Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett sådant qvitto af skolstyrelsen eller af landlränteriet kan för redogörelsen vara enahanda. Någon del af de medel, hvilka äro anslagna för Iblkskolorne kan möjligen blifva lefvererad 3 eller 4 månader sednare än den del, som för närvar-.de insattes i landlränteriet till skolstyrelsens disposition. Denna förlust i lid är likväl ingen om afgiflen regleras efter de förhållanden, som uppkommer genom den nya ordningen. Jag förnyar min anhållan om återremiss af denna punkt, på det att Utsk. måtte taga denna fråga i betraktande, emedan den förtjenar alt ånyo öfvervägas, enär, enligt motionärens förslag, högst få olägenheter uppkomma för skolstyrelsen möjligen endast för den som från länssladen är aflägset boende. flr von Hohenhausen: Jag kan alldeles icke dela Frih. Palmstjernas åsigt, att eli bättre skick skulle uppkomma derigenom, alt kronofogdarne direkte tillställa församlingarne skolmedlen, ty först och främst befordras derigenom, hvad K. befule åligger att, så vidt möjligt är, förekomma, att icke med ny uppbörd beläckes balancen af en föreg:de. Sådant skulle likväl här inträffa, om medlen icke insättas i landlränteriet. De skulle då qvarblifva uti kronofogdarnes vård och följaktligen dermed betäc - Den 9 Maj. ka en balance. En annan olägenhet, och hvilken ingalunda är den minsta, skulle, genom Frih. Palmsljernas förslag, tillskyndas församlingarne, nemi. om kronofogdarne ådraga sig ballancer. I sådant fall förlora församlingarne sina medel och kunna icke utfå dem annorlunda än efter utredning af konkurserue, hvilka såsom vi litel hvar känna, vanligen icke lemna stor utdelning lill borgenärerne. Sedan folkskolorne varit i verksamhet under loppet af några år, möter deremot icke någon svårighet, att på landtränteriet bestämma det belopp, församlingarne der hafva att utbekomma. Visserligen kunna medel tillkomma det sålunda bestämda beloppet, i följd af restantier, men beloppet kan i alla läll bestämmas.
Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 46. uti de under vanliga förhållanden sädes-rikaste delar af Riket, Kongl. Majit, som härigenom blef satt i nödvändighet att begagna de utvägar till undsättning i missväxtår, som vid sista Riksdag, i sammanhang med frågan om allmänna Magazins-Inrätlningens upplösning, af Piikets Ständer bestämdes, påbjöd till en början en sådan minskning i inkommande tullen på Vårsäd, att införseln deraf blef verkställbar till skäligt pris ; hvarjemte all försäljning af spannmål från allmänna Magazins-Inrättningens förråd inställdes, och Presidenten i StatsContoiret erhöll Nådig befallning att från utrikes orter vid Östersjön, der spannmålsprisen voro lägst , införskrifva 20,000 Tunnor Råg, 5ooo Tunnor Korn och 10,000 Tunnor Hafra , för att göra fyllandet af Statsverkets spannmåls-behof för Garnizonernes underhåll 111. m. oberoende af årsväxtens beskaffenhet och befordra Kongl. Majlts Nådiga afsigt att under den hotande missväxten befria räntegifvarne från leverering in natura af deras spannmåls-skatter, till hvilken upphandling Magazins-Fonden skulle förskjuta kostnaden, emot ersättning af de medel, som, genom Krono-räntornes lösen efter markegång, komme att inflyta. I följd af inhemtade bestämda uppgifter om spannmåls-behofven, och Landshöfdingarnes allmänna bedömande öfver resultatet Kongl.. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 46• 9 af skörden inom hvarje Län, fann Kongl. Maj:t Sig sedermera föranlåten, att icke allenast ytterligare minska införsel-tullen på Vårsäd och förbjuda dylik spannmåls utförande, samt nedsätta afgifterna för Råg och Rågmjöl från utrikes orter, utan äfven i Nåder förordna om lyftning af det till Kongl. Maj:ts disposition under missväxtår anslagna Crediliv.
Jag måste tillstå, att detta utmärker en särdeles tanka om Svenska Capitalisters uppofFringsförmåga, ringa förenlig med den erfarenhet, somdagligen skall vinnas om deras ocker. Sedan man först i fjerde åtgärden hugnat dem med 2 års moratorium, bygger man här ett förslag till andras undsättning, på den förmodan, att, ehuru säkerheten att efter suspensionstidens slut åter komma i dispositionen af deras egendom, utgör den enda tröst, dem på mellantiden är beskärd, de derunder likväl skulle medverka till debitorernes ytterligare skuldsättning, med uppoffring af deras egen 58 6 Den 28 Juni. säkerhet, och tillåta flyttning af deras inteck. nitigar från första och till sednare halfva delen af den intecknade egendomens värde. Jag frågar : hvem vågar hoppas på så ädelmodiga långifvareV Till erhållande af lån skulle företräde lemnäs dem, hvilkas fastigheter nu icke äro intecknade. Åter frågar jag: Är detta sättet att förekomma den för handen varande till fälliga förlägenheten? Den som allt hittills kunnat bibehålla sin fasta egendom ograverad, är visst icke den fö.rlägnaste; jag vågar således ej heller tro, att förslaget, utfördt, skulle lemna den tillfredsställelse, som dermed blifvit åsyftad. Jag är alldeles ense med Hr Grefve Schwerin i den önskan, att det representativa Rörelsecapitalet Sverige äger, må blijva mera rörligt inom landet. Det är allenast i säctet att tillvägagå för ett så vigtigt ändamål, och att i en rätt ordning söka draga det åter tili jordbruk och näringar, som jag vågar skilja m;g ifrån hans förslag. Dessa skola nemligen efter min öfvertygelse, ytterligare skaka en redan i sin grund angripen credit: jag åter tror ingen hjelp möjlig, utan i den mån förtroendet till det representativa myntet och till Jiberaliteten af Rikets Ständers beslut i dertill hörande ämnen, kan stadgas och bevaras.
För banksedel njute innehafvaren ränta efter sex för hundra om året, från den dag offentlig stämning beslutes, till dess inlösen vid lagern af Herrar Adlercreutz och Hagströmer, hvilka instämt i Herr Grefve Sparres reservation; af Herr Riksarkivarien Nordström, med hvilken Herr af Geijerstam, C., Herr Prosten Eurén samt Herr Danielsson instämt: »Bland de mot bibehållande af den solidariska ansvarigheten för enskilda Bank-bolag tid efter annan framställda anmärkningar återkommer äfven den, att det skulle vara obestämdt, huruvida en bolagsman, som med de öfrigas samtycke fått från bolaget under dess fortlöpande verksamhet utträda, skall i och med detsamma anses vara från ansvarighet för bolagets förbindelser frikallad, eller om han ickedestomindre äfven derefter bör, solidariskt med de öfriga bolagsmännen, ansvara för alla sådana förbindelser, sorn ålågo bolaget före hans afgång. Uti 2:a mom. 7 § af sitt betänkande N:o 4 hade det sammansatta Bankooch Lag-Utskottet trott sig böra till lösning upptaga denna fråga, dels i ändamål att undanrödja de betänkligheter, som hos dem, hvilka eljest vore hugade att uti ett bank-bolag ingå, af osäkerhet om förhållandet i nämnda hänseende kunde uppstå, dels ock för att ur synpunkten af det allmännas intresse närmare bestämma hvad bolaget hade att iakttaga, innan det finge anse sig lagligen befogadt att tili afgörande företaga en medbolagsmans begäran att få ur bolaget afgå. I detta sednare hänseende föreslogs, att en sådan begäran icke finge afgöras förr, än på den ordinarie bolagsstämma, som inträffade under räkenskapsåret näst efter det, hvarunder den skriftligen ingafs, hvilket med andra ord innebar, att ett bokslut borde hafva mellankommit, som, upptagande bolagets activa och 32 Banlcooch Lag-Utskottets Utlåtande N:o C. passiva, utvisade dess verkliga ställning och sålunda lemnade säker ledning för bedömandet, huruvida en så beskaffad begäran kunde bifallas. Beträffande åter frågan, huruvida, der samtycke följt, den afgångnes ansvarighet för bolagets förbindelser i följd deraf äfven borde anses hafva upphört, intogs i lagförslaget ett jakande svar derå.
Credit-Sedlsrs inlösen skulle erfordras, ett sådant biträde må ifrån Tanken Riks* gälds-Contoiret mot Discont-viikor och 2 Procents renta meddelas, sedan, vid hållet sammanträde imellan Herrar Fullmägtiga i Banken och Riksgalds-Contoiret, behpfvit blifvit uppgifvet. För undvikande likväl i möjeligaste måtto af Bankens tillitande om biträde åt Riksgälds-Contoiret, föreslår Höglofl. Stats-Utskottet emedlertid, att de Credit-Sedlar, hvilka genom Uppbörden af Riksgälds-Contoirets Fonden eller genom realisation ifrån innevarande års början ingått, eller ytterligare inflyta, måtte få användas lill Contoirets utgifter, der det lärnpeligen och utan olägenhet kan ske, i hvilket afseende tillstyrkes, att hos Kongl. Majit i underdånighet måtte anhå las om Nådig Befallning till Kongl. Stats-Contoiret, att efter omständigheterna i Credit-Sedlar emottaga större eller mindre del af den Summa, som till Statsbehofvens fyllande utaf Allmänna Bevillningen är anslagen, och från Riksgähls-Contoiret skall utgå. Under förutsättande att de eventuella biträden, sorn Banken åtagit sig att meddela, icke böra tagas 1 beräkning vid regleringen af Den a 8 Julii af Banco-Sedelstockens blifvande belopp vid 1820 års slut, anser Höglofl. Statn-Utskotte! vidare såsom en följd af den, i afseende på Sedel-Stockens belopp, af Banco-Utskottet medgifna grundsatts, de Atta Millioner, som för-4 rnodas komma att utgöra Bankens inkomst till berörde tid, åter böra successive från Banken utgifvas; och i frågan om sättet dertill, yttrar Högloll. Stats-Utskottet den öfvertygelse, att en utvidgad Discont-Rörelse icke kan vara nyttig, eller åt Jordbrukaren bereda ett lika lämpeligt understöd som genom stående
Och med afseende å giftmordsanklagelsen har han, likt en annan Raskolnikow, länge tumlat om med tanken, om det skulle vara rätt eller orätt att göra slut på en gammal usel procentares lif, en procentare, som njöt af att pina sin omgifning, och som genom några reverser (på hvilka Almqvist en gång förfalskat sitt namn till Almgren, hvilket han dock sedan godtgjorde) höll Almqvist i sin hand. På reverserna hade Almqvist icke kunnat skaffa borgen. Frestelsen att döda von Schewen var dessutom sammanhängande med den fullmakt, Almqvist erhållit af Schewens son, att taga hand om boet, i händelse faderns länge väntade död skulle tima. Under sådana förhållanden kunde ju Almqvist lätt återtagit sina reverser. Mycket i dessa förhållanden talade således mot Almqvist, då v. Schewen anklagade honom att ha lagt arsenik i hans soppa. Vid undersökningen fanns mycket riktigt arseniken i denna historiska hafresoppa, som i Sverige endast har en medtäflare i ryktbarhet, Erik den XIV:s ärtsoppa. Men många flera skäl tala för, att en svartsjuk tjänarinna, hvilken ville göra Almqvist misstänkt hos v. Schewen, lagt dit arseniken. I den hänryckning, med hvilken man från många håll omfattade tron på den hatade revolutionärens brottslighet, fann man emellertid bevisen för denna lika solklara, som de nu synas underhaltiga. Almqvist kunde också i själfva verket endast dömas sitt ämbete förlustig, och det enda stora beviset mot honom är – hans egen flykt. Denna flykt synes dock ur de gifna förutsättningarne ej svår att förklara. Almqvist visste bokstafligen icke, under den första svindlande förnimmelsen af att stå anklagad som giftmördare, om han verkligen handlat eller endast tänkt, och han flydde från alla de förvecklingar och förödmjukelser, som han i sitt dåvarande sinnestillstånd icke hade mod och makt att uthärda. När han sedan fick ro att tänka, insåg han, att han aldrig skulle lyckas att på samma gång ge ljus åt det förflutna och själf därunder förbli ljus.
Direktör Under byggnad varande gasverk d:o d:o d:o ny vattensil Summa R:dr Kredit. 32,673 375,000 51,102 4,203 12,913 37,221 21,600 53,815 11,508 9,914 750 Skuld för till Bruket levererad klorkalk m. m Förestående räkenskaps-sammandrag utvisar, att vinsten - på bruksrörelsen år 1860 uppgått till R:dr 32,6 04: 42. Häraf bär Banken, enligt tryckta öfversigten af dess hela ställning förjjår 1860, tillgodokommit 22,054: 48. Skilnaden har ökat brukets kapital-tillgång och återfinnes vid jemförelse emellan samma tillgång vid 1860 års början R:dr 566,927: 73. „ „ „ utgång „ 577,477: 67. 10,549: 94. § 82. Det under år 1860 vid Tumba tillverkade papper uppgår till ett sammanräknadt värde af R:dr 124,143: 34. nemligen: för Rikets Ständers Banks räkning 80,379: so. „ åtskilliga Verk och inrättningar 42,107: 50. samt „ brukets eget behof 1,656: 4. 124 143: 34. Vinst af brukirör elsen, Värd$t af papper »tillvorkningcn. 86 Värdet af Brukets inventarier. Inrättande a) ett gasverk och en ny renings-apparat för vaskvatten.
I följd af förut i denna berättelse anförda förhållanden, angående del dels allmänt spridda begäret bland ortens innevånare alt tidigt kunna grunda egen bosättning, och dels den allmännare böjelsen för köpenskap, sorn äfven visar sitt inflytande hvad fast gods angår, hafva inom detta Län hemmansklyfningar och jordafsöndringar skett i större skala, än jag för min del anser förenligt med beredandet och bibehållandet af allmänt välstånd. Jag vet väl att män, som för sina kunskaper och erfarenhet ega och förtjena sina medborgares aktning, hysa och söka försvara den åsigt, att få eller inga band böra af statsmakterne läggas tili inskränkning i rättigheten alt förvärfva och besitta mindre jordlotter. Det är dock både kändt och erkändt, att Rikets på en vidsträckt areal spridda landskaper sins emellan förete så många olikheter i anseende till belägenhet, klimatiska förhållanden, innebyggare och deras sedvanor o. s. v., alt den ekonomiska författning, som kan vara nyttig och passande för ett landskap, understundom icke alls är tjenlig för ett annat och detta förhållande, som ofta föranleder partiella undantag, torde äfven ega tillämpning i förevarande fråga. Det är äfven i sednare tider af statsekonomer erkändt, att en tilltagande folkökning icke utgör bevisen på ett lands stigande i välstånd, utan att detta måste bedömas efter antalet af dess behållne och bergade innebyggare relalifl till hela folkmängden. Alt folkmängden icke må tillväxa i större progression, än medlen och möjligheterne för dess utkomst, måste alltså blifva föremålet för styrelsens sträfvande, i den mån sådant kan af dess tillgöranden bero.
Vid masugnarne. Vid egentliga gjuterier eller genom omsmältning. Under nästföregående qvinqvennium » 216 — Westernorrlands län. Jernexport. Jernmanufaktur och stålberedning. 23 Under qvinqvenniet 1855—1860 hafva de i nedanstående tab. Litt. N upptagne partier jern blifvit Tab. Litt. exporterade till utrikes orter. Då nu exporten under nästföregående qvinqvennium var omkring 88,450 Sk®, har den under sista qvinqvenniet betydligt minskats, men dervid bör dock erinras, att betydliga partier algått till Stockholm och derifrån utförts. Tillverkningen af gröfre jernmanufaktur och. stål har skett vid 13 verk, nemligen: Torpshammar, Norafors, Lögdö, Matfors, Sörfors, Åvike, Graninge, Forse, Gålsjö, Westanå, Eriksfors, Mo och Gideå, samt utgjort: År 1856 Sk® B.v. 3,354. » 1858 ' » 3,012. Summa Sk® B.v. 15,916; eller i medeltal 3,183,2 Sk® B.v. om året. Vid Petersbergs manufakturhammare nära Sundsvall hafva uträckts metallbult och metallspik för handelsflottans behof: Summa Sk® St.v. 814: 9, 2; eller i medeltal 162 Sk® 17 L® 16 ®. *) Enligt Bergmästarens uppgift. Tal». Litt. Stängjernssmide. Vid vei k med bestämd tillverkningsrätt. Vid verk med oinskränkt tillverkningsrätt. CG 0 SS B ? B Tillverkning i förhållande till nästföregående år. År. Härdar. Frälserätt. Privilegierad! smide. Uppgifven tillverkning. a cL B r. Frälserätt. * Uppgifvet1 tillverkning. n 55 *1 r-' g.S§ £5 crq < a 0 Debiterad hammarskatt. Tackjern, inberäknadt gjutgods ur masugnarne. Sk® T.v. Stångjern.
Besynnerligt, jag kan inte få den ur mitt RICHARD (i dörren till verandan). Hvad är det du inte kan få ur ditt hufvud? FRU VINGE. brukade sjunga. En visa, en gammal visa, som din far RICHARD (kommer in). fri från den. Låt mig få höra den då, så blir du kanske FRU VINGE. Inte vill jag bli fri från den. RICHARD (sätter sig, halft vänd ifrån henne). Låt mig få del af den då! FRU VINGE. lyder mig inte. Ack, jag kan inte sjunga längre, rösten RICHARD. Sjung den ändå! Aha, du flyr, liten! Ja, ja, det är nog 25 FRU VINGE. honom) är du inte glad? Men den är så sorglig, och du (ser på RICHARD. Sjung den, lilla mor! FRU VINGE (börjar efter någon tystnad att sjunga, men öfvergår så småningom till reciterande). Där nu går den tunga plog, i min ungdom ofta nog stod en gång den mörka skog; den en bättre vän mig var, än jag sedan funnit har. Ofta efter slutad dag i dess dunkel drömde jag, hörde lifvets hjärteslag, och då löste skogens röst bundna känslor i mitt bröst. Allt hvad skogen då mig lärt, kanske allt för mycket värdt; ty i lifvet aldrig sen fann jag det igen. blef mig sällsamt dyrt och kärt, En tvekamp. 26 Många år sen dess förgått, äfven jag min börda fått, sträfvat tungt och haft det smått, stundom också lidit nöd, det blef skogens död. Skogen måste, steg för steg, vika för min knappa teg, egen yxa röjde väg. Snart är skogen icke mer, sista granen huggen ner. Då jag kör den tunga plog, händer det dock ofta nog, att jag hör som brus i skog, signe Gud vårt bröd! RICHARD (reser sig upp, sträcker lande åtbörd, utbrister häftigt). Åh mor lilla mor! brus från skogen, som är död, upp sina armar med en fam stirrar ut; hans kropp skakas som af snyftningar.) FRU VINGE. (Går bort till fönstret, lutar sig mot fönsterposten och
En gångstig, som snodde sig hit och dit och upp och ned och som linierades af förkrympta, knotiga busksnår, visade henne vägen. Efter några minuters klättrande öfver själfva de glatta, grå hällarna befann hon sig i ett slags fördjupning i stenmassan, hvilken erbjöd två, tre mindre fördjupningar, naturliga bäddar rentaf till att mottaga människan efter badet, med mjuka rundningar i den hårda gneissen, liksom enkom afpassade efter hennes kroppsform. Hon kastade sitt bylte, steg på den hala stenen ända ut till brädden och såg ned i ett vatten så genomskinligt och färglöst klart och rent, att minsta lilla sandkorn eller kiselsten på bottnen kunde urskiljas, medan solskenet liksom göt sig in igenom det kyliga ämnet och lade sig med afkyld, klar glans öfver bottnen, öfver sanden och tångväxterna. Öfver den lilla runda bukten och öfver hennes hufvud, ut mot hafs och in från hafs, kommo sträckande och kretsade med genomträngande, metalliska skri underliga fåglar, som hon aldrig sett, oceanens fåglar, med spetsiga, spänstiga, långa vingar samt med kroppar af makrillens form och färg. Så begynte hon att långsamt kläda af sig. Stenen värmde så angenämt under fötterna, medan hon trippade ned mot vattnet. Hon hade att först vada öfver en liten vattenränna för att nå fram till en stenknöl, hvilken låg där som ryggen af en hvilande hval; från denna hade hon så att låta sig glida ned i vattnet. Hon doppade foten, men ryckte den tillbaka med ett litet rop: vattnet var så kallt. Omsider kom hon öfver, stod en stund tvehågsen och rysande inför det kalla, klara elementet samt lät sig så på Guds försyn åka ned däri. Ett hjärtskärande skri, våldsamt baskande i vattnet, – så stod en naken kvinnokropp upprätt och lät solen smeka sin hvita hud, medan vattnet rann ur det lösta håret. Mellan två grönsvarta murar af undervattensvegetation lopp en lång, smal ränna, som sken hvit af den ohöljda bottensanden.
Att fall inträffat, då medel, hvilkas förvaltning och användande varit ställda under konsistoriernas uppsigt, gått förlorade, kan val icke förnekas; men detta torde snarare få tillskrifvas beskaffenheten af de utaf gifvaren rörande förvaltningen meddelade föreskrifter, än bristande tillsyn öfver dessas fullgörande; och då det är styrelserna inom de kommuner, der stiftelser af ifrågavarande beskaffenhet finnas, likasom hvarje enskild person, obetaget att, der afvikelse från gifna föreskrifter i afseende å förvaltningen eller användandet af medlen eger rum, sådant för vinnande af rättelse hos vederbörande anmäla, samt kommunalmyndigheterna sålunda, redan efter nu gällande föreskrifter, äro i tillfälle att uti ifrågavarande hänseende utöfva en ganska verksam kontroll, anser Utskottet sig ega anledning hemställa, att Herr Engvalls ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 31 Maj 1866. Keservation är anmäld af Herr Henschen. STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg & Comp., 1866. Sammans, Lagsami Allm. Besv.- och Ekon.-lJtskottels Betänkande N:o 24. 1 N:o 24. Ank. till Exp.-Utsk. den A Juni 1866, kl. S e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion angående upphäfvande af gällande föreskrifter dels om student-ed, dels om skyldighet att, för burbrefs erhållande, aflägga tro-, huldhets• och borgare-ed. Redan vid 1833 —1854 årens riksdag anhöllo Rikets Ständer i underdånig skrifvelse, att Kongl. Maj:t täcktes i nåder förordna om en revision af gällande föreskrifter i afseende på eder och deråt användande; och sedan Justitie-kanslern erhållit nådigt uppdrag att, efter inhenitande af nödiga upplysningar, inkomma med underdånigt utlåtande öfver berörda skrifvelse, blef sådant af Justitie-kanslern den 21 J uni 1859 afgifvet. Emellertid gjordes af enskilde motionärer så väl vid 1856 som vid 1859 års riksdag förnyade framställningar i ämnet; men som Rikets Ständer ansågo, att Kongl.
Pa chet Eärstildta Utstotkets wägnar, lU, u, von Lsson, Luci vi A Norn el Lark brosenius, sjon^ons?on. anses såsom en stags Bewillning, kunde en sadan fraga ej höra till desi åtgärd, hälst den ej genom någon ordentlig Nennsi ifrån något Riks,Stand blifwit till det samma öfwerlemnad; hwilken förklaring under betygande af all uppriktig aktning för det wäl»illiga i förstaget, genom Protocolls-Uldrag stulle ftkffns Högloflige Ständer meddelas. Ut supra. Lx krotocollo, 6. /L Lilkverstolxe. Ut - 68 v Den rz Junit. Utdrag af Protocsllet, hället hos högloft Ridöerstupct och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Jurin 1812. S. D ^unit-erades till Allmänna Beswärsoch Ekonomie, Utstottet Kongl. Majkö Nådiga Propo, sirion af den 9 dennes rörande upplösning af Skan sia WargeringenUr supra. Lx ?rotocc>llc>, O. silverstolpe. Utdrag af protocsllet hället hos Högloft. Ridderftapet ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Jluiii 1812. SD. ^!ppa gjord motion af Friherre Wrangel, Henning, och Herr Pahlman, Otto Fredric, hwilkas yttranden de öfrige Refpectivc Sranden serstildt stulle communiceras, bestöt Hög löst. Rldderffapek och Adeln enhälligt, att till Statse Utstottet med ett gynnande förord öfwerlemna, atc uppgifwa förstag, dels till ffadeslöshallande för det lidande som öfwcrgatt Osficcrarena wid Sweriges Pomersta Regimenter wid tillfälle af detta Lands tagande i besittning af Fransta Armöm, dels tili en serskilt Expectance Lönings-Stat och Accordserst ttnings-Fond för berörde Officerare.