades till fullkomnande af sedelmyntssystemet Bankens skyldighet att inlösa sina sedlar efter 3 £ 17 sh. io-J d. per uns guld.
Jag för min del tror det wara öfwerflödigt, emedan jag tror, atl Banquens säkerhet ökas ju mer han af fina sedlar kan indraga, och att, vin an innan nästa Riksdag fem är skulle förlöpa, sä wida allt annat hwad allmänna hushållningen beträffar gär wäl. ingen särdeles olycka är akt befara, om ej förr an dä det allmänna rörelse-capikalet skulle utwidgas. I anledning af detza anmärkningar, anhäller jag hos Herr Landt - Marstalken och Ridderstapet och Adeln om proposition till aterremitz af Högsofl. Banco-lltstotteks Memorial. Friherre Ltael von kkollstem, Lor6trl,ust. viZ, uplaste föllande: Wördsamt Memorial! Sedan Hövlofl. Banco-Utstoltet nu mera inkommit med fikt betänkande rörande Discont-inrättningen i Riket, fär jag wid det yttrande, som blifwit gjordt wid mitt memorial i detta ärende, söl, jande anmärka. Utstottet upgifwer, att andamälet med Discont-inräktningen, som daterar fig frän 1773; 88 Den 6 Ittlii. ftjedt i den »välgörande afsigt att uplislva närin» gar, samt förekomma ett ffadeligt ocker; widare medgifwcs, att Disconterne utsträcka sin rörelse öfwer det i början päräknade capital wart emot föreskrifwit Reglemente, ytterligare, » t mitzbruk och olägenheter upkommit genom den öswerdrifna pappersnu-nkmasian, h,vars hämmande skulle möta swärigheter, same anser de fördelar denna »vidsträckta rörelse medför för det allmänna, öfwerwäga vlägenheierne af.en toral indragning, som kunde blifwa wädelig. Dock finner
Utskottet tillstyrkte nemligen, att indragning af Krigs-Hofrätten, Wermlands Fältjägare-regemente, Lifbevärings-regementet, Hallands beväringsbefål, Kommendants-beställningarne i en del släder och en General-befälhafvare, borde ega rum, men att, då dessa indragningar voro beroende af Kongl. Maj:ts bifall, underdånig framställning derom borde göras, och att emedlertid staterna skulle blifva oförändrade. I utlåtande om regleringen af 2:dra Hufvudtiteln tillstyrkte väl samma Stats-Utskott, utan förbehåll af Kongl. Majrts sanktion, uteslutande ur Riks-staten af det för Numer-lotteriets utgifter uppförda anslag, men, i följd af anmärkningar dervid inom Riks-stånden, blef Utskottet seder-t mera föranlåtet yttra, att enär Numer-lotteriet kunde betraktas såsom en allmän inrättning, hvilken förvaltades af en utaf Kongl. Maj:t förordnad Direktion, så erfordrades till dess upphörande Kongl. Majrts nådiga medgifvande. Äfven vid sistförflutne riksdag hade Stats-Utskottet i Irsta punkten af dess Utlåtande om Riks-statens 4:de Hufvud Litel, äfvensom i Utlåtande angående ifrågasatt indragning af Wermlands Fältjägare-regemente, erkänt, att Kongl. Majrts bifall erfordrades till sådana förändringar inom Armeen, sorn voro af stats-anslag beroende. Den åsigt, som Stats-Utskottet i ofvanberörde frågor uttalat rörande formen för behandlingen deraf, hade ock blifvit af Rikets Ständer godkänd. I 72 § (75 §?) Riksdags-ordningen vore vid den allmänna bestämmelsen angående mål, deri tre Stånds mening, jemte Konungens samtycke, skulle gälla såsom beslut, undantag gjordt för de mål, hvarom i Regerings-formens 69 § vore förordnadt, nemligen de Stals-Utskottets tillstyrkanden, som rörde Statens reglerande.
Vid sålunda upplysta och vitsordade förhållanden, hafva Rikets Ständer väl funnit det vara ändamålsenligt och af vigt, alt åtgärder vidtagas för bildande af säker och beqväm hamn vid den ort, hvarom fråga är; men då Rikets Ständer likväl ansett Statens medverkan för della ändamål icke böra utsträckas så långt, som Vägoch Vattenbyggnads-styrelsen föreslagit, hafva Rikets Ständer endast på det sätt bifallit den gjorda framställningen, att Rikets Ständer för uppförande af den ifrågaställa hamnbyggnaden beviljat Haparanda stad ett lån å 54,000 R:dr Runt, alt under vanliga vilkor frän Riksgälds-kontoret utgå. D) Kanaloch Slussverksanläggnwgar och andra vattenkommunikationer. Sedan Rikets Ständer dels vid 1840 och 1841 års riksdag till upprensning af Botlneån och Ronneby köpings redd beviljat köpingens innevånare eli län å 10,000 R:dr Banko, hvilket dock förblef obegagnadt, dels, på förnyad framställning vid 1844 och 1845 års riksdag, förklarat, att det anvisade lånebeloppet skulle anses reserveradt och få lill det afsedda ändamålet användas, men icke heller det sålunda medgifna understödet kunnat af kommunen, i anseende till de dervid fästade vilkor, mottagas, har, vid innevarande riksdag, blifvit hos Rikets Ständer hemställd), att för byggande af en vågbrytare vid Rottneåns utlopp och uppmuddring af samma å, Rikets Ständer mätte bevilja Ronneby köpings innevånare eli anslag för en gång, utan ålerbelalningsskyldighet å Expeditions-Utskottets Förs/ny till underd.
Jemte herr limströms berörde motion har Utskottet fått mottaga åtskilliga handlingar, hvaraf, bland annat, inhämtats: alt redan under loppet af år 1843 Sölfvitsborgs stads äldste, å handlande borgerskapets derstädes vägnar, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majk måtte i nåder tillåta samme handlande: l:o att från Sölfvesborg till utrikes ort med stadens egna eller andra dertill befraktade svenska fartyg direkte exportera de produkter, som orten erbjöde, äfvensom att utföra desamma till norrska orter uti fartyg, hvilka derifrån till Sölfvesborg ankommo med last af sill och fiskvaror; 2:o att införskrifva, och med egna eller befraktade svenska fartyg från utrikes orter till Sölvitsborg, mot erläggande af föreskrifue lullafgifter derstädes, lossa salt, spanmål, norrska och andra produkter, med undantag af stämpling underkasladt gods, utan skyldighet att anlöpa Carlshamn eller annan stapelstad; äfvensom att staden måtte tilläggas rättighet att, till understöd för dess mångfaldiga utgifter och publika inrättningar, uppbära oah använda de tolagsmcdel, som i följd af ofvannämnda handelsfrihet kunde inflyta, och af hvilka medel staden desto heldre vore i behof, som, efter det staden låtit uppföra eller iståndsätta rådhus, fattighus, skolhus och prestgård, samt verkställa ansenlig kyrkoreparation, årliga sammanskott måste utgöras för fattigvård, polisstyrelse, hamnbyggnad och muddring, bryggor, duc d’alber, samt publika byggnaders underhåll; 3:o att, efter det Kongl. General-tullstyrelsen blifvit i ämnet hörd, Kongl. Kommerse-kollegium, under den 21 Februari 1844, öfver berördo ansökning afgifvit underdånigt yttrande, och deruti anfört: att, jemlikt 51 § af Kongl. Maj:ts den 15 Maj 1843 utfärdade nådiga seglations-ordning, hvar och en, som egde rätt till utrikes Allm.
Protokoll för den 27 sistlidne November, innehållande, bland annat, bemälda RiksStånds fattade beslut om nedsättandet af ett särskildt Utskott, för att upptaga och i hela deras vidd behandla alla frågor angående elementarläroverken, äfvensom inbjudning til! de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Med afsiag å den gjorda inbjudningen lade Preste-Ståndet ifrågavarande Protokollsutdrag till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Lag-Utskottet Biskop Björcks motion, JVS lil, med förslag till ändring i föreskrifterna rörande folkskolelärares aflöning och åligganden, tillika med deröfver i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo en af Biskop Björck framställd motion, M 113, angående ändring af domkapitlens organisation, äfvensom i sammanhang dermed Domprosten Sundbergs motion, J\s 115, med förslag till reorganisation af rikets domkapitel, och blefvo dessa motioner jemte de yttranden, hvilka med anledning deraf i Ståndet denna dag blifvit afgifna, lill Lag-Utskottet remitterade, S. D. Till Stats-Utskottet remitterades nedannämnda i Ståndet väckta motioner: l:o Doktor Rundgrens, M 119, i folkskole-frågan; 2:o Doktor Landgrens, JVs 124, om folkskoleväsendets ordnande; 3:o Doktor Björkmans, M 143, om ändring i Kongl. Förordningen af den 20 Januari 1824, rörande öfverflyttning på andra hemman af utrifna qvarnars räntor, m. m.; och 4:o Kyrkoherden Otterströms, M 146, angående förändring i reglementet för folkskolelärare-seminarierna i riket. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Doktor Arrhenius framställd motion, J\s 125, angående statsanslag för jernvägsanläggning emellan Porla och Christinehamn, jemte med anledning deraf i Ståndet nu afgifna yttranden.
Sig icke böra för Rikets Ständer lemna oanmärkt, att, sedan, enligt hvad uti den till Rikets Ständer vid 1844 års Riksdag afgifna Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof omförmäldes, den vid 1840 års Riksdag för Rikets Ständers Stats-Utskott uppgifna brist, uppgående vid sistbemälda års slut till 775,966’ R:dr 32 sk. Banko, dels genom af Högstssalig Konung Carl XIV Johan från och med år 1841 verkställda så väl afskrifningar af Dess egna förskotter till Kabinetts-kassan, som äfven af egna medel gjorda kontanta afbetalningar, dels genom af Kongl. Majt under år 1844 ytterligare gjord afbetalning å kapitalet, blifvit minskad med 469,835 R:dr 40 sk.-Banko, så att den återstående bristen den 10 Juli 1844 utgjorde 306,130 R:dr 40 sk. Banko; så hade, genom de af Kongl. Majt ^likaledes af egna medel, utom hvad för räntor blifvit erlagdt, gjorda ytterligare afbetalningar å kapitalet, denna brist förminskats med 173,497 R:dr 24 sk. Banko, hvarjemte Kongl. Majt till afbetalning inom loppet af ett kommande år öfvertagit ett ytterligare till 80,000 R:dr Banco uppgående belopp, till följd hvaraf den derefter återstående bristen blifver nedsatt tili 52,633 R:dr 16 sk. Banko; 1 och borde denna upplysning, i sammanhang med den afgifvande Nådiga Propositionen om Stats-Verkets tillstånd och behof, Rikets nu sammanträdande Ständer meddelas. In fidem Protocolli K. Sköldebrand. Utdrag af Protocollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rädet på Stockholms Slott den g November i84~l• Närvarande: Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern, Herr Grefve Posse; Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-Råden:
Det är nemligen tydligt, att, så länge dessa Författningar fortfara att vara gällande, och utrifning af vattenverk^ som skada jord eller hindra dess odling, icke kan. ske utan deras inlösande med 5o procent utöfver värdet, det skulle blifva, om motionärens förslag antoges, bland de mest lönande företag att anlägga vatlenqvarnar, endast i afsigt alt skada jord och derigenom tvinga grannar till deras inlösen — speculationer, dem lagstiftningen naturligtvis icke bör gynna. Af dessa skäl, och då Utskotten i ett annat redan afgifvet Utlåtande afstyrkt bifall till väckt motion om verkställighet afSyne-Rätls beslut, rörande anläggning af vattenverk, utan afvaktan af beslutets laga kraft vinnande, hvilket förslag icke eger på långt när så vidsträckt omfattning, som det förevarande, finna Utskotten sig föranlåtne att detsamma afstyrka, hemställande, alt Rikets Ständer måtte den af Herr Rosengvist väckta motionen helt och hållet ogilla. Stockholm den 20 November iS.jo. a4 Lag samt Allm Besv.~ och Ekorn-Utskottens Betänkande, N:o 18. Ank. till Exped. Utsk. den 11 Nov, kl.. 3 e. m. betänkande, i anledning af väckte mrtioner om tillägg till Kongl. Kungörelsen den l4 Juli i835, angående förändring af Kongl. Förordningen den 20 Januari 182om ändring eller utrif ning af Kattenverk. Till Lag-Utskottet luir ifrån Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit remitterad en till nämnde Riks-Stånd af Herr Ribbing, Bengt, ingifven motion: att, ehuru den genom Kongl. Kungörelsen den i4 Juli 1835 stadgade förändring i 4 §• 2 mom. af Kongl.
Vi hade nemligen om natten vändt och gingo mot vinden, emedan vi ändå ej till aftonen kunde hinna fram att löpa in i hamnen vid Alexandria. Vi gingo dock ej särdeles länge denna kurs, förrän vi åter vände undan vinden och gingo vår rätta kurs. Denna dag liksom de andra var tråkig, men ficks till slut med sofva och äta samt att då och då betrakta det azurblåa, nu något upproriska hafvet. På aftonen sitter jag och skrifver detta vid mitt thé och midtemot mig på andra sidan af bordet sitter le maitre d'hotel och skrifver vers. Då jag frågade honom om han brukar idka poesi, visade han mig som prof af sin konst ett stycke det han kallade satir, med den anmärkning att jag tvifvelsutan visste hvad det ville säga, och som hade till öfverskrift: Satyre d'un domestique a bord du bateau och innehöll många roliga saker om Napoleon och Gud vet hvad annat. Han sade sig vara boktryckare, men som lyckan ej gynnat honom i det yrket, hade han slagit sig på värdshushållning här och fann det förmånligare. (Bref till kofferdikapten A. Wiklund. Förut tryckt i tidningen Ilmarinen 1855 N:o 52.). Broder! I den förmodan att du redan sluppit från det allmänt öfverklagade svåra hålet Odessa, dess svåra hamn och kalla klimat, jemte allt omak som åtföljer en lastning och hamnliggning, sänder jag dig denna helsning från Egypti gamla underfulla och heliga jord, jemte tusende tacksägelser, varma och innerliga för den trefliga, roliga tid du så frikostigt gästade mig och förde mig helbregda och glad öfver Italiens och Greklands haf till Storsultanens stora stad. Jag har sedan vi skiljdes ofta, för ofta och stundeligen fått känna saknaden af ditt trefliga sällskap och din trefliga kajuta. Men låtom oss gå i ordning. Aftonen af samma dag, på hvars morgon jag lemnade Active och mina landsmän, gick jag ombord på det Franska ångfartyget och för större säkerhets skull redan kl. 3 på eftermiddagen. Här gick jag nu af och an på däcket och spatserade ända till kl. 6, ty då först lyftades ankar.
Denn L> ilie, re <7e^/en^knöm, Deii' Dnilienie , a/' /^rdA-än^, //ve, 8lal8-Lädel //^e upplä8le lill juslerin^ eli, jemvlilil RonAl. Naj:l« NädiAa Iae8lul, so, sall ull soi rla» till lionel. Naj.t täektes, i öfverensstämmelse med 8tat8-KZdet8 underdänigg tillstyrkande, berörde förslag, sädant det vid dett» l^iotocoll finnes bilagdt, i ljäder gilla oell befalla, att l^ädig 8krifvelse skulle, i enligbet dermed, till Rikets 8länders 8t3t8-Htskott expedieras. Rx Rrotocollo, lV:o 8.. Lnk. till Iltsk. den 29 ^ug., kl. Asm. IvO^OR. Rnligt Rovgl. Naj:ts den davuari i8Z^ utfärdaile lVädiga Instruetion lör det dä inrättade 8tor-^miral8-Linbet6t, bafva »II» ärenden, angäen8jö-eommunieationer, vatten-b/ggnader, eanaler, bamnoell strömrensninga>-, eller liv»d i allmänliet med «r^eke,i förstäs, vaiit liaod lagde af nämnde Lmbetes Iredje Afdelning. O» 8edermer», genom Lionel. l>laj.ts lVädiga beslut den 19 sistlidne !VIaj, 8tor-ikmiral8-I'imb6tet upplö8t68, väektes samtidigt dermed kräga om en sadan förändring af körvaltnings-organisationen, i afseende ä li^droteebniska ärenden, »tt den komme att omfatta »!
I följd häraf kommer förvaltningen af Interesset för den så kallade Hingst-Medel-Fonden, som tillhört nämnde Collegium, att upphöra: och torde desse medel i Banquen kunna deponeras till Eder Kongl. Majus nådiga disposition för det ändamål, hvartill de blifvit anordnade , intilldess derom annorlunda kan blifva förordnadt. Enligt hvad Committerade vid Förslaget till Kammar-Collegii Organisation i underdånighet anmält, kommer Krigs-Collegii Civil-Departement att indragas och af de dertill hörande ärender, de som nu tillhöra Militiae-Indelnings - 616 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. och Husesyris-Contoiren till Kammar-Collegiur» öfverlemnas. Den befattning åter, som Krigs-Collegii Civil-Departement nu eger, med inteckningar i Offieerarnes aceordsummor, synes lämpeligast tili Kongl. Krigs-Hof-Katten kunna öfverlemnas. Då i Commltterades underdåniga tanka, så v äl uppbörden af arrendet för alla Milifiae-boställen, hvilka till Kronan äro indragne, sorn öfrige Kronans inkomster, hvilka nu af Regements* skrifvarne uppbäras, kunde, med undantag a£ dödsfall och Avancernents-besparingarne, af de vanlige Krono Uppbördsmannett besörjas; så återstår för de förstnämnde endast uppbörden af de räntor och inkomster, som Regementerne sjelfve, efter Stat och Indelningsverk, äro tillagde; och, om då Regements-skrifvarnes sålunda förminskade räkningar
Uk - Den 17 April. 645 Utdrag afProtoeollct, hältet hos Högwördigc Preste, Stcnoet den 27 Februari! 1810. S. D. Uppå derom gjord Proposition, fann Preste, Ständet skälig!, att till dest den sg dennes fattade b flut, om gillande af de utaf Riksens HögloftStand rs Stats, Utstolt föreflagne Huswud-Tittlarne i Riks-Staten, foga d t tillagg, att utaf hwad som under de öfrige Hufwud« Titlarne kan besparas, sädane Löne-tillökningar, som Kongl. LRaj:t i Räder för godt finner, mä förunnas Rikets pen, ningc Löntagare, hwardera inom den Hufwud,Tittcl, under hwilken de höra, förr an ifrån samma Hufwud«Tittet r.ägot kan till den Nionde Hufwud - Tittcl» anfläs ; Hwarom de Nespekive Med-Ständen samt Stats.-Utftottet skulle wördsamt och manligen underrättas. vt sopia. S. D. kemnade Preste-Ständct dest bifall till hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utssott uti desi förledne gärdag uplasie Memorial af den 17 dennes hemställt i fragan em äterlösandc till Kronan af sadanc Krono-Eods, Hemman och Lägenheter, som blifwit till private bortförpantade. vt supra. S. D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswars - och Oeconomi-? - kktskott uti desi förleden gärdag pä b rdct lagde Betänkande, angäende Fängars förande och bcwakning, föreflagit och tillsthrkt, blef af Prcstc-Stän^ det ZvdkaNdt. vt supra. S. D. Riksens Högloft.
M. täcktes icke vidare använda rikets roddflotta —jeller å densamma öfva besättningar — till rörligt sjöförsvar, utan endast nödtorfteligen underhålla ett tjenligt antal slupar och jollar, för att förtöjas såsom positionsbatterier vid möjligtvis inträffande behof.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 91. Nej — 61. Hr Brakel: För min del får jag reservera mig mot det beslut, som R. o. Ad. nu fattat. Det enda som gläder mig är att öfvervigten på Gr. Plåtens sida endast utgör besättningen på en half kanonslup. Den 18 April f. m. 531 Utsk:ts öfriga i 2:dra punkten gjorda hemställanden. Biföllos. 3:dje punkten. Gr. von Platen: Jemte det jag, i öfverensstämmelse med hvad jag för några dagar sedan yttrade, anhåller om bifall till den nu föredragna punkten, så anhåller jag att i sammanhang med och efter det beslut, som Utskrt föreslagit, måtte göras ett tillägg, så lydande: »dock så, att af dessa sammanlagde anslag äfven böra bestridas kostnaderna för ångfartyget Gefles nu under arbete varande förändring och reparation.» Anledningen hvarför jag önskar göra detta tillägg, är att korvetten Gefle, som i höst skall deltaga i de öfningsexpeditioner, som H. M. anbefallt, icke kunde användas utan att till en del repareras och förändras, och på det att detta skulle hinna verkställas innan hösten, var det nödvändigt att reparationen företogs så tidigt som möjligt. Då de medel, som inflyta för slopning af fartyg, voro ställda till K. M:s disposition, så har jag icke tvekat att tillstyrka, det befallning skulle gifvas om den ifrågavarande reparationens verkställande, men då är det också nödvändigt att R. St:r, genom att bifalla ett sådant tillägg, som jag föreslagit, uttala ett godkännande af åtgärden.