Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad härvid först angår den i och för Brännvins-tillverkningen inflytande Bevillning> så hör densamma, enär de vid detta Riksmöte derföre bestämda stadgandexr komma att tillämpas, eller från och med år r83r, i Utskottets tanka, gifva, utöfver den af Stais - Utskottet beräknade summa > föOjPOO Rdr BancOj följande tillgångar, nemligen i Förökad inkomst af enkla Bränlivins^pannor, till följd af partiela förhöjningar i Tariffen för Kannerymdsafgiften, Rdr 25,ooo Afgiften för Mäskvärmare samt . sammansatta Brännvinsappa. rater påräknas till . 4o,ooo hvarjemte tillökningen, i anledning af Rikets Ständers, genom votering, Transport 65,ooo Hfevilln.-Vtsh:s Memorial, N:o 68. orj Transport 65,ooo i Idögloflige Stats-Utskottet, fattade beslut örn Brännvinsbrännings-Bevillningens utgående med En skilling å hvarje kanna til i verkad t Brännvin, anses komma att utgöra omkring 20,000 tillsammans 85,ooo Beträffande dernäst Tullbevillningen^ så bar Utskottet, då Ilo g?of lige Stats-Utskottet vid sin calcul öfver denna Titel af sett inkomsten efter nu gällande Tull-Taxa, lill bufvudsaklig ledning vid sina beräkningar antagit, och får vördsamt hänvisa till den vid Utskottets första Betänkande, N:o 27, om Stora Sjö-Tulls-Bevillningen fogade Tableauen N;o 14, sorn utvisar den förhöjning och sänkning emot nu gällande Tullbestäm' melse, som Utskottet å Import-Tullen föreslog jemte det deraf förmodade resultat. Sedan Utskottet, å ena sidan, från den 1 Tableaueu calculerade tillökning af 224.000
Föredrogs och biföllos Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Ulsk:ns nedannämnde d. 13 dennes f. m. på bordel lagda ullåt:n. N:o 4, ang:de inköp och utdelning af ett antal exemplar utaf Svenska Fornskriftsällskapets handlingar; samt N:o 5, i anleda, af väckt motion om rättighet för vissa hemman i Färentuna härad af Stocholms län alt erhålla årlig utsyning å en Kronans park. Då nu föredrogs Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ns d. 13 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 6, i anledn. af väckt motion om uppmuddring af sundet vid Södra Stäket, yttrade sig: Frih. Cederström, Anders: Ehuru Ulsk. något knapphändigt alfärdat min motion, vill jag likväl icke yrka någon återremiss af densamma, enär della troligen icke skulle tjena till något. Jag gör det så mycket mindre, som jag tror mig veta, att Stockholms handelscorps på en annan väg söka komma till det af mig äskade resultatet. Propos. till bifall å Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns utlät. N:o 6 blef härefter framställd och af R. o. Ad. med ja besvarad. Föredrogs Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns d. 13 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 7, i fråga om en lånefond till jordbrukets förkofrande. Hr Liljenstolpe, Axel Fredr., anhöll att detta utlåt, ytterligare matte få hvila på bordet; men då icke någon af Ståndets ledamöter hördes deruti instämma, förklarade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, att ytterligare bordläggning ej finge äga rum; hvarefter Hr Liljenstolpe yttrade: Jag anhöll att detta betänk, malle få hvila på bordet, emedan jag nu icke är i tillfälle att, såsom jag önskat, kunna utreda frågan.
Hans Excellens, Herr Justitie-Slalsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve ton Platen, Lagerstråle och Malmsten. T. f. Dopartcments-chefen, Statsrådet Malmsten uppläste till justerin”; följande, enligt Kongl. Maj:ts, uppå Siats-Rådets enhällig,a tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl Maj:ts nådiga Proposition lill Rikets Ständer: angående anslag för Nalionnl-muscibyggnadcns inredning jemte andra i sammanhang dermed erfordcrlige kostnader; Oell täcktes Kongl. Maj:t, på Stals-Rådcls underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes delta Protokoll bifogadf, samt förordna alt, i enlighet deimcd, nådig Proposition skulle lill Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo N. Fredr. Sander Kongl. Majus Nåd. Proposition Jtä 118. 19 KtO SIN. Ant. till Exp.-Utsk. den 6 Juli 1863, kl, 6 c. ro. Kongl. Maj.Is Nådiga Proposition lill Rikets Stander om full dispositionsrätt för Stockholms stad och Ian lill den dt stadens och lånets gemensamma Karhus-inråtlning dr 4815 upplåtna egendom å Kungsholmen; Gifven Stockholms Slolt den 3 Juli 4863. Selinn Kongl. Maj:t, med anledning af en utaf Direktionen öfver Allmänna Barnhus-inrättningen i Slockholm gjord underdånig framställning, angående öfverISleise till Barnhus-inrättningen, emot skälig ersättning, af den genom Rikets Sländets skrifvelse den 27 Juli 1815, till begagnande för den gemensamma Kurhusinrättningen för Stockholms stad och län upplåtna tomt, med åbyggnader, å Kungsholmen, efter vederbörandes börande, uti nådig Proposition den 21 Oktober 1859 föreslagit
Det har redan förut blifvit antydt att nytt val ej efter hvarje ledighet behöfver anställas, och jag vill derföre blott erinra derom, att då denna fråga förra gången förevar, jag föreslog att suppleanternas antal skulle höjas till tio, emedan jag ansåg 5 vara för litet. Då sjelfva hufvudfrågan är afgjord, vill jag blott anhålla att det af Gr. Posse afgifna förslaget måtte vinna bifall. Hr Cederschiöld, Robert Teofron: På det att R. o. Ad. så sällan som möjligt skall behöfva välja nya suppleanter, anser jag visserligen det af reservanterna afgifna förslaget hafva företräde framför Utskits; men jag tror att detsamma icke heller kan antagas såsom det nu är upstäldt. Bifalles dvt, sä skulle R o. Ad., efter denna upställning af § ej hafva rättighet att välja nya suppleanter, i händelse dessa algått, utan endast i det tall att de ingått såsom Elektorer. Nu kan det ju hända att en eller flere bland dessa 5 suppleanter eller ock alla afgå, utan att hafva ingått såsom Elektorer; och i sådant fall skulle man ej kunna tillämpa den före - slagne §:n. De il 4 Febraarf e. m. I följd häraf tror jag att man mäste upgöra en ny redaktion af ifrågavarande § i Riddarh.Ordn. och att Betänkit således bör återremitteras. Gr. a t Ugglas: Efter hvad Hr Cederschiöld yttrat, får jag för min del förklara att jag ej vill motsätta mig återremiss af ifrågavide Betänk., äfvensom att jag instämmer i den redaktions-förändring, Hr Cederschiöld föreslagit. Gr. Sparre. Erik: Jag instämmer med Hr Cederschiöld i hans yrkande på återremiss af detta Utlåt. Frih. Rehbinder: Jag anhåller att få förena mig med Hr Cederschiöld och afstår från min begäran om afslag å Betänk:t. Hr Nordenfelt, Enar:
Det är oss alla nogsamt kändt hvad utom landet sig tilldrager. Det är oss jemväl bekant hvad en viss och landsfaderlig styrelse under denna bekymmersamma tid beslutat för befrämjande af landets hästa, jag menar den s. k. neutralitets-förklaringen. Bien Mine tirri de politiska förhållanderna inom Europa kunna i den närmaste framtiden så gestalta sig,' att Sverige icke kan fortfara att vara neutralt och i sådant fall blir det af högsta vigt, att folket har ett fullt och oinskränkt förtroende till Regeringen och dess ord, hvilket förtroende skulle erhålla en farlig stöt, om Utsk:s förslag hlefve af Regeringen antaget och bragt till verkställighet. Att så icke kommer att ske, derom är jag fullkomligt öfvertygad. Ingen af Konungens rådgifvare lärer vilja tillstyrka ett sådant beslut, och ännu mindre K. BI. sätta sitt namn derunder. Då jag således, lika med de flesta föreg:ende talarn,e, ogillar Ulsk:s förslag, skiljer jag mig från flera af dem så till vida, att jag icke anser förslaget hafva härflytit från några dåliga bevekelsegrunder. Vi hafva här i landet i allmänhet ganska stor benägenhet till misstroende, som ofta nog uppenbarar sig. Jag för min del får förklara, att jag anker Utsk. hafva varit fullt öfvertygad om sanningen af den skildring öfver landets tillstånd, som i Betänk, finnes framställd, men jag vidhåller äfven min förut yttrade mening, att Utsk. i delta hänseende bordt hafva större förtroende till Regeringen, hvilken är i stånd att bättre bedöma förhållandet, än till sig sjelft. Det misstag Utsk. begått, är således, enl. min tanke, oupsåtligt och jag fritager Utsk. alldeles från de beskyllningar, hvilka i motsatt hänseende emot dem framkastats. Jag anser att R. o. Ad. fortfarande kan skänka sitt förtroende åt de män, hvilka Ståndet för sin del till ledamöter i Utsk. invalt, och jag anser det afgifna Betänk, hafva tillkommit af ett misstag, hvilket Ulsk;s ledamöter sjelfva säkert äro de förste att erkänna. Frih. Banér, Johan:
E n lika enkel och billig som vacker garnering utTill uppläggning af höstfrukt, äpplen, päron, göra vidare figurer af gurkor och i buljong plommon, drufvor, aprikoser o. s. v. väljes en kokta rödbetor eller morötter, som fasoneras på en hög fotställning hvilande skål, hvari med därtill afsedda små apparater, samt röda frukterna ordnas med blad och rankor af vildt och hvita köttgeléer eller aspics. D e sist eller äkta vin, murgröna o. s. v. P å tätt nämnda hackas antingen fint och ordnas i kransbladunderlägg ordnar man först de tyngsta form — omväxlande en röd och en hvit krans frukterna, äpplen och päron, ofvanpå komma — på fatet eller skäras i skifvor och använplommon och drufvor, däremellan blommor, das i stjärneller gallerform. Bästa effekten blad och rankor, hvilka sistnämnda falla ned göra likväl af röd gelé sammansatta rosor, som långt öfver skålens kant. Till fruktskålar, som för en öfvad hand ej erbjuda någon svårighet. äro försedda med en kalk till uppbärande af Sillsallad fylles i en form och uppstjälpes. en blombukett, kan man förfärdiga en sådan Till garnityr användas smala strimlor af rökt af frukt. Frukterna förses härtill med stållax och peppargurkor, sura körsbär, hackade tråd som stjälk och bindas tillsammans med ägg — hvitan och gulan för sig — vidare blad till en rund svampformig bukett, som Om frukfigurer af rödbetor, lök, kapris etc. Äpplemos omges med en pappersmanschett. garneras med blommor eller stjärnor af halfterna icke skola tjäna endast till ögonfägnad, träder man upp hvarje frukt på en lång, tunn, runda, skalade mandlar och korinter. Potatismos upptornas högt, strykes slätt och upptill afspetsad träpinne i stället för på stålöfverhälles med brynt smör och garneras med tråd. Om man på vintern saknar friska blomfasoner af stekt lök, eller beströs med små mor och blad, kan man äfven mycket väl använda mossa till garnering af fruktskålarne. rostade hvetebrödstärningar.
Uti hvad sålunda blifvit andraget, hafva Herrar Arfvidsson, Vestin och Ebel genom munteliga anföxanden till BorgareStåndets Protocoll den 2dra i sistlidne månad, hvaraf Utdrag remissen åtföljt, sig till alla delar förenat, med hemställan, det Rikets församlade Ständer ville deltaga i underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t derom, att införseln af Engelskt Bomullsgarn måtte, så skyndsamt sorn möjligt, förbjudas, ^ heldst som de förmenat Best), ock Ekon. Utsk. Betanhcinden. Sig med säkerhet förutse, det effi fortfarande tillåtelse i detta afseende, fullkomligen skall ruinera de här i landet anlagda Bomullsspinnerier. Utskottet, som erkänner de svårighetef, hvilka ej sällan möta vid afgörande af ämnen af denna beskaffenhet, der flere Allmänna intressen synas i strid med hvarandra, anser sig böra fästa Riksens Höglofl. Ständers uppmärksamhet derpå, att om å e» na sidan, genom en fri införsel af Engelskt Bomullsgarn, Svenska BomullsSpinnerierna. måste vidkännas en mindre gynnande afsättning, så är det å den andra icke mindre säkert, att af ett gifvet förbud de menliga följder i framtiden icke skola uteblifva, som alltid uppkomma genom hämmande af den fria Concurrencen, i afseende så väl på varuprisets bestämmande, som på konstflitens tillvext och Producternas godhet. Då det medgifves, att Handspinneriérna ä£ Bomull omkring Fahlun och några andra Landsorter måste lida genom införseln a£ dst Utländska garnet, bör det tillika märkas, att denna följd redan uppkommit genom inrättandet af Mekaniska Spinnerierna i Sverige. Ingen Bomullsspånad för hand kan, hvarken i godhet eller lindrigt pris, täfla med den Mekaniska, och denna spånad bland Allmogen måste således i samma mort blifva mindre lönande, som våra mekaniska Spinnerier fortfara att utvidgas.
Oanmärkte böra icke lemnäs de många småsjöarne i Walle härad, hvilkas antal skall, enligt sägen, utgöra omkring 100 stycken, äfvensom att mindre sjöar jemväl finnas ofvanpå Billingsberget, likasom på Halleoch Hunnebergen. Alla vattendrag i Skaraborgs län, hvilka utgjuta sig i Wenern, rinna dessförinnan mer eller mindre mot norr, hvilket utmärker, att landet har sin hufvudsakliga lutning deråt, eller egentligen mot nordvest. På östra sidan om vattendelaren deremot är lutning åt öster, och vattnen rinna följaktligen i ostlig och sydlig rigtning. Att sluta af strändernas utseende jemte andra indicier, synes bottnen af Wenerns bassin bestå af en rödaktig gneis, och densamma torde kunna anses vara grundlagret jemväl för Skaraborgs läns fasta land; men ofvanpå detta uråldriga berglager förekommer i detta län en ganska betydlig och märkvärdig öfvergångsformation, som i flolagriga höjder, parallela med vattendelaren, sträcka sig från N.N.O. till S.S.V. Enligt Wahlenberg är, bland Sveriges alla öfvergångstrakter, Westergötlands den enda, som har alla de till en fullständig öfvergångsformation hörande olika lagren, ordentligt lagda på hvarandra. Dessa lager äro, såsom bekant, följande nemligen: Sandsten, som ligger underst och är utan tydliga petrifikater; Alunskiffer, med inblandade blinda petrifikater; Kalksten, med petrifikater, försedda med ögon; Lerskiffer, kallad graptolitskiffer af deri befintlige petrifikater och till skilnad från den lerskiffer, som ligger under kalken; Trapp, som alltid är utan petrifikater. Skaraborgs län. Naturbeskaffenhet. Administrativ indelning. Folkmängd.
Jag har ganska riktigt insett, att meningen ej är, att-, när banken öppnas, dessa 2,5 proc, genast skola inbetalas, Utan på sätt den af mig sednast citerade §:n innehåller, och det är detta, sorn jag anser alldeles onödigt, obehöfligt och ulan allt ändamål, oell jag får äfven dervid anmärka, att de otti, jag föreslagit alt intagas i 5 §:n litt. a, ej skulle utgöra något tillägg, utan att i och för de ord, sorn jag begagnade i mitt redaetioirsförslag, boule utgå de sista orden, nemi. ”deraf minst a5 pioc. skola utgöras af reda penningar”, i stället för hvilka ord de af mig föreslagna borde insättas. Frih. Stjernstedt, Theodord Det är endast i anleda. af Gr. Frölich* anmärkt)., sorn jag hegart nicht. flan liai' nemi. anmärkt, ali det ej finnes någon lid bestämd, inom hvilken den ifrågavar. delen af gi undfonden, eller det belopp, som icke genast insattes, skall inbetalas. §:n innehåller likväl i inom. d) ”att lill banken skola vara tube - 5i2 Den ao Februari f. m. talde minst 10 proc. af grundfonden eller -Jidelar af det i 5 §:n litt. a bestämda tillskolt i reda penningar, äfvensom handlingar, hvilka bolaget efter pröfning godkänt, aflemnade lill säkerhet derföre, att återstoden af samina tillskott varder inom ett år i banken insatte. För öfrigt vidblifver jag hvad jag förut yttrat, och anhåller om propos. lill bifall å Utsktns förslag i 5 §:n, med den skilnad, att i stället för reda penningar sättes Rikets mynt. Hr Rosenblad, Bernh.:
Frun: Jag ville bara se någonting. Gertrud: ”Hm Hm” – Går, samt återkommer efter en stund med en kartbok. Fru Wahl tar den hastigt utan att tacka, slår upp en karta om Södra Frankrike, sätter sig och fördjupar sig i kartans betraktande. Gertrud emellan tänderna: Gunåda oss. Hela välsignade natten ska här resas på. Frun: Montpellier eller deromkring Gertrud: Munkpelja – Hennes Nåd! Hennes Nåd lilla ... Gertrud: Hvad vill du min kära Gertrud? Gertrud svarar ej – för det hon ännu är onådig tror Frun, som fortfar att ifrigt studera sin karta, tills en snyftning från vrån, der Gertrud ställt sig, framtränger till Fruns öron. Bort från boken till Gertrud springer Frun. ”Hvad vill du min kära Gertrud?” frågar hon mycket vänligt. Gertrud gråter högt som ett barn och svarar ej. Frun helt rörd: Hvad är du ledsen för min kära Gertrud? Gertrud torkande ögonen: Åh Hennes Nåd behöfver väll inte gråta för dä. Men de der namnen, de der namnen. Frun: Hvad för namn? Gertrud: Dä må Hennes Nåd väl fråga! Hvem ska vettat om intet Hennes Nåd? Hva vet Gertrud annat än Götheborg?
Magnusson, 46 o. 4S Vesterlånggaian, är försedd med ett så rikhaltigt lager af präktiga klädningstyger, att det upptager husets alla tre vå- ningar, o c h därtill har han midt i julbrådskan anordnat en storartad realisation. Här vimlar det af folk dagen i ända. Vilja vi få ett godt sidentyg, så kunna vi vara säkra att erhålla det I n:r 17 vid samma gata har i år öppnats en ny handskhandel af fru Maria Ferlin, hvilken bland andra utmärkta fabrikat tillhandahåller Jöuvins världsberömda handskar. En affär, som för sådana goda fabrikat, kan ej annat än gå framåt o c h vinna förtroende. I den gamla välkända butiken, som eges af apotekaren G. F. Dufva, Drottninggatan 41, handla vi helt säkert en hel del finfina parfymer, innan vi begifva oss in till hr P. G. Djurström, Drottninggatan 51 i hans bosättningsmagasin och konsthandel, där man bland tusentals vackra o c h lämpliga artiklar, album, byster o c h vaser har svårt att k o m m a ur valet o c h kvalet. När vi ändtligen fått, hvad som bäst passar oss, behaga damerna kanske göra en visit hos hrr Jansson &amp; Gomp. n:r 6 vid Hötorget, som har ett välförsedt lager af klädningstyger o c h ett nytt slags snörlif » L a Sylfide », som lär vara m y c k e t omtyckt. I förtroende kunna vi nämna, att hr Carlsson på nyåret tänker företaga en storartad utvidgning af sin nuvarande hufvudlokal. Ungherrarne i familjen behöfva måhända en ny uppsättning kläder till jul, o c h blir det behofvet lätt fyldt, om man vänder sig till hrr Men nu tror jag vi kunna begifva oss af åt Norr, hvarvid vi i förbifarten göra ett b e s ö k i Nilsson och Dahlbäck, Regeringsgatan 35. Här Anstrin &amp; Cws på Norrbro välsorterade sidenkramhandel. Här finnas, bland annat, lätta, ljusa tyger, passande till balklädningar o c h m e d julen är j u balernas tid inne.
Fullmägtige vare skyldige att, uppå derom gjord anhållan, i stället, för Svenskt silfvermynt, frän Banken utgifva silfveroch guldplantsar, när tillgång derpå gifves, de förra mot 36| Riksdaler Riksmynt för hvarje mark finsilfver, Kölnisk vigt, som det omyntade silfret, enligt Hamburgerprof. innehåller, samt de sednare eller guldplantsar, efter det vid utvexlingen gällande pris ä dukater. Och öfverlemnas ät Fullmägtige att, när de efter särskild pröfning för hvarje fall finna sådant med afseende å förekommande omständigheter lämpligt och för Banken fördelaktigt, jemväl i stället för Svenskt silfvermynt, när så äskås, utlemna utländska silfvermyntsorter emot det vid hvarje tillfälle af Fullmägtige fastställande utvcxlingspris”; och dels af Herr A. O. Wallenberg, som, i motion M 2.52, föreslår, det Rikets Ständer måtte besluta, icke allenast att genom Riksbanken tillhandahålla allmänheten plants, innehållande 60 fö finsilfver, efter Svenskt prof och vigt, mot 4,000 Riksdaler Riksmynt i Riksbankens sedlar för hvarje sådan plants, utan äfven, att dylika plantsar må jemväl tillhandahållas åt allmänheten vid Lånekontoren i Göteborg och Malmö.
Våra Militairer och Civila Uniformer, månne de icke äro, i jemnförelse med våra enskildta och allmänna Tillgångar, med vårt dåliga Mynt och påkallade Löneförhöjningar, alltför dyrbara och lysande? månne Svenska Krigarn i sin fordna enkla, men derföre smakfulla Uniform, var mindre Krigare? — Månne den Armee, som så nyligen återvändt i Fosterlandets sköte från Bragder och Segrar, kan vinna någon ökad ära genom Uniformens yttre prakt och dyrbarhet? Jag vågar framställa till hvarje Fars bedömmande, och till hvarje Sons eftersinnande, om icke den, för ömma Föräldrar sällaste lidpuncten, den, då deras Son, efter fulländade Studier, skall inträda på Ärans bana, måste af dem motses med én blandad smärta, om de äro tvungna att taga den nu så betydliga Summan till sin Sons beklädnad, ettdera, från sin nödtorftiga bergning, från öfriga Barns uppfostran, eller, värst af allt, skuldsätta sig derföre: 608 &en 10 Januarii. — Ty huru få äro de, som tunna taga denna summa från öfverflödiga inkomster! — Förde Civila Uniformerne gäller hvad jag redan anfört i afseende på deras dyrbarhet, då TJniformsHatten med dess Decorationer närmar sig i kostnad till Militairens Tschacots, men Broderiet torde i flera afseenden förtjena uppmärksamhet: Man må invända, att qvanti tcten af Guldet är obetydlig, jag medgifver det, och att Svenska händer tillverka Broderiet; de kunna ju nyttigare sysselsättas än med tillverkning af Prydnad, som fordom var ett Distinctions-tecken på de högsta och högre Statens Embetsmäns Uniformer, men nu, utsträckt till de lägre Tjenstemännen, till Capellet och Theatern, icke mera kan anses som någon utmärkning af högre värdighet.
Den, som vill att det af Rikets Ständer bestämda anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring skall användas för detta ändamål i allmänhet uti de församlingar, hvilka till lärares eller lärarinnors aflöning redan tillskjutit eller åtaga sig tillskjuta lika stort belopp, som den till församlingen öfverlåtna andel af personliga skyddsafgiften utgör, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att berörda anslag skall utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, med iakttagande af de förändringar, som, på sätt i 73:dje punkten af Statls-Utskottets Utlåtande N:o 66 inhemtas, Kongl. Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga, endast med följande tillägg i afseende på vilkoret, att församlings mot folkskoleafgiften svarande tillskott bör vara användt till examinerade lärares aflöning vid egentliga folkskolor: »så vida icke Kongl. Maj:t, på grund af upplysta förhållanden, finner för godt från detta vilkor befria.» Enär denna omröstning utfallit med 78 Ja och 39 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens lydelse. 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 116. IO:«le voteringen. Den, som vill att ett anslag af 3,000 Riksdaler till lön för en lärare vid veterinäi'-inrättningen i Stockholm, med hufvudsaklig befattning af elevernas handledning i praktisk sjukvård utom inrättningen, beviljas å ordinarie stat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer uppfört berörda anslag å extra stat. Omröstningen har utfallit med 52 Ja och 65 Nej, hvadan Rikets Ständer fattat beslut i enlighet med IVej-propositionen.
Raab åt sin numera skriftligen uppsatta motion gifvit en annan lydelse, än den hade, då den mundtligen här framställdes, förfaller, till följe af den förändrade uppställningen, den af mig nyss gjorda anmärkning. 16 Den 22 Oktober. Frih. Raab: Jag var icke närvarande här på rum met, då Hr Lagergreu först framställde sin anmärkning; men att icke några väsendtliga ändringar blifvit af mig vidtagna i mitt i går afgifna anförande, torde tillräckligt utvisas af det då förda diskussionsprotokoll, som redan varit mig till genomseende delgifvet. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef motionen jemte yttrandena remitterad till det blifvande Stats-Utsk:t. Anmältes och inbeledsagades på vanligt sätt en deputation från Hederv. Bonde-St:t, anförd af Riksdagsmannen Carl Anders Larsson från Ostergötlands län, hvilken yttrade: Högvälborne Hr Gr. o. Landtm., Högl. R. o. Ad! Då Svenska Bonde-St:t nu ånyo, genom oss, dess depute rade, framföra detta Stånds välkomsthelsning till Högl. R. o.-A., så kunna allmogens ombud icke underlåta att fästa Högl. R. o. Ad:s synnerliga uppmärksamhet på en, för hela Svenska folket, serdeles maktpåliggande fråga: den nemi., sorn rörer ombildningen af vårt hittills gällande representationssätt. Denna fråga, som utgör grunden för vår politiska tillvaro, är så betydelsefull, att den skjuter alla andra, mer eller mindre vigtiga frågor i bakgrunden. Bonde-St. tviflan, för sin del, icke på, att Högl. R. o. Ad. skänker åt lösningen af denna fråga alf den medver kan, som kan vara förenlig med fäderneslandets och det allmännas bästa; motsatsen härtill skulle vara att förneka detta Rikets första Stånds högsinta välvilja för framåtskridandets sanna intresse. Bakom Bonde-St:s allvarliga önskan att vinna tidsenlig rättelse i vårt otympliga risdagsmaskineri stå milliontals besutne medborgares 'oafvisliga anspråk, och, såsom vi våga hoppas, en Nådig Konungs kraftfulla vilja.