Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslaget att nedsätta bevillningsproc:n till 1 proc., och göra den lika för alla, skulle icke medföra någon annan följd, än att skatten träffade jordägare och förnämligast embetsman, hvars inkomst man alltid kan få reda på, men att den deremot icke träffade näringsidkarne, hvars inkomst Utsk. med så mycket skäl säger, att man aldrig kan få reda på. Enl. mitt förmenande är det af praktiska skäl, som afgiften för näringsidkare vid förra Riksdagen bestämdes något högre än för embetsmän, och detta praktiska skäl vill jag icke upoffra för den rationella, principen, att alla medborgare böra beskattas efter samma grund. Enl. min tanka kan Utsk. hemta bättre råd från den praktiska erfarenheten, än från de rationella förslag, som här blifvit framställda. Jag anhåller om bifall till denna punkt af Betänk. Erih. Sprengtporten: Men anledn. af den siste värde ta larens yttrande ber jag få nämna, att mitt förslag alldeles icke gick ut på att fördubbla den nuvar:de minimi-tariffen, utan det gick ut på att i allmänhet öfver hela landet förhöja taxeringsvärdet, och derefter upgöra en ny minimi-tariff. Dervid borde man taga kännedom om de sednaste köpen, hvilka inom hvarje län säkert äro flera hundra, och jemföra dessa köpeskillingar med taxeringsvärdena. Om man följer denna grund, så tror jag att man icke äfventyrar så stora misstag, som om man jemför blott 2 å 3 köp med de nuvärde taxeringsvärdena. För öfrigt ber jag få tillägga till mitt förra anförande, att det alldeles icke var min mening att säga, det jorden var för lågt beskattad, utan att den var för lågt taxerad, och det var för att i detta hänseende komma det rätta förhållandet närmare, som jag föreslog en förhöjning af taxeringsvärdet; ty jag anser att den nu varde låga taxeringen af jorden har åtskilliga olägenheter med sig. Gr. Mörner, Carl: Jag har bevistat många Riksdagar, och vid de flesta af dem har denna fråga, inom detta Stånd, varit föremål för olika meningar.
Lån fylla den brist i Stats-behofven för året, som genom anståndet med Be vi Ilningen kunde uppkomma, frågan derom ingår i den Allmänna Finance-Regleringen, som varder vidtagen, samt det i alla fall är föga till - 4po Stats-Utskottets Betänkanden. förlitligt, att för bestämda anslag, som inom året skola utgå, anvisa en så osäker tillgång, sorn genom Lån möjligen kan beredas, Stats-Utskottet icke heller anser sig kunna tillstyrka uppskof med inbetalningen af innevarande års Bevillning, hvilket uppskof dessutom skulle för de Skatlskyldige medföra den olägenhet, att de ett annat år nödgades betala 2:ne års Bevillning. Hvilket dock Rikets Höglofl, Ständers eget bepröfvande vördsamligen underställes. Ankom den n April i3a3. Riksens Högl, Ständers Statsoch Baneo-Uf skotts Utlåtande, !. anledning af Herr Commerce-Rådet B. H. Santessons till Yålloh. Bergare-Ståndet ingifne Memorial, angående dels förment origtig tillämpning af hvad uti Rikets Högl. Stånders Reglemente för Utredningen af f. d. Filial-Disconterne stadgas, I. afseende på Öfverråntan å förfallne Lån i desse Disconter, dels ock på grund deraf yrkad rått för Gråldenårerne, att återfå hvad de i Öfverrånta skola för mycket utbetalt. Stats-Utskottets Betänkanden. 491 Jemte Protocolls-Utdrag af den 12 sist!.
Den 26 Mars f. m. rande 84.733 R:dr, hvad sorn vidare blifvit användt till inventarier och dylikt, uppgående till 274,5o3 R:dr, samt sist de till Canalens fullbordande erforderlige 845,334 R:dr, blir totala kostnadssumman 9,128,387 R:dr, eller, om man vill taga en rund summa, med afdrag af kostnaden för verkstaden och värdet af de inventarier, som efter arbetets slut kunna vara öfrige, jemt 9,000,000 R:dr, som utgöra den verklige kostnaden. Man kan ej neka den stora besparing af 6 millioner emellan kostnaden, sådan den kunde calculeras efter de grunder, som följdes vid Trollhättan, och den kostnad, för hvilken arbetet blifvit verkstäldt. Hvad är skälet, om icke förbättrade arbetsmethoder? Ty landet och folket är detsamma. Det måste således ligga i de utländska bättre methoderne, som blifvit gjorde till inhemske och åstadkommit denna verkan uti ett planmässigt begagnande af de naturliga, visserligen stora, fördelarne. Utan att ingå i en vidlyftigare beräkning af summorne, och utan att åberopa Revisorernes yttranden, skulle jag tro, att detta resultat utgör det bästa beviset för ett ändamålsenligt utförande af arbetet. Men, säger man, stora missräkningar hafva ägt rum. Till en del har jag redan vidrört detta. Må det tillåtas mig, då jag nu kanske talar för sista gången på detta rum, Den 26 Mars f. m. *7 rum, att ytterligare tillägga något i ämnet. Kanske skall jag öfvertyga åtminstone dem, som sjelfve veta, hvad kostnadsförslag vilja säga, och kunna döma derom, att missräkningarne icke varit en följd af vårdslöshet och okunnighet, utan snarare oundviklige till följd af sakens natur. Ty om man kan visa, att i Holland, der under 7 sekler 3ooo millioner gyldén blifvit använde till Canaler, missräkning ägt rum i kostnadsförslaget till den sist byggde Canalen; om i England, der Canaler blifvit gräfde till en sträcka af 400 Svenska mil, den sista Canalbyggnaden börjades med ett kostnadsförslag, som först upptog 25o,000
R:dr 3 ,873,423 « hvartill kommer den af Bolaget vid årets början redan utöfver tillskjutna Capitalet och uppburna Discont-vinsten gjorda skuld till Discont-Fonden 852,7923 samt 10 års rentor till Actie ägarne å 5 proCent på deras gjorda och görande tillskott, de sednare beräknade att utgå med lo proCent årligen i ännu 6 år * 1,335,010: Summa R:dr 6,061,224: 156; Den 17 Juli. H vanill Bolagets tillgångar bestå uti resterande 60 proCent å Actie* capitalet - B:dr, 1,884,720:-. Discontvinsten , upptagen lika med dess per medium hittills gjorda belopp å t 20,000 B:dr per år, gör för 10 ar 1,200,000: Och den under Byggnadstiden påräknade inkomst af Canalen 64,000: Således in alles 3,148,720: Alltså visande en brist under byggnads-åren af B:dr 2,912,504: Och med det fördelande på hvarje af dem, enligt af Canal - Directionen upprättad In alles B:dr 2,912,504: Som årligt Byggnads-Låne-biträde tror Beredningen sig dock , om än någon brist i fulla års - Ven 17 Juli. års-hehofvet Vid en forcerad fortsättning af Canal-byggnaden skulle något år kunna uppstå, icke kunna tillstyrka större Summa än R:dr 250,000, såsom den hogsta, Statens tillgångar till detta ändamål nu torde kunna medgifva.
Ad. besluta alt vid nu gällande föreskrifter angtde häradsskrifvarens åliggande låta förblifva, intill dess erfarenheten visat verkningarne af det föreslagna enklare beskattningsväsendet i allmänhet, torde, pä det häradsskrifvare-ljensternas tilläfventyrs i en framtid beslutade indragning icke malle för statsverket medföra alltför kännbar kostnad, underdånig framställning hos K. M. böra göras, att dessa tjenster, såsom hittills några år skett, äfven hädanefter och intill dess frågan blifvit definitivt afgjord, icke måtte tillsättas annorlunda, än medelst constitutorial pä behaglig lid. Hr Printzensköld: Med allt det förtroende jag så villigt egnar ät Hr Gr. Ridderstolpes erfarenhet och sakkännedom, förvärfvade under den betydliga tidslängd, som Hr Gr:n fört styrelsen öfver en af rikets provinser, förbjuder mig dock den erfarenhet jag sjelf, under utöfningen af det embete jag innehar, förvärfva!, att dela den åsigt Hr Gr:n nu yttrat ang:de nyttan af komiterades, utaf StatsUtsk:s likväl icke understödda, förslag om häradsskrifvaretjensternas indragning samt i stället nya tjensters inrättande vid landskontoren. Jag är tvärtom fullt förvissad derom att af alla de förändringar i uppbördsverket, hvad kontrollen beträffar, som komiterade föreslagit, denna förändring skulle för Staten blifva den skadligaste. Uti alla de balancer, åsamkade af kronofogdar, som jag handlagt, har jag städse förnummit, huru tillgreppen oftast och lill den ojemförligen största delen skett af sådana medel, som icke varit underkastade häradsskrifvarens kontroll.
Enär de här uppräknade boställen äro belägna i sådana orter, der stora svårigheter möta för kompani-cheferna alt kunna erhålla bostad inom sina kompanier, så vidt de ej kunna bebo sina boställen, samt då äfven framdeles boställen torde böra åt kompanichefer vid indelta arméen i allmänhet anvisas, hemställer jag i un derdånighet, att för nämnda behof ett extra anslag af 30,000 rdr måtte för år 1867 hos Rikets Ständer begäras. ll:o Materiel vid Norra och Södra Skånska infanteri-regementena. På sätt bifogade af Krigs-kollegium öfverlemnade uträkning (Bil. Lit. C.) närmare utvisar, medförer första uppsättningen af den till Intendents-afdelningens (Departementets) underhållslörsorg hörande materiel för de 385 nummer, som vid Skånska infanteri-regementena komme att rekryteras, följande belopp för en gång: vid norra regementet: för 1 lifoch 1 släpmundering åt 183 man k 115: 11 rdr 21,065: 13. för en omgåbg Icapotter, remtygs-, personella utredningsoch trosspersedlar åt lika styrka å 61: 8 11,177: 64. för kokkittlar, proviantsäckar och ruuda tält 948: — 33,190- 77 vid södra regementet: för 1 lifoch 1 släpmundering åt 202 man å 115: 45 rdr 23,320: 90. N:o 5 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Sto,(sverkel 1865.
Uti Motionairens åsigter, dem han slutar med en målning af de olyckor, sorn skola uppkomma i fall desamma af Ständerna icke antagas och användas, har sig förenat Hr ffelsingius, Utom dessa, i afseende på allmänna principer, inkomna Memorial, hafva följande, med syftande till serskilda stadganden, blifvit till Utskottet remitterade, nemligen: från Högloft Ridderskapet och Adelil, af Friherre von Saltza3 E. F. > angående förhöjd införsel-tull å utländsk Ull, angående förhöjd tull å utländsk Ost, eller förbud emot dess införande, samt ändtligen med yrkande af dylikt förbud eller hög tull å utländska Tvål-sorter. Från Vällofl. Borgare-Ståndet: Af Hr A. J. 11/e.fstelter, med begäran att Rikets Ständer hos Hans Maj:t Konungen skulle i underdånighet anhålla, att, enär den nu varande Handels-Tractaten med Ryssland framdeles yardUr förnyad, Kongl, Bevillmngs-Utskoltets Betänkande N:o 27. Maj:t i Nåder ville vara betänkt, att belägga införseln af Ryska Talgljus med högre Tull-afgifter; Hr Dönners} G. N.j Memorial, att Skepps-umgälderna för Svenska fartyg måtte förvandlas från 4 Silfver per Läst, till xo sk. BancoSedlar, med hemställan om ej denna afgift ändå kunde xxågot nedsättas för Svenska fartyg; hvarförutan Hr Donner, uti serskilda Memorial, dels yrkat nedsättning i den nu gällande Tullen för släckt och osläckt kalk från Gottland, dels föreslagit förändring af 4:cle uti Underrättelserna till Tull-Taxan af den 16 Martii 1826, angående Kongl. Commerce-Collegii Fribref för fartyg; Hr Bergelins Memorial, af den i5 sistl.
VI , att tillgodonjuta afdrag för deras arrende-summa. 5 5'5. fr. § 36, Bev:s-förordn. Mom. 1. TJti uppgift till bevillning efter denna stadga, må afdrag för gäld eller ränta derå icke äga rum ; i följd hvaraf inlecknade eller annorledes i rörelse insatta capitaler hvarken särskildt upptagas eller taxeras. Som likväl låntagaren endast förskottsvis erlägger den bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, vare det hans ovillkorliga rätt att delta förskott af längifvaren återfå, med fem proc. af räntan för alla utlånta capitaler, utan afseende derpå, om de äro intecknade eller icke, så framt nemi. räntan är till mer än fem proc. bestämd. Låntagaren åtnjute detta afdrag vid hvarje räntebetalning, och gifve han derpå qvitto. Gitter ej längifvaren med sådant qvitto eller annat laga bevis styrka, att bevillntsafdrag vid hvarje ränteliqvid låntagaren verkligen tillgodokommit; äge då den sednare, vid slutliga liqviden för lånet, föra honom det till last för alla de år, det icke förut fått åtnjutas; vare ock låntagaren, i detta fall, berättigad till laga ränta för beloppet af hvarje års afdrag, från den tid, då det rätteligen bort honom tillgodoräknas. Domare och executorer åligge att, då rättegång eller lagsökning uppstår, ställa sig stadgandet härom till noga efterrättelse; och må dom eller utslag icke utfärdas förr, än säker upplysning om verkställigheten af föregående stadgande blifvit inliemtad. Utsökes åter fordran i concurs, åligge det borgenär att behörigen styrka, det bevilln:s-afdragen af gäldenären fulleligen fått åtnjutas. Mom. 4- Vägrar långifvare detta afdrag, eller blifver beträdd med sådana underslef eller tillställningar, som åsyfta gäldenärens betungande i detta afseende; varde han då, enl. IX Cap. 6 J Hand.b:n, ansedd lika med den, som tager högre ränta än lag bjuder; i följd hvaraf hela intresset och tiondedelen af hufvudstoden de fattige tillfalla.
Hr Dalman: I anledn. af Hr v. Troils sista yttrande får jag fästa uppmärksamheten derpå, alt förhållandet är helt annorlunda i ett land, der en verklig ministerstyrelse finnes, som handlar collectivt, och der Representationen är sammansatt af tvenne kamrar. Om ej alla ministrarna der hafva tillträde i Underhuset, kommer det deraf, att alla förslag gå derifrån fullkomligt beredda till Öfverhuset, der alltid några af ministrarna finnas. Det citerade exemplet vederlägger således icke mina anmärkningar emot sjelfva 76 Den 17 Octo b er f. m. principen uti Hr v. TroiJs förslag. Jag kan ej heller finna någon våda deri, att Konungens rådgifvare till ett antal af ätta personer här deltaga i besluten. Det har visserligen nyligen handt, att sex af Konungens rådgifvare här röstade och gjorde pluralitet i en fråga, ang:Je deras egen ansvarighet, och denna särskilda händelse har tilläfventyrs ledt Hr v. Troil till framställningen af sitt förslag; men det är ej att förmoda, att dylika fall ofta skola inträffa. Slutligen får jag förnya den förklaring, att jag anser hela det ifrågavarande af TJtsk. framställda förslaget snarare skadligt än nyttigt under nuvarande Former, enär Konungens rådgifvare derigenom skulle få tillfälle att kanske snarare erabrouillera ärenderna, än utreda dem och meddela upplysningar. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag medger, att flera bland de rättelser i Utskrs förslag, som här blifvit påyrkade, förtjena afseende, och deribland i första rummet den, att alla Statsrådets ledamöter böra hafva rätt till inträde i RiksSttn för upplysningars meddelande; för det andra, att deras afträdande vid hvarje beslut ej är väsendtligt. Deremot kan jag ej godkänna Hr v. Troils förslag, att de ledamöter af Statsrådet, sora äro medlemmar af IL o. Ad., skulle betagas säte och stämma här på Riddarhuset.
I sammanhang betraktande allt detta, torde jag få äran för Ståndet föreslå, att den allmänna postskjutsen antingen öfvertoges af Staten, eller alt åtminstone denna skjutslega ldefve nphöjd till lika med den för all annan skjuts. 2;o En ibland de första grunder, hvarpå ett samhälle fotade sig, visar historien hafva varit det inbördes skyddet. Ett stadigt ögonmärke blcf det sedan att betrygga denna grund, eller alt vaka öfver den allmänna säkerheten. Denna angelägenhet måste således upbäras såsom en ibland de mest maktpåliggande. Jag får på förhand dock upiysa, att min mening här med försvar, icke inbegriper det, som åsyftas mot en fiende utom samhällets gränsor, men blott det försvar, som har väckt första tanken pä behofvet af stadgar för ett samhälles inre fredade ordning; d. v. s. den allmänna säkerhet, hvars betryggande varit motivet till upkomsten af el t lands allmänna lag. — Alt ernåendet af förenämnde syftemål är en bland ett lands vigtigaste upgifter kan icke betviflas. — Så mycket beklagligare och mera oroväckande är det, att densamma här i vårt land, ty värr, icke tillfredsställande blifvit löst! De dagligen, och allestädes talande, samt så fasaväckande bevisen derpå, äro dels de rön något hvar sjelf fått göra, och dels de inom domstolarne sig lioptals trängande mörka och blodiga taflor ur Missg:sB:n! — Allt hvad lagen med sin makt så välmenande, och äfven hvad den förmått, gjort, tyckes således pä långt när icke vara tillfyllestgörande; det borde alltså, — må det tillåtas mig låna detta uttryck, — ”sällås kött till hans arni”; d. v. s., lagen har visst sina väpnare, såsom Polismän, Fogdar, Länsmän, Fjerdingsman, och till och med, bär och der, Sexman, men äfven alla dessa hvarken synas förslå, ej heller kunna de vara allestädes närvarande. Mellanrummen och tiderna der, och då desse icke kunna falla in med den skipaude makten, borde fyllas af inblandade medverkande. Då dylika medverkande mellanposter i Utlandet bildas af de s. k.
Och de personer, som nu tala om hennes skära och setheliska väsende, torde vara de första, som fördöma henne, i händelse hon dukar under i en kamp med svårigheter, för hvilken bon icke genom upfostran blifvit beredd. Om Kongl. Proposin antages och blir gällande lag, måste deraf blifva en följd att qvinnans upfostran blir mera allvarlig och mera lämpad efter de förhållanden, som vänta henne vid inträdet i verldens bestyr. En sådan lagförändring skulle äfvenledes i betydlig mån inverka på qvinnans sociala ställning. En hvar känner hvilken svårighet en medellös qvinna f. n. har att årligen förtjena sig sitt uppehälle, samt huru ringa hennes arbete betalas. Antoges Kongl. Proposin skulle kretsen för hennes verksamhet vid gas och flere sysselsättningar, som för henne äro ganska lämpliga, öfverlämnäs åt qvinnan. Så har redan skett i andra länder, der qvinnor förestå minuthandel, bokföring m. m., som här nästan uteslutande anses tillhöra mannen, men hvilka kanske med mera nit och omsorg skötas af qvinnan. Jag vill nu vända mig till Utskis Betänk., hvilket enl. min åsigt är i högsta grad förundransvärd!, och hade man icke redan blifvit vand vid besynnerligheter, skulle man i sanning deröfver bäfva. Sjelfva den hemställan, som Utsk. gjort, torde vara utan exempel. På grund af ett enda Stånds beslut, inbjuder Utsk. tre Stånd att förena sig med detta enda. Skola tre Stånd och K. M. inbjudas att förena sig med ett? Ar det rimligt, är det vanlig praxis? Jag vill icke säga att det är stridande mot RiksdisOrdn.; men långt derifrån torde det icke vara. En reservant yttrar, att LagUtsk. lagenligt hade bort inbjuda R. o. Ad. att fatta ett be - Den 12 December S. m. *11 stämdt beslut, och att först derefter ett jemkningförslag hade bort komma i fråga. Som jag vet, att samme reservant sjelf kommer att yttra sig i frågan, så vill jag icke uptaga tiden med att vidare orda om nu påpekade förhållande.
Han skall nu sysselsättas nied det arbete, hvarpå tillgång kan finnas. Ar sådant straffarbete för längre lid ari 3 månader ådömdt, skall likväl, då det verkställes i enrum, afdragas en fjerdedel af deri överskjutande Strafftiden, så alt t. ex. den, som är dömd till 2 års straffarbete, endast 1 år 6 månader och 21 dagar hålles i fängelse. Häraf är klart, att det, i afseende på fängelsetidens' längd, blir lindrigare att ådömas straffarbete på viss tid än att ådömas fängelse på lika lång tid, hvaraf någon afkortning ej eger rum. O.u vi sedermera undersöka de öfriga bestämmelserna för de båda straffarterna i fråga, mötas vi först och fi ärnst af den invändningen, alt den till straffarbete dömde är underkastad arbetstvång, ålen hvad innebär val detta i ett ensamhetslängrlse? Hvem vet ej, att arbetet just är ensamhetsfåneens enda tillflykt, och att ett bland delta straffs fördelar just är den, att den fallne lar sig att uti arbetet allt framgent finna skydd mot nöd och frestelse? Hvad sorn sålunda kan betraktas såsom en lindring i straffet, saknar derigenom karakteren af straff. Jag har här endast velat upprepa dessa i min reservation förekommande anmärkningar, itali någon af R. o. Ad. skulle komma att med mig instämma. För öfrigt vill jas» ej framställa något bestämdt yrkande, ulan blott framställa deri önskan, att It. St:r, efter antagandet af denna strafflag, hos K. M. anIiölle om en sådan revision af densamma att straffarlen straffarbete borttages. Hr Olivecrona: De vigtigasfe punkterna i förslaget till ny strafflag äro utan tvifvel straffarterna och det s. k. latitudsystemet. Regge stå lill hvarandra i ett oskiljaktigt sammanhang och bero af de principer för straffrätten, som lagstiftaren anser vara de rätta att följa och i lagen uttrycka. Rå 1734 års lag utarbetades, var den åsigt allmänt rådande, att man skulle genom mycket stränga straff söka afskräcka dem ifrån brott, hvilka hyste benägenhet för brottsliga handlingar.
Emedlertid få Kuratorerne fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet deruppå, att de till Stipendiegodsen hörande 2:ne säterierna Sundsby och Åby, med underlydande hemman, innehafvas under arrende, enligt de af Eders Kongl. Majit för arrende-auktionerna fastställda kontraktsvillkor, derom Eders Kongl. Maj:t jemväl förklarat Sig vilja framdeles, när dessa arrenden upphöra, i nåder förordna, och att alla öfriga stipendie-hemman och lägenheter bortstädjas och upplåtas i enlighet med stadganderna i Kongl. Brefvet den 8 Mars 1815, så att föreskrifter i detta afseende icke saknas; skolande Kuratorerne för framtiden låta iakttaga, att i conto för låntagare komma att äfven antecknas de för utlånta kapitaler ställda säkerheter; Och varda remisshandlingarne härhos underdånigst återsända. Kuratorerne framhärda med djupaste, undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung! Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL simuao m^mojävn PROTOKOLL VID Ijagfiiiia Riksdagen i Stockholm Aren 1850 oell 1*51. 3 Lagsamt Allmänna Besv.- och Ekonomi-lJtskottens gemensamma Memorial, Utlåtanden och. Betänkanden. < . \ Lagsami Allm. Besvärsoch Ekon.-VIskottens Betänkande, IY:o 1. 1 N:o 1 Ank. till Evp.-Utsk. den 14 Mars, 1851 kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i io kap. i Byggningabalken, i fråga om skyldighet att gräfva dike omkring svedjeland.
S:de punkten, angsde ändring af de vid rubriken borgarebref i 2 morn. 4 § chartw-sigil/atce-förordn.-n upptagne under-rubrikerne ”Coopvaerdieskeppare, Skråhandtverkare och Manufak turister” samt andre borgare, som ej höra under skrä; 9:de punkten, ang:de ändring af den i samma inom. stadgade charlering af Borgarebref för fabrikörer i 5:te klassens städer; 10:de punkten, angtde ändring af den i samma mom. intagna rubrik ”Mästarebref i skrän och manufäkturier”; litle punkten, ang;de förtydligande af de i 3 mom. af samma § intagne stadgar,den, under rubriken ”Bouppteckningar”: 12:1 e punkten, angsde förändring af den i sistnämnde mom. förekommande rubriken ”Privilegier eller tillståndsbref till handelsoch lian Aasloj ders idkande; 13:de punkten, ang:de befrielse frän chartce-sigillatce-afgift för testamenten till syskons afkomlingar; 14:de punkten, angsde väckt motion om upphörande af churteringsafgifter för löner, pensioner, arfvoden, resolutioner pä afsked, karaktersfullmakter, upphöjelse i (ideligt ständ och upptagande i de Ii. ordnarne; samt 15:de punkten , angsde förändrad redaktion af ch arUe-sigillalwföror dn-.ns 5 §. 4 H. il C 102 Den 15 April. R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt. 16:de punkten, ang:de de i sistnämnde § förekommande rubrikerne ”Kommendörsoch Riddarebref af Var Svärds-Orden, hvilka, i följd af under påstående fälttåg skedd utnämning.
Stråle lider af en kronisk katharr med deraf beroende krampaktig andtäppa och emphysem i lungorna, hvarigenom krafterne i betydlig grad medtagits, samt sedan flere år lidit af ros i begge benen, hvilken endast genom fortsatt behandling kan hindras att utbryta i svårläkta sårnader och jemväl klagar öfver tilltagande svaghet i ögonen, serdeles det venstra, med hvilket ensamt han ej kan läsa eller skrifva; och att, om möjligen, genom begagnande under den blidare årstiden, af en nödvändig brunnseller badkur, arbetsförmåga och krafter till hösten någorlunda kunna återvinnas, det dock är mycket att befara., att, om justitie-rådet åter inträdde i utöfningen af sitt embete, krafternes ansträngning snart skulle anya förvärra sjukdomen och göra den än svårare att emotstå. Med afseende å etet nit och den utmärkelse, hvarmed justitie-rådet Stråle, hvilken icke långt ifrån ett halft sekel varit i'rikets tjenst anställd, derunder sina 60 Kongl. Majlis Nåd.