Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär Allmänna Indragningsstaten, hvars utgifter, enligt den sednast afslutade Rikshufvudboken för år 1857, då uppgingo till en slutsumma af 336,389 R.dr 10 sk. 7 rst. Banko eller i Riksmynt 504,583 R:dr 83 öre, blifvit vid sednaste Riksdag ökade med omkring 130,000 R:dr sistnämnda mynt; men nyssberörda, förslagsvis beräknade anslag till spanmålsförhöjning åt vissa äldre löntagare nu komme att, hufvudsakligen till följd af desses afgång, minskas med 23,500 R:dr; ansåg Departements-chefen, att de ytterligare anvisningar på Indragningsstaten, om hvilka framställning nu blifvit gjord, icke borde, med hänsigt jemväl till den ständigt fortskridande afgången från samma stat, föranleda till större förhöjning i slutsummans beräkning, än att densamma, nu upptagen till R:dr 626,330: ökades med ett beloppp, motsvarande den här ofvan föreslagna minskning å Pensionsstatssumman 8,820: och dessutom, för jemnande af hela Riksstatens slutsumma, er höllo ett tillägg af 2: 12. å alt Indragningsstaten i sin helhet beräknades till Prop. M 1, om Statsverket 1859. Departements-chefens nu afgifna underdåniga förslag, angående regleringen af utgiftsanslagen under Nionde Hufvudtileln oell dermed sammanhang egande ämnen, blef, på tillstyrkande jemväl af Statsrådets öfrige Ledamöter, af Kongl. Majit i nåder bifallet. Försliotter. Vid slutet af sin ofvanberörda underdåniga skrifvelse den 19 sistlidne Juli hade Statskontoret till Kongl. Majit öfverlemnat en uppgift på de, till samma månads början, af Statskontoret utgifna förskotter, hvilka borde hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, uppgående till sammanlagdt belopp af 88,364 R:dr 63 öre; och behagade Kongl.
Ständer till denna vördsamma hemmstållan lemna sitt bifall, torde äfven Riksens Högloft. Ständer hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, att ersättningen för Allmänna Magazins-Inrättningens ofvanberörde fordran, på sått Stats-Utskottet nu föreslagit, måtte i Nåder anvisas. Genom nu afgifne Utlåtande, anser Stats-Utskottet sig derjemte hafva besvarat den Nådiga framställning, rörande dispositionen af förenämnde partie Koppar, *002 Stats-Utskottets Betänkanden. som innefattas uti Kongl. Maj:ts till Statsutskottet d. 25 sisth Januarii månad aflåtne Nådiga proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof. Stockholm den 26 Maji 1823*. Bilaga Litt. I. Utlåtande, i anledning af Riksens Hoglofl. Stånders Revisorers anmälan, rörande det för Bagare - Ämbetet i Hufvudstaden år 1818 anslagne partie Råg. Den utleverering af Råg till Hufvudstadens Bagare, som år 1818 på KongL Maj;ts Nådiga befallning från Allmänna Magasins-Inrättningens förråd ombesörjdes., för att tillhandahålla Innevånarne groft Rågbröd, emot en lindrig betalning, har vid närmare granskning af företedde Räkenskaper och Handlingar visat sig vara af tvåfaldig beskaffenhet, emedan Kongl. Majas härom gifne Nådige föreskrifter innehålla, att ej mindre iooo Tunnor Råg, skulle emot nedsatt och lägre pris än de som i allmänna handel gålde, månadtli - StatsUtskottets Betänkan elen. io63 gen till Bagare-Ämbetet ntlemnas, under afvagtan af framtida förordnande huru med ersättningen komme att förhållas, sedan Riksens Höglofl. Ständer besvarat Kongl. Maj:ts hos Ständerne i ämnet gjorde Nådiga proposition, ån äfven iooo Tunnor för samma pris månadtligen tills vidare forskjutas, emot ersättning in natura af Öfver-Ståthållare-Ämbetet.
Ständer föranlätos att visligen, efter noggrannt öfvervägande och på goda grunder, stadga grundlags natur för den tryckfrihet, som de ansågo såsom det säkraste värn mot ett återfall till dylika förhållanden. Jag förnyar min anhållan, att i 11. och Ad:s prot:r få antecknadt, att jag kommer att rösta mot förslaget, i händelse omröstning skulle komma i fråga. Frih. Cederström, Anders: Då Svenska folkets representanter vid 1809 års Jtiksdag, gemensamt med deras Konung, gåfvo sig en grundlag, hufvudsakligen grundad på principen af ett konstitutionelt samhälle, och då samma representanter 1812 skrefvo en tryckfrihetsförordning, hvars syfte äfven var uprättbållandet af samma princip, så hade man visserligen icke kunnat vänta sig, att vi nu, under Konung Oscars regering, skulle få se ett attentat, sådant som det förevarande, göras mot denna grundlag. Man kunde så mycket mindre vänta något sådant, som H. M:s Hr Fader, utgången af folket, på slagfältet utgjutit sitt blod för fribetens sak. Ingen hade väl då väntat, att så snart derefter ett så beskaffadt förslag skulle komma att framläggas för representatio nen, som det nu förevarande. Må man derföre nu, sedan man blifvit varnad, desto kraftigare för framtiden motsätta sig dylika försök och söka bibehålla den dyrbara gåfva af förfädren, som vi uti vår tryckfrihet äga — den dyrbaraste måhända, som de lemnat oss, och utan hvilken vi snart skola uphöra att kallas frie män. Jag önskar att detta förslag måtte begrafvas så djupt, att det aldrig mer måtte kunna återkomma i dagen. Hr Gripenstedt, Joh. Au g.: Då jag deltagit i de rådslag, hvilkas resultat var det nu ifrågavar:de förslagets framläggande för It. St:r, anser jag det vara min pligt, att nu med några ord yttra mig om grunden och beskaffenheten af detta förslag, äfvensom om den ställning, hvaruti jag anser att frågan t n. befinner sig. Tvenne saker anser jag mig kunna förutsätta: Den ena är, att ingen Svensk man finnes, som vill att sjelfva tryckfriheten skall upoffras.
Tullen utrikes skulle blifva så mycket högre; och hvad egne 124 Den 17 Martii, /. m, Medborgare kunnat vinna, skall stadna hos Utlandningen — Om man, jemte ett dera af de nu föreslagne Alternativer, gjorde afseende på allt detta 3 och så vida icke Stockholm kau umbära den skadliga Finska Handeln , då i stället, som blir så mycket nödvändigare, tillät öfrige delen af Riket få fritt på egna eller utländska Skepp utan Tvångs-lagar, mot samina Tull som Finnarne, exportera sina Producter, utan undantag eller minsta inskränkning 3 så tror jag att ännu skulle Sverige kunna bebos af ett lyckligt Folk På de grunder, som svårligen kunna bestridas, men alltid förhatas af Capitalister och Varu-importeurer, att aldrig hög Cours skadar, men väl befordrar Näringar, anser jag icke skadeligt om Banquen utgifver flere Sedlar 3 skulle jag aldrig , om än jag vore så lycklig att äga min lilla förmögenhet förvandlad i Container, låta egen fördel förmå mig tala mot allmänt väl. Nu är förhållandet sådant , att Banquens interesse och Nationens äro helt olika, och att för den förras trefnad vill man uppoffra den sednare. Denna Epoque förekommer mig lika den på 6o'talet af förra See'u!um, då Ständernes nedslående af Coursen fick namn af Stryp-systéme, och man antingen icke trodde eller icke ville tro den, som talte om allmänna nöden: Följden visade sig korrt efter vid 1772 års Revo.' lution. Man hade sedan under 39 år ej mer ån Fern Riksdagar 3 och slutligen förkortade SäkerhetsActen ansenligt debatter vid Riks - Den 17 Martii, f. mi 125 dagarne.
Detta studium tillhör ej egentligen arkitekturen, således 214 Den 10 Mars f. ni. ej heller Öfver-Intendents-embetet; det fordrar större vetenskapliga insigter uti mathematik och physik än en arkitekt behöfver besitta; äfvensom ock en rik erfarenhet _i och för tillämpningen af de vetenskapliga beräkningarna. Inom Ofver-Intendents-embetet finnes för närvide ej någon uti dessa apparaters konstruktion specielt sakkunnig person, hvadan embetet måst vid behof anlita personer utom detsamma. Deras betydelse är dock ganska stor, och man anser numera såsom högst angeläget att dylika apparater anbringas i offentliga byggnader, såsom kasserner, sjukhus, skollokaler m. fl. 1 de nya offentliga byggnader, som på sednare tider uppförts, t. ex. Vetenskaps-akademiens, teknologiska institutets och musei storartade hus, halva sådana apparater blifvit anbragta, och gagnet deraf visat sig ganska betydligt. Genom värmningsapparaten icke blott förminskas eldfara, utan vedbrand besparas högst betydligt och man undviker derigenom flera kostnader för eldning, tillsyn m. m , emedan, i stället för den vanliga mängden af kakelugnar, endast några få eldstäder behöfvas. Det måste derföre ligga i det allmännas intresse att uppmuntra denna sak. Bristen på sakkunskap eller rättare på en praktiskt sakkunnig person uti ifrågav:de hänseende inom vårt land har under sednare åren förorsakat det allmänna ej obetydliga kostnader, enär det inträffat vid flera offentliga byggnader —jag undviker att nämna dem —att så väl värmningssom ventilationsapparaterna misslyckats derhän, att de måst omgöras, ja helt och hållet borttagas. Det synes mig derföre vara tid på att fäderneslandet förskaffar sig en sakkunnig person, som uteslutande kan egna sig åt denna specialitet och som, jemte det han betjenar enskilda, är pligtig att gå det allmänna tillhanda, då hans biträde erfordras. Såsom exempel på bristen i detta hänseende må nämnas att i och för konstruerande af värmningsapparat inom den nya museibyggnaden måste en ingeniör enkom införskrifvas från Tyskland.
Densanma har nu %,at bestfind sedan jan.uari miinad lSSG och kan saedes redan blicka tillbaka pii en 11-iirig, framgilngsrik bana. Dess nledlemnisr utgores dels af Centralinstitutets kvinlige~ gymnaster, hvillm bilda den s. k. a hogre afdelningen B, dels andra aktade och bildade Irvinnor, som visa intresse for gymnastiska ofningar. Medlenlmarna af denna kategori bildar d e n litgre afdelningenm hvilken. liksom den ofre sa.mmnantr&amp;der vissa gdnger i veclian till gymnastislra ofningar. Hvad denim forening utr3ittat for att stiirlra och uppfriska af ett anstr&amp;ngande arbete medtagna eller af ett oiindamBlsenligt lefnadssiitt forsvagade individer af vArt kon ii.r ganska betydande. Att genoln st8rkailde af det fysiska gora kvinnan Sgnnd att a.fven intelligensens oinrBde v5il fylla de platser, sorn i en tzllt vidstriicktare grad tillerkiinnas heme, se diir den uppgift,som Stockholms kvinliga gyn~nastilrforening satt sig fore och som dess ledare pil ett i a110 tillt ' reclsstallande vis vetnt att fylla. Om denna de)) kvinliga gymnasternas ugpgift~ skhll fizc Ebba Herr.rnan pil Bonferensen liimna en en n3irniare redogorelse. Den nionde af de till Kviunof ijrbundet anslutna associationerna iir Svenska all~na ' yc~z n kvinnofoilwzingelt till djwens skydd. Denna forening, stiftad Br ISSO, har)) fornamligast till Sindamill att verka for en mildare behandling sf djuren inom hemmen och att diirvid i synnerhet tillse, att djuren vid slakten icke ~ulderliastas svilrare pliigor 5in oundg8ngligt Br samt att hos det uppviisande sliilrtet viiclra intresse fijr djuren)).
Riksdagsordningen oförändrad, I den af Grefve Posse föreslagne redaction står väl, alt den främste närvarande Ledamoten skall 934 Den 7 Augusti f, m. företräda LandtMarskalkens ställe i Plena; inen hvem skall väl göra anslag till Plenum; och det blir omöjligt, att föra ordet, om ej något Plenum äger rum. Jag anser derföre nödigt, att orden: i Plena må utgå, Herr af Ekenstam: Jag är hufvudsak* ligen förekommen af Herr von Hartmansdorff; om Ridderskapet och Adeln skulle finna, att ett stadgande härom bör i RiddarhusOrdningen införas, hemställer jag, hvarföre man skall söka andra ordalag, än a3 §. Riksdagsordningen innehåller. Med deras adopterande vore man ifrån alla skrufningar af ord. Jag tar mig derföre friheten föreslå följande redaction: Dör LandtMarskalk under Riksdag, föres ordet hos Ridderskapet och Adeln, såsom 23 §. Riksdagsordningen föreskrifver vid LandtMargkalks inträffade laga förfall, IIans Excellence Herr Grefven och EandtMarskalken gjorde proposition till antagande af Herr af Ekenstams förslag. Ropades Nej. Friherre Cederström: Jag anhåller, att redactionen måtte blifva såsom Herr Printzensköld nyss föreslog. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, alt en ny §. Ren 7 Augusti f. nu måtte under N:o 27 i RiddarhusOrdningeu införas, så lydande; Dör Landtmarskalkj företrädes hans ställe af den främste närvarande Ledamoten, , intilldess Kongl. Maj:t en annan Landt-1 Marskalk förordnad Ropades Ja, §. 27, Under hvarje Riksdag skall ett fult* Ständigt Diarium öfver alla i Ståndet förekommande ärender förås, och i RiddarJiusCancelliet vara att tillgå, Grefve Spens: I det förslag till Riddarhusordning, som af RiddarhusUtskottet vid sisla Riksdag aflemnades, framställde Utskottet behofvet af ett serskildt
Den gången fick Sven Berg ett bref från sin moder med hela den bittra sanningen. » Jag har ingen dotter mer, Sven, och du ingen syster. Hon är död, för evigt död för oss, och Förslag till matordning för veckan 31 aug. — 6 sept. S ö n d a g: Soppa på grönsaker; stekt flundra; kyckling med sallad; turkiska bönor a, la poulette; punschpudding. M å n d a g: Stufvad kalfbringa; fruktsoppa. T i s d a g: Kabeljopudding; filbunke. O n s d a g: Buljong med klimp; pepparotskött med potatis; frukt. T o r s d a g: Griljerad oxbringa; puré på gröna ärter. F r e d a g: Kokt gädda med potatis; halstrade fårkotletter; sagosoppa. L ö r d a g: Laxpudding; välling. Recept. Punschpudding. Hvetebrödstärningar stekas i smör. Sex till sju eller flere ägg (efter formens storlek och personernas antal) vispas väl, socker, kryddor och mjölk tillsättas; brödtärningarne nedläggas häruti; hälles i väl smord form, gräddas i ugn och öfvergjutes, då den serveras, med punsch. Turkiska bönor å la poulette. Späda skidor rensas, och ändarne afskäras; om de äro mycket späda, kokas de hela; eljes skäras de i långa stycken; sköljas, läggas i kokande vatten med litet salt, kokas mjuka, utan att få gå sönder, upptagas och få afrinna. Smör och litet mjöl fräses tre minuter öfver elden, något af bönornas spad jämte salt tillsättes, får koka tio minuter, afredes med ett par äggulor och smör, hvarelter bönorna och persiljan iläggas och skakas väl. Syltade körsbär. Stjälkar och kärnor borttagas, bären vägas, Samma vikt socker upplöses i litet vatten i en syltkittel och kokas till kulsocker, bären iläggas och kokas, tills lagen är kort. Aflyftas och fyllas i burkar. Skalen på kärnorna krossas, och kärnorna läggas antingen i lagen eller ock inläggas de före kokningen i bären.
Till betäckande af den brist, som vid den under denna riksdag verkställda reglering af statsverkets inkomster och utgifter uppkommit oell hvil - 4 Bil. till Stats-Utskottens Memorial, N:o 343. I;en brist för instundande är ifl.jq och derpäfoljande är, enligt antagna beräkningar, uppgår lill ett årligt belopp af i,3i8,5?o r:dr, hafva Bikels Ständer, för samma år, å Riksgälds-konloret anvisat en häremot svarande årlig stats fyllnadssumma af en million trehundraaderlon tusen femhundra trettio riks lalér, hvilken, intilldess nästa riksdags statsreglering vidtager, skall för hvarje år, uppå Kongl. Stals-kontorets reqvisition, af Riksgäldskontoret förskottsvis utbetalas efter Mars månads ingång; men dessförinnan får något förskott å statsfyllnadssumman för året icke meddelas. § ti*- I händelse statsverkets, lill Kongl. Stats-kontoret ingående, inkomster för något år icke skulle uppgå till det sammanlagda belopp, hvartill dessa inkomster i riksstaten blifvit af Rikets Ständer beräknade, bör den brist, som härigenom, enligt rikslmfvudboken, uppkommer uti lillgångarne för statsutgifternas bestridande, Kongl. Stats-kontoret af Riksgälds-konloret ersättas. § nä. Derest någon af de vid sednast förflutna eller innevarande riksdags statsreglering i egenskap af förslagsanslag beviljade utgiftssummor skulle, under ett eller annat år, befinnas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, åligger det Riksgäldskontoret att bristen, efter årets slut, Kongl. Slats-kontoret ersätta; hvaremot de besparingar, som kunna å dessa andag uppkomma, böra, för hvarje år, till Riksgälds-kontoret aflemnas.
— efter allt detta ha.de hon ej kommit längre på vägen till himlen, än att hon ännu hade att kämpa en skymflig och hård kamp mot moderns smutsigaste instinkter, som hon ärft! Och hvem var det, som blifvit föremål för denna syndiga, orena låga! Hennes brorson, det käraste, det enda hon sjelf hade på jorden! Aimées dotter — och han! Hon var inte värd att andas samma luft som han, och hon blygdes icke att kasta sina ögon på honom! Hvar hade Henrika haft sina tankar, då hon gaf honom i uppdrag att bli den ensamma flickans beskyddare under resan? Innan hon beslöt sig derför, hade hon likväl frågat sin Herre och mästare till råds, och han hade tillstadt det. Hon hade alltså missförstått sin trogne vän der ofvan. Det var första gången. Skulle Aimées dotter ställa sig emellau henne och hennes himmelske brudgum, liksom modern en gång hade — —? Hon tänkteicke den tanken till punkt, men i detta ögonblick fattade hon det ohyggliga beslutet, att Ingrid skulle lemna hennes hus. Hvar hon skulle göra af henne, visste hon icke ännu. Kanske var man i Hallerums prestgård hågad att ta tillbaka sin inackordering. Hon skulle skrifva dit ner och höra efter. Men som Henrika icke hörde till dem, som låta beslut och handling följa hvarandra tätt i spåren, blef detta bref icke skrifvet med det snaraste. Att Erik aldrig mera skulle återse sin reskamrat, det hade hon emellertid alldeles klart för sig; tills han nästa gång kom på besök, måste flickan vara ur vägen. Under de närmaste dagarne talades icke ett ord i den lilla våningen vid Götgatan. Henrika grep sig an med sina länge försummade fattigbesök och frågade ej efter, hvad Ingrid tog sig till. Hon visste endast, att hon mest satt inne i sitt rum och läste. Och då hon en gång af nyfikenhet såg efter, hvad hon studerade så flitigt, befanns det vara den samling af drag ur helgonens lif, som Henrika i sin välmening föreläst för henne. Ja, gå på med det, tänkte hon, men aldrig blir du ett helgon! Det tycktes emellertid vara några ärelystna planer i den vägen, som flickan rufvade öfver, det kom Henrika snart under fund med.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rik» sens Ständer, om antagande af en ny Con» cours-Lag och förändring af 1 §. 8 Cap. Giftermåls-Balken saint 7 Cap. RättegångsBalken. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet; Ett Memorial af Herr Flack, Carl Fredrik, angående Allmänna Fattigvården. Frän Högvördige FresteStåndet, S, D. Remitterades till Lagutskottet: .Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af en Ny Con» coursLag och förändring af 1 §. S:de Capit-j 538 ProtokolIsUtdrag d. 12 Mars IS18. let GiftermålsBalken; samt 7:de Gap. BältegingsBalken. Från Vållofl. Bov gare Ståndet. S. D, Vid föredragning af Kongl. Majrtg Nådiga Proposition till Riksens Höglofl. Ständer , af den 19 nästlidne Febrnarii, angående antagande af en ny ConcoursLag , samt förändring i I §. 8 Gap. GiftermålsBalken och 7 Gap. RättegångsBalken, blef Högstbemälte Kongl. Proposition till Lagutskottet remitterad ; hvarom de öfrige Resp. MedStanden vördsamt och vänligen skulle underrättas. S. D. Remitterades till Riksens Ständers Statsutskott, ett denne dag ingifvet Memorial, af Herr Örnberg , C, J., rörande bestämmande al en årlig UnderhållsSumma åt Hennes Maj:t Drottningen , i händelse Hennes Kongl. Majjt skulle innan nästkommande Riksdag uti Enkestånd försättas. Från Hedervärda BondeStåndet, S. D. Remitterades till Lagutskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående antagande af en ny ConeoursLag och förändring af 8 Capitlet I §. Giftermåls Balken samt 7 Gap. RättegångsBalken, gifven Stockholms Slott den 18 sistledne Februarii; Hvarom Resp. MedStanden skulle vördsamt och vänligen underrättas.
Men utan att förbise detta sistnämnda förhållande, eller att förneka vigten af det skäl, att förbättrade bevaknings-anstalter, till åstadkommande af indrägtigare Tulluppbörd, måste medföra större kostnader; hafva Revisorerne ändock icke kunnat underlåta, att fästa uppmärksamhet vid de betydliga Aflöningsoch andra utgifter, som några in i landet förlagde Bevaknings-anstalter årligen medfört, utan att deras hittills ådagalagde gagn bör anses hafva svarat deremot; t. ex.: Vid 8:de Inre TullBevaknings-Districtet, som omfattar 18 serskilda Inspectioner, uppgingo under åren 1 8 9 18 50 de till det mesta ständiga Utgifterne till 18,094: 1. 6. 18,948: i/f. 8. hvaremot de tillfälliga Inkomsterne_, bestående i Confiscationer och Böter, sedan Beslagare-andelarne algått, icke utgjorde mera än 572:32. 11. l,lo4:2i. 7. Enligt hvad upplyst blifvit, skall det vara föreslaget, att Chefsbefattningen vid detta District må indragas vid nuvarande Innehafvarens afgång. Och äro Revisorerne af den tanka, att Besparingar beredda på denna väg, samt genom ändamålsenliga reformer, äfven å andra lika beskaffade ställen, skulle, till större båtnad för Tullverket, användas för Gränsbevakningens utvidgande. 5:o En del DistrictChefer — för åren 1829 och i83o voro de 2:ne — har, efter en kort tids tjenstgöring, erhållit den förmån, att blifva uppförde å TullVerkets IndragningsStat, till åtnjutande af 1000 R:dr årlig pension. Verkets egne Tjenstemän komma likväl icke tili tjenstefritt bibehållande af lönen förr, än efter 3o års tjenstgöring och 60 fyllda lefnadsår. 12 ( 9° ) Postverket. Enligt dess Räkenskaper för åren 1829 och i83o, hvilka uli Kongl. KamrnarRätten undergått granskning, det senare årets med anmärkningar, hafva Inkomster och Utgifter förhållit sig, som följer: Debet. Balance från föregående året: Inkomster :
Serskildt bör härvid anmärkas det, efter min tanke, lagstridiga sätt, hvarpå Justitie-ombudsmannen, efter pröfning och ogillande af åtskilliga, af högste domstolen meddelade beslut, uttalat sine åsigter derom, då han t. ex. i fråga om ett beslut, hvarigenom ett af krigs-hofrätten gifvet utslag ändrades, förklarat, bland annat, alt de af krigshofrätten ådömde påföljder hade synts Justitie-ombudsmannen vara klart och tydligen lagliga samt följaktligen upphäfvandet af krigs-hofrättens beslut emot klar lag stridande, och, efter framställning af ett annat beslut, hvilket, enligt Justitieombudsmannens uttryck, ”misshagat” honom, yttrat: ”Den orättvisa, som härmed skett, ifall jag icke misstager mig, träffade en rik man i tvist med en fattig. Ingen blef deraf olycklig; ingen jemmer hördes. Man kunde kalla utgången för rättvisa, ifall dennes bestämmelse är uppfylld dermed, att försona den fattige på den rikes bekostnad. Men då lärer ej heller få förgätas, alt från den stund rik man ej mer kan mot deri fattige utbekomma sin rätt, man ock naturligen i lagen söker en föreskrift, huru fattig det behöfves att vara, för att kunna giira sin rätt gällande,” och ”imedlertid har jag bär, likasom alltid, der jag saknat rät Isenlighet, sett i dess ställe uti den nådiga domen omisskännelig välmening.” Yttranden af beskaffenhet, som dessa, hvilka icke allenast innefatta det gräfsta klander af högsta domstolens beslut, utan äfven äro för högsta domstolens ledamöter i hög grad kränkande eller, såsom Justitie-ombudsmannen sjelf medgifvit, sårande, böra väl allraminst tillkomma den, som erhållit uppdrag att vaka öfver laga nies efterlefnad af andra. Mig förefaller det klart, att Justitie-ombudsmannen. 22 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 4, i berörde hänseende oriktigt uppfattat sina rättigheter och skyldigheter, och alt, så vidt till de sednare hörer att i allmänna redogörelsen och de ärliga embetsberättelserne utreda lagskipningens tillstånd i riket, Justitie-ombudsmannen icke kan anses hafva sitt åliggande tillfredsställande fullgjort.