Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förmå de ej det, öfvcrlcmnas må- let lill Rätten, som försätter Banken i Concurs-t Bistånd.” visa, alt den inträffade oförmågan härrört af en skyndsamt öfvergående tillfällighet, och att Banken alla siria borgenärer för nöja kan, åligge det Kongl. Majlis Befallningshafvande, alt låta inställa bankrörelsen oell öfverlemna målet Lill Domstolen, sorn beslutar, att Banken skall till Concurs afträdas.” Se 5:te punkten. V t 9 §. -3 Mörn. ”Afgår Ledamot utur Directionen, fortfare under loppet af ett år derefter dess ansvarighet för de intill dess afgång utfärdade creditscdlar »arnt andre Bankens skuldförjindelser.” V » ' » » ”Beträdes någon Directionens Ledamot, eller annan delegare Bolaget, att hafva begått ivek eller bedrägeri, eller ge10m uppenbar vårdslöshet vålat Bankens obestånd, straffes ■nlig t lag såsom bedräglig eller vårdslös gäldenär, och ansvare or all Bankens gäld.” Se Ridlerskapets och Adelns 11 §. i 3 Morn. Gilladt. Gilladt. _ V Uteslutet. j io $. i Moni. Gilladt med någon afvikelse ill redactionen. Se Ridderskai jets och Adelns i a §. i Mom. Gilladt, med den förändring ilt 2 i stället för 3 år. Gilladt. : a i Gilladt, med den förändring tt a i stället för 3 år, och icd någon afvikelse till reda!i ' Lonell, nära såsom Ridderskalels och Adelns, och med til■ ägg alt Kungörelsen skulle inöras i Ståts-Tidningen. Se 6:te lunk ten. i o §. 2 Morn. < Gilladt, med uteslutande af irden: ”i anseende t ill af Banken råkadt Concurs-tillstånd.” Se Gilladt. Gilladt. Uteslutet. lidderskapéts oell Adelns 12 ). 2 Mom. 10 <j. 3 Moni. Uteslutet. Gilladt. Gilladt. Uteslutet. Gillad. Gillad. Utesluten. 12 §.
För mig framställer det sig således, som det nu begärda ringa anslaget endast innebär en eftergift för någon mäktig önskan, helst man icke ens äskat de 000,000 rdr, som skulle erfordras för förskansningarne utom Skanstull, till hvilkas fullbordande, med ett anslag af endast 100,000 rdr årligen, skulle åtgå icke mindre än 7 år, hvilket naturligtvis vore en misshushållning i anseende till de dermed förenade dryga faux frais. Man har åberopat andra länders, såsom Belgiens och Danmarks, benägenhet att gifva stora anslag till befästningar; men der har det förfarits efter en helt annan method. Man har der framlagt planen i dess helhet och derigenom upväckt ett varmt nationelt intresse för saken. Jag hemställer, om sådant kan väckas af den utaf vår Regering gjorda knapphändiga framställning och detta under åberopande af B. St:rs vid en föregående riksdag, på grund af en enskild motionärs framställning, tagna initiativ. Eller är det på B. St:r och icke på Konungen och hans konselj, som man vill kasta ansvaret för ett så vigtigt och vidtförutseende företag? Om man åter betraktar, huru de vid förra riksdagen för Stockholms befästande åt landsidan anslagna £00,000 rdr blifvit använda, 148 Ilen 13 A pr 11. så finner man af redogörelsen derför i Utsk:ts Betänk., att af de 108.000 rdr, sorn upgifvns hafva åtgått, 94,000 rdr blifvit disponerade till expropriation af några grusbackar utanför Skanstull och 14.000 rdr till effekter, men icke ett öre till sjelfva befästningsarbetenas påbörjande.
Universiteten kunde ställas under samma categori, derpå man likväl sett ett stort exempel, i ett annat land; om man här måste i vissa fall vika från grundsatsen, derföre att menigheterne inom en viss areal äro för fåtaliga och fattiga; så borde man likväl göra sig all möda att demonstrera detta, om icke för annan orsak, åtminstone för den, alt den lägsta folkklassen, som fått sine anspråk på anslag till Folkskolor afslagne, men likväl med sine fyrkar bidrager till StatsCassan, icke måtte sakna anledning att tro sig vara häruti rättvist behandlad. Men jag medgifver gerna, att för en sådan utveckling och framställning det fordrats en djupare granskning af det Betänkande, K:gl. Committeen för Undervisningsverkens förbättrande afgifvit, eller åtminstone, att det varit nödvändigt att ingå på ämnen, som man nu förklarat böra till hela sin vidd förblifva hvilande. I samma mån likväl, som man följer den anvisning till hvila i dessa frågor, som den Nådiga Propositionen erbjuder, borde man dock finna att man afskär sig all möjlighet, alt framställa 4« Den 14 Augusti f. m. sunda och tillfredsställande skäl för Rikets Ständer, på grund af hvilka de böra bevilja nya stora anslag till Undervisningsverkens förbättring. Man kommer ovilkorligen till den slutsats, alt anslags-frågan borde hvila, lika såväl som frågan om förbättringarne. Den naturliga och enda riktiga ordningen måtte väl vara den först, att veta, hur man viii, att en Inrättning skall vara beskaffad; dernäst att bestämma, livar medlen rätteligen skola tagas; och sist att tillse, huru dessa medel kunna anordnas. Här åter synes man vilja gå alldeles bakfram tillväga. Man är icke ense om sättet för reform, icke ens om nödvändigheten deraf. Många bland Committeens Ledamöter, Universitetens vidtberömde Män och Svenska Kyrkans högste Representanter, som vid denna Riksdag visat det kraftiga inflytande de äga på nästan alla de vigtigaste ärendernes gång, hafva bestämdt förklarat sig emot alla förbättringar, så i organisationen af Läroverken som i undervisnings-metoderne. De synas förfäkta stabiliteten, såsom en grundval för deras egna anseende och legitimitet. Andra åter, som inom
L ädan är ätminstone den lara scm hitintills i Afseende pä alla Banquers inrättning warit godkänd, och som förbudit dem att uti stäende län ingä. Wid hwad cn wärd Ledamot nost anfördt, att ingen fördel sones wara för Läntagare» att lemna en wara oförsäld sä snart tillgäng till försäljning skulle oppas, torde jag fä erinra att det gifwes menniskor som wid minsta fördelaktig utsigt manta en ännu fördelagtigare och ätt i allmänhet man alltid söker winna det mästa. Om tillgängen skulle ge tillfälle att lemna waran osäldi spekulation pä ännu bättre pris framdeles, männe det icke skulle bidraga att höja pris, och att bibehälla den Tariff som jag fruktar det redan under en mera gormande period gaf Utlänningen anledningen att borja hemma tillwerka en sämre wara. Om i England der lifsmedel och arbetslöner i jemnförelse mot ost äro i sä olika högt siris, man det oagtadt funnit uträkning uti att uppdrifwa jerntillwerkningen, männe det ej winnar att wära priser äro för högt uppdrifne? Männe wi stola söka att än widare derwid bibehålla dem? För min del skulle jag önsta att dä Ledamöter af Banco-Utskottet dä Läntagare» orkat bifall till Stats-ULstottets betänkande, Ridderstapet och Adeln wille blifwa derwid ock päminna sig att dä det kommer an pä biträden af Banque» är beslutande Rätten Utskottet cwilkorligen förbehällen. Men om, sedan i ämnet blifwit sä mpcket talat, Ridderstapet och Den 11 Octcber. 22Z ecb Adeln till att närmare bestämma sin öfwertygelse stulle önsta äterremisi, är det icke etter jag som kan deremot hafwa nägot att inwända.
Andra d:o .. — 16: — Silfververk erlägga Bevillning med Fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af Verkets disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och lill vederbörande Uppbördsman allemnas, på lika sätt och med lika villkor, som förut om Fahlu Grufvor stadgadt finnes. Skeppsbyggeri-Inrättningar, i Sex Glassér: Första Classen . R;dr 100; — Andra d:o . Tredje d:o . Fjerde d:o . Femte d;o . Sjette d:o . Skeppsbyggerier, som icke ega 200 R drs ink Bevillning. Slensamt Lerkärls-Fabrikcr, i Tre Classer; Första Classen .. — 10; — Ändra d-‘o .. Tredje dm . — 6: — Då något Verk, Inrättning eller rörelse, för hvilka per-mille-afgift icke är stadgad, befinnes alkasta större inkomst, än som motsvarar här ofvan stadgade högsta Classer, bör afgiflen för hela inkomsten bestämmas till fem för hundradet §. 26. Kolningsfrihet på Kronans allmänningar eller recognilions-skogar lör hvarje stig, beräknad till 24 tunnor ...••• 8 sk. co — 66:32. — 50: 33 Afgiflen utgår efter det belopp, för hvilket Bruken, enligt privilegier och resolutioner, erlägga recognitions-afgift, antingen der kolas eller icke. För kolningsfriheten på Häradseller Sock en-a Ilma nili tiga r, enär lill Häradet eller Socknen icke erlägges en betalning, svarande emot den, som för recognilions-skogars eller krono-allmänningars begagnande, efter Rikets Ständers Författning år 1752, jemte Bevillningen, utgöres, skall afgiflen så liöias, att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjande rätt af Krono-skogarne erlägges. § 27. I öfrigt betala efter denna Artikel: Advokater och Sakförare, i Fem Classer: Färsta Classen ..
Föredrogos å nyo Stats-Utskottets Utlåtanden : N:o 235, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 124, i anledning af Hagra i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof fprekonma allmänna frågor; samt N:o 236, i anledning af iterremiss fran a:ne respective Riks-Stånd af Utskottets Betänkande, N:o 185, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Första Hufvud-Titel med dertill hörande Utlåtanden, N:s 126 och ray; och fann Preste-Ståndet, som vidblef sitt till nämnde Utskotts, under N:s 124, 125, 126 och 127, afgifna Betänkanden lemnade bifall, för godt att lägga ofvanberörde Utlåtanden till Handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets Utlåtande, N:o 74, med anledning af 3:ne Riks-Stånds anmärkningar vid BancoUtskottets Betänkande, N:o 36, i fråga om bibehållande af de från Banken meddelade lån på hus, brandförsäkrade i den upplösta f. d. Stadsfonden af allmänna Brandförsäkringsverket, fann Preste-Ståndet för godt bifalla Betänkandet N:o 3C, med de förändringar, Utlåtandet N:o 74 innehåller. S. D. Banco-Utskottets Betänkande, N:o 75, med anledning af Herr Kyrkoherden Lyth: gjorda framställning om nödvändigheten af någon jemkning uti gällande Stadgar för Rikets Discont-Verk, i anseende till den för Qu Gottland Fröt. Utdrag den ai Sept. 1829. 53 tidtals hämmade Postgång, blef, vid nu skedd föredragning, af Preste-Ståndet bifallet. S. D.
Den fråga, sorn härvid först och främst åligger mig alt, efter förmåga, söka utreda, är den, mot hvilken Hr af Ström klagar, alt hans motion vid sista riksdag strandat: frågan om intrång i äganderätten, hvilken påstås vara förnärmad, i fall en lag skulle hindra jordägaren att af sin skog göra det bruk, honom godt synes, nedhugga den, i hvad ordning han vill, utöda den, låta den återväxa eller icke. Med sådan rätt förmenas man hafva blifvit ägare af sin skogsmark, ej mindre än af sin öfriga jord, hvilken man efter behag kan odla eller låta ligga öde. Jag hade deremot föreställt mig, att äganderätten till jord väl kunde vara något mera inskränkt, men ingalunda vidsträcktare, än all annan äganderätt. Och efter den här uppställda läran blefve den dock mera oinskränkt, än någon annan. Ej ens en rik man har laglig rätt att utöfver en viss grad förslösa eller uppsåtligen förstöra någon större del af sjelfva sin lösa egendom, och kan derifrån hindras genom ett honom på tvunget omyndighetstillstånd. Örn så kan inskränkas rättigheten till penningar och lösören af alla slag, än - 101 skönt man sjelf förvärfvat eller frambragt dem; hvarföre skulle da någon dylik inskränkning vara omöjlig endast i afseende på jord, den man åtminstone icke sjelf frambragt och hvars bestämmelse ej kan inskränka sig till att tjena endast dess nu varande innehafvare? Man irrar sig i rättsbegreppen, när man begär en jordägamlerätt, som skulle vara oberoende af samhällets fördelar. All rättighet till egendom är endast genom samhällsinrättningen tillkommen, och hvilar på inga andra grunder, än dem samhället godkännt. Att erkänna en äganderätt oberoende af samhället, vore att förneka detta senares tillvarelse. Men att äganderätt till jord så väl som till allt annat är beroende af samhället, vill säga, att samhället äger bestämma äganderättens gränser och vilkor, och att dessa måste så ordnas, som samhällets behof och fördelar det fordra. Om det icke låter med allmän fördel förena sig, att jord äges under så ovilkorlig rätt, att dess ägare kan förstöra dess frukbarhet eller göra den för längre eller kortare lid onyttig; så kan samhället genom lag förbjuda ägaren att så behandla sin jord.
Utskottet hade tillstyrkt att i tulltaxan upptaga artikeln Glasvaror, försedda Glasvaror. med flätning, som icke utgör varu-emballage, med införselstull af 8 sk. skålpundet; och hafva Presteoch Borgare-Stånden antagit, men Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, med vidblifvunde af gällande tulltaxa, ogillat delta förslag. För den händelse, att sistnämnde båda Stånd icke skulle vilja förena sig med Presteoch Borgare-Stånden om bifall till intagande af denna nya taxe-rubrik, lärer följande omröstning böra ega rum: 45:o. Den, som bifaller Utskottets förslag att i införsels-tarifen intaga artikeln Glasvaror, försedda med flätning, som icke utgör varu-emballage, med införselsafgift af 8 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna artikel icke att i tulltaxan intagas. 32 lievillnings-Vtslcottets Memorial, M ti. Guld. Silfver. På sätt Utskottet föreslagit, hafva Presteoch Borgare-Stånden beslutat, att bestämma införselstullen å Guld: Bok-, »äkta» till 8 sk. och »oäkta» till 8 r:st per lod, samt å Silfver: Bok-, »äkta» till 2 sk. 8 r:st och »oäkta» till 3 r:st, äfvenledes per lod, vigten för pappersbladen, emellan hvilka guldet eller silfret ligger, inberäknad, äfvensom att nedsätta införselstullen å Guld och Silfver: Musiv-, Pudereller Unsentill 10 sk. per lod; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt BondeStdndet för dessa artiklar bibehållit gällande bestämmelser. Utskottet hemställer, alt Ridderskapet och Adeln och Bonde-Ståndet ville, med frånträdande af sina beslut härutinnan, antaga Utskottets af de båda öfriga Stånden godkända förslag; och torde, för annan händelse, omröstning böra anställas öfver följande propositioner: •46:o.
N:o 23 framstälda förslag till tillägg i 109 § Reg.- Form. och 80 § Riks.Ordn.; StatsUtskottet: N:o 120, angide föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, brooch hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag m. fl. dylika föremål; N:o 121, med förslag till allmänna vilkor och sladganden i afside på de under denna riksdag beviljade statsbidrag till viiganläggningar och vägförbättringar, samt hamnbyggnader och vattenaftappuingar m. fl. arbetsföretag; Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: N o 14, i anledn. af väckt motion om rättighet för Vestra Härad inom Jönköpings Län att, för underhållandet af Sunds bro, upbära roterings-frihetsafgiften för hemmanet Hallsnäs inom Ramqvilla socken; N:o 15, i anledn. af väckt motion ora rusthållares befrielse från underhållande af trossvagnar och från aflönande af trosskuskar; Lagutskottet; N:o 29, i anledn. af väckt motion om en lagförklaring af innehåll, att föreskrifna upbud af fast egendom ä landet ovilkorligen skola meddelas å ting, som å rad följa hvarandra; N:o 30, i ani. af återremiss af Belänk:t N:o 21 olver ej mindre K. M:s Nåd. Propos. med förslag till förordningar ang:de dels ändringar i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning, än ock enskilde motioner i samma ämne. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskits den 9 och 13 d:s bordlagde Utlåt. N:o 117, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. i fråga om kost - I) « u 20 Juni f. m. 225 kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag för anläggning af en jernväg mellan Gellivare malmfält och Bottniska viken.
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida fullmagterne blifvit utfärdade i Grundlagsenlig form, skall inom fyra helgfria dagar efter Riksdagens början vara fulländad; hvarje Kammare dess pröfningsrätt förbehållen, såväl i afseende på sådane medlemmar, hvilkas fuilmagter ej blifvit godkände, som dem, emot hvilka anmärkning göres, på grund af§§. 5 och 6; i hvilket senare tull frågan, oin den är klar och tydlig, af Kammaren afgöres; men då Bil. till Constitutions-Utsbottets Memorial, N:o 58. nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises; och bibehålie emedlertid den, under ytterligare pröfning ställde, sin rätt såsom ledamot af Kammaren. Vid anteckningen, och då inlrädes-pollet ei hålles, tilldelas äfven hvarje ledamot ett exemplar af Rikets Grundlagar, på det ingen må till sin undskyllan okunnighet derom förebära, §. 48. På förste helgfria dagen efter slutad pröfning af fullmagterna, upprätte hvardera af de serskilda Kamrarne, äfvensom den gemensamma genom fleste rösterne förslag till Talman af tre, antingen Kammarens egne Ledamöter, eller andre, som, enligt 7, till Riksdag valbare äro, samt till vice Talman af tre egne Ledamöter. Sist tre dagar derefter utnämne Konungen, efter Stats-Rådets hörande, inom dessa förslag Kamrarnes laiman och vice T'almän, samt meddele denna utnämning på Rikssalen, dit Gemensamma Kammaren, efter förrättad Gudstjenst i stadens Storkyrka, sig inställt. Detta meddelande, äfvensom hvart och ett sådant, som i denna Grundlag omtalas, sker antingen af Konungen sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finner, af Justitiae-Stats-Ministern. Mom. 2.
Malmö Dito Dito 350,000: 3,390,000: Sedan Fullmäktige, enligt hvad af 1843 års Revisions-Berättelse sid. 16, 17 inhemtas, dels under den 12 Januarii nästlidet år beslutat att, på grund af Banko-Reglementets 217 § af Allmänheten upptaga lån till belopp af En million R:dr Banko emot 2 procent» ränta och 3 månaders ömsesidig uppsägning eller med 3 procents ränta och 6 månaders ömsesidig uppsägning, i ändamål att mot de medel, sorn sålunda ingå, från allmänheten, utbyta motsvarande belopp af Bankens egne medel, hvilka till utlåning genom HandelsDiskonten begagnas, samt dels under den 20 nästderpåföljde April förordnat, icke allenast att upplåningen borde vidtaga härstädes den 1 då instundande Maj och vid Låne-Ivontoren i Götheborg och Malmö å de tider, som af ve derbörande Direktioner i ortens Tidningar kungöras, utan ock att upplåningssumman 1,000,000 R:dr skulle till en böljan, lånedistrikten emellan, sålunda fördelas, att minst 800,000 R:dr skola upplånas i Stockholm samt högst 100,000 R:dr allt Banko vid hvartdera Låne-Kontoret; så har till och med den 30 nästlidne Juni, i följd af utfärdade och i Allmänna Tidningarne införde kungörelser, uppLånals: Berättelse af Banko-Fullmäktige. 53 i Stockholm 345,750: i Götheborg . 50,000: samt i Malmö 10,000: dessa 2:ne sistnämnda summor oförändrade balancerade från detta års ingång. Af de i Stockholm upplånade medel äro . 7,250: efter förutgången uppsägning återbetaldte, så att beloppet af utevarande Obligationer i och för upplåningen derstädes sistbesagde dag utgjorde 338,500: 345,750: Och balancerades samma dag ett till betalning uppsagdt kapital af B:ko R;dr 19,500.
Det första svaghufvud på en thron, den första yrsel af oförstånd i en nation, tillintetgör både Guds och Menniskors lagar. Eller månne ej Sully, Richelieu och Colbert lemnat Fransoserne efter sig som de voro förut: samma behagliga, halffattiga, oroliga dårhop? Af Greklands och Roms hjeltar hafve vi, i Häfderna, skuggan! Gud! alle desse jordens Beundrade! alle desse Store Män – i Litet (i en enda artikel, hos ett enda folk)! Hvad hafva de gjort för Menskligheten? Genomsök alla folks häfder. Ha vi genom de Stora Männen vunnit annat, än några tomma prydnader för våra haranguer? och var effecten af ett stort lif någonsin annat, än effecten af intet? – Dertillmed oupphörligt förskämma folken hvarandra: genom våld; genom härmning, tycke och sed; och ingenting Stort, på ett ställe gjordt, är säkert. Nu då – är detta min Plan: Mensklighetens Principer, första, stora krafter, äro: Förstå och Göra. De, som öfverträffa i det förra, heta Genier, Snillen; de, som öfverträffa i det sednare, heta Hjeltar. Bäggedera äro store; och sammanträffas i ett Verka: de förre i ett mera gudomligt och osynligt; de sednare i en mera uppenbar menniskokraft. – Men nu skedde aldrig på jorden något Stort, utan genom ett Geni eller en Hjelte; ja, icke ens något Litet; ty detta lilla började med att vara stort.– Således: Mensklighetens eviga Makt, är Genier och Hjeltar; och förena dem, – är göra Allt. Men just sjelfva Snillet och Hjeltemodet, genom bandet af krafter som föra till Stort, förena dem: när denna Plan en gång är gifven; och när ett interesse, en belöning, stora nog, föresättas. Nu, detta interesse, denna belöning är Herraväldet öfver Jorden; och detta genom de stora själars hemkänslor, naturliga motiver: på ena sidan Ära; på andra sidan Harm. – Men detta ger första ideen af en Verldens Republik.
Majits nådiga proposition angående ändringar i stadgandena om inrättningen af Allmänna Beväringsmanskapet. (23.) 1857 den 17 Mars föredragen och förklarade Kongl. Majit sig vilja med afgörandet af detta ärende uppskjuta under afvaktan på Rikets Ständers beslut i andra härmed sammanhang ägande frågor. 1858 den 17 Februari ånyo föredragen och nådig Kungörelse i ämnet utfärdad. 55:o af den 18 Mars 1857, angående upphörande af det från Rothållarne eller Soldaterne vid indelta infanteriet utgående bidrag till Soldat-beklädnadens anskaffande och underhåll. (35.) 1857 den 23 April föredragen och Krigs-kollegii utlåtande i ämnet infordradt. 1858 den 23 Mars ånyo anmäld och nådig kungörelse i ämnet utfärdad; hvarjemte förnyad Instruktion för Beklädnads-direktionerna vid indelta roterade Infanteri-regementen och Corpser i nåder fastställdes. 56:o af den 8 April 1857, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition angående upplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. fästnings-område till Jönköpings stads disposition för ny tomtreglering derstädes. (59.) 1857 den 12 Maj föredragen och hvad af Kongl. Majit och Rikets Ständer blifvit beslutadt, i afseende å dispositionen af Jönköpings f. d. fästningsområde, delgifvet såväl Kongl. Majits Befallningshafvande i Jönköpings län till vederbörandes förständigande, som ock Krigskollegium för vidtagande af de åtgärder, som häraf föranleddes och på Kollegii handläggning vore beroende. — Meddelades för öfrigt Justitie-, Civiloch Finans-departementen till nödig kännedom i hvad hvartdera af dessa departement rörde.
Äaminar*Giottegii Giircttlair*bref ben 18 2>ttlit *821 fallit St. dammar* och 33erg3*@ollegierna§ Åttngörelfe ben 3i SSTarS 1824, be i Upfala £äit belägne Åronogfogar, hroilfa S3ergé*S3rufen begagnat emot reeognitionS*afgiftS er* lägganbe, Dlifroit reban år 1825 titt hemmantal ffattlag* be, ocf» beit Derföre utgåenbe ränta företagen; ilten ehuru ffattläggning3*inffrumenter famina år Dorbt titt öt. öläm* iitar-CSottcgii granfPniitg öfroerlciitnaS, och, efter hroabSJTo* tionären habe ftg Defant, ä froen Dlifroit bit infänbe, ffullc lifroäl pröfning etter faftftättelfe å Derörbe jfattläggningar Dittills uteDlifroit, Deraf följt, att 83ruföägarnc, för Ärono* jfogarneS Degagnanbe, ännu Detaltc ben gamla, ganffa riit* ga recognition3*afgiften, i fiättet för ben efter innehafroan* be förmoner föreflagna ränta; och bå bet icfe funbe ttnb* fatta någons uppniärffanihet, att infomfter, font reban Dorbt titt @taté> Utffottet amer, att, ja roiba ST. @t:r bifalla, hmab t anlebning af st. fö?aj:té ST. ^3ropofttion Dlifroit af UtfTot* jSetänfanten, 9t:o 256. xliii fet Där efwan tillfh;rf't, röranbe någon jemfning i grun* terne för SRecognitionS Dinter marter unbamtojbt, font Ditti IS Dufmutfafcligcn forte Daf