Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rebolledo » och, 3$: vänner! ••Sfjj^f^appa I j l T fåfäng &lt;S öfrigt af Detta men, när man gerna det gamla laste Hade den sitt Ty långa rytande lejon, krossade han nu, som i den säsong den u p p till N o r r torg, till kom han konstmajestä- oförvägne åska. tre efter långa vägen från o c h Operahuset vid der kormästaren väntade de dagliga öfningarne. o c h klockan i Maria qvart till sex, då vred Och visade sig den grönmålade porten in till » p a p p a R e b o l - trädgårdstäppa gångjern; derinne, man på nytt m e d gnissel kring såg en s k y m t a f blåkålen o m det var vid den årstiden, de skäckiga led likt astrarne, o c h af som stodo uppstälda på en pluton soldater, o c h all härlighetens mästare o c h herre steg stolt smala trottoaren. Rebolledo » ett nerna af bruna lifrock liten baka a f sig sjelf: hans vandrat Adolfs slaget de ögonblick, upp af håfvade skörten en liten från regioaf sin snussilfverdosa, en silfverdosa, s o m var hans stora innehållet in o c h högrest ut på D e r stannade nu » pappa fladdrande öppnade andäktigt pastilj eller säsong, hade qvällen rade oförståndet h o n o m i hvad år ledos » tik usI tjugu Gustaf den for välmenande sublima förakt o c h sina frasers sitt regemente sina var i c k e g ö r a den kränka ädlaste morgon gamla öfversåg Han någon det att ett Hornskroken på honom, » p a p p a R e b o l l e d o » var konstnär. hvarje när kände dermed. var noga på l o c k e t o c h praktiseen rund liten mellan sina läppar. på dess plats anstoltigen, den pepparmyntSå dosan tillhögra handen in
Christen Anderssons från Malmöhus län, angående utsträckning af kassaoch kreditiv-rörelsen m. m.; Pehr Perssons från Örebro län, om ändring uti 162 § i bankoreglementet, rörande belåning af tackjern. Tobias Linds från Bohus-län, angående tiden för återbetalning af diskontlån; Anders Gunnarssons från Elfsborgs län, om ökad fond för fastighetslånerörelsen; Lars Rasmussons från Bohus-län, angående privat-bankernes indragning; - 126 Prat.-utdrag den 29 December 4847. Erik Norbergs från Westmanlands län, angående ersättning för inlöste 3:ne stycken falska Banko sedlar; Andreas Bengtssons från Jönköpings län, om belöning för prof å nytt sedelmynt; Anders Anderssons från Wermlands län, om sättet för diskontlåns återbetalning; Lag-utskottet:
Att öfverflytta nämnde maktpåliggande befattning på en enda person, anser jag för min del betänkligt och derjemte endast ledande till en förökad, af behofvet opåkallad, statsutgift. Vid de få tillfällen, då Krigs-collim eger att handlägga sådane sjukvårdsärenden, hvarest inhemtandet af en läkares tanke är af nöden, blifver detta bäst upfyldt, antingen genom remiss till eller sammanträdande med Sundhels-collim; alt jag bestrider anslaget till den föreslagna nya mililär-läkare-graden: Förste Bataljons-läkare. Någon skillnad i göromålen, den ene och andre bataljons-läkaren emellan, finnes icke, hvarföre jag icke eller finner skäl vara förhanden alt tilldela dem olika lönebelopp. Härigenom vill jag dock icke hafva sagt, att icke läkarestaten delar lika öde med den lägre delen af officerspersonalen, nemi. att vara otillräckligt aflönad, hvarvid jag äfven uti mina aflemnade organisations-förslag fästat behörigt afseende; men att afhjelpa detta missförhållande genom en ny tillökning i landlförsvarets närvar, utgifter, måste jag afstyrka af samma skäl, som jag afslyrkt anslaget till Ingeniör-trupperne; att jag bestrider fortfarandet af de ä Generalitets-staten upförda arfvodeh till s. k. Fält-ldkare. Deras befattningar äro under vanliga fredsförhållanden inga andra än som tillkomma hvarje annan Regits-läkare, hvarföre jag saknat skäl att tillstyrka fortfarande arfvoden för benämningar utan motsvarande åligganden. Under krigstillfällen eller då arméen ställes på fältfot och Sundhets-colhii öfverinseende öfver den militära sjukvården icke blir tillfyllestgörande, utan detta åliggande åt en serskild person måste 110 Den 11 Januari. updragas, gifver fältförvaltnings-reglementet vid handen huru samma person skall aflönas. alt jag bestrider tilldelandet af resestipendier till andra militär-läkare än dem, som besöka verkliga krigslheatrar och derstädes inhemta huru, under dylika omständigheter, den militära sjukvården handhafves. Algerien och Kaukasien äro i detta fall ständiga experimentalfält.
Utdrag af protscollet, hållet hos HederwärdaBonde-Gtän-et, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 5 Aug. 1812. S. DÄ§id förnyad föredragning af StatS-Utskottets den z innewarande manad pä vordet iagde Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifwelst till bemälte Utstött af den 23 sistledne Julli, angående upptagande af Jnhämsta Län för Extra,Ordinarie behof, blef det lill hela dej; innehall af Bonde-Ständer bifallit. Ot/suprs. kx krotocollo, 6. LriukmLn. Utdrag af protocsllet, hältet hos Hederwärda Bonde Ständer, wid Urtima Riksdagen i Örebro den s Aug. 1812. S. DÄ§id ytterligare föredragning af Bewillnings-Utstottels den rz Juli, afgisne Project tillen förnyad Charle-Sigillate-Förordning, och samma Utstötts, den a i denna manad, i anledning af skedde anmärkningar, deröfwer meddelte Utlakande, som den 3 i denna mänad blifwit lagdt pä bordet; fann Bonde-Ständet för godt, art, med de deruti skedde förändringar och tillägg, ben förestagne Förordningen gilla och antaga. Ut supra. Lx krotocollo, Q. Lrink man. Ut - Wen 5 Augusti. 2Z99 Utdrag af prstscollet, hållet hos Hederwärda Bsnde-Ständek, wid Urtima Riksdagm L Örebro den s Aug. 1812.
Ig 23. janda Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottets utlåtanden af BondeStåndet bilalne: No 159, 1 anledning af gjorde anmärk ningar vid betänkandet i\ :o 98, Om användandet af den till Städerne donerade jord, N:o 160, Angående förtydligande af 46 f. uti Kongl. SkogsOrdningen, af den 1 Augustii 1805. N:o 161, I anledning af återremiss af Utskottets betänkande, i fråga om upphörande af de Sjö- och StapelStäderne beviljade afgifter för Fartyg, som besöka Köpingar och JLandthanmar samt der intaga Lastj No 162, Om yrkad befrielse för Gothlands hemmansägare att in Natura aflemna SkatteTjera. S, D. BancoUtskottets betänkande N:o 42, angående upplymingars meddelande, i anledning af de vid Utskottets Memorial N:o 15, bifogade Tabeller, rörande Banco Werkets tillstånd, blef, såsom icke fordrade vidare åtgärd, lagdt till handlingame. t Fröt, Vt dr. d. 20 Äng, 1523. 72? Den 20 Augusti 1823* Frun I-Iögv. PresteStåndet. S. D. f. m. Lag och EkonomiUtskottens betänkande: N:o 148. Angående SjöLagens öfverseende m. xn. Lief vid ytterligare föredragning af PresteStåndet bifallet, hvadan den i betänkandet omförmälda Motion kommer att till särskildta Utskottets handläggning öf« verlemnas. S. D. f. m. Föredrogs å nyo och bifölls Ekonomiutskottets Betänkande: N o 75, I anledning af väckt fråga om upphäfvande af böter för tillträdande Rusthållares underlåtenhet, att inom föreskrifven tid erlägga de till Wadstena KrigsmanshusCassa faststälde afgifter. S. D. Efter förnyad föredragning af BeyillningsUtskottets utlåtande; 726 Prut, Vtdr. d. 20 Au~g. 1823.
Diskontens förvaltning föreskrifne grunder blifvit öfverskridne, hvilket förslag af Ridderskapet och Adeln förkastades; S. D. Vid förnyad föredragning af StafsUtskottets den 23 dennes afgifne och den 2 5 derpåföljde på bordet lagde Utlåtande öfver Kongl. Majtts den 23 December 1817 till Utskottet aflåtne Nådiga Skrifvelse om liqviden af Rikets Utländska gäld, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande borde läggas lill Handlingarne, hvarjemte Ridderskapet och Adeln ansåg lämpligt, att Riksens Ständer gfenorn en underdånig skrifvelse till KonglMaj;t betyga deras underdåniga vördnad och tacksamhet, för de af Kongl. Maj:t i Nåder vidtagne åtgärder, i afseende å liqviderandet af Rikets Utländska gäld; uti hvilket beslut de öfrige respective Riks Stånden skulle vänligen inbjudas, att sig ined Ridderskapet och Adeln förena. SD. Då nu ånyo föredrogs BevillningsUtskottets den 23 dennes afgifne och den 25 derpåföljde på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att, derest Bonde-Ståndet ej skulle linna för godt antaga någre af de öfrige 3:ne Riks-Stånden uti X2:te Momenterne af 22 och \ 1 ,' ' ' .
Gottlands Beväring utgöres af hela provincens population emellan i5 och 5o år. Summan går till 8,ioo man, oell för dem finnas ^5 Officerare. Alt med mindre antal exercera en sådan styrka tror jag ingen kan åtaga sig. Jag hemställer, om man kan anse mindre antal tillräckligt, eller förhållandet der jemförligt med hvad sorn eger rum i andra orter. Hvad som är säkert, är att Sveriges intresse i besittningen af Gottland icke medgifver, att inskränka Befälets antal, som tvertom måste ökas, för attega Beväringen riktigt tjenstbar, och hvarförutan denna Ö aldrig kan komma i försvarsstånd. Blefve Gottland en gång taget af fienden och tillräcklig styrka der förlagd, vore det svårt att återtaga denna Ö. Är Beväringen väl försedd med Befäl och vapen, kan den försvara Ön. Dertill bör t. ex. det Artilleri, som der är förlagdt, förses med nödigt antal Olficerare. I sådane omständigheter tror jag ej, att någon besparing för andra föremål här kan påräknas. Detta har jag upplyningsvis velat nämna, och bar ej annat att tillägga, än att de flesta Compagnier utgöras af 3oo h 4oo man, och hvar Bataljon af Landets Beväring ;if öfver 2,000 man. 25 H. 14 aio Den 21 Maji e. m. Friherre Silfversköldj Carl: I förmodan af återremiss, anhåller jag alt få lemna några upplysningar lill vederläggning af hvad Grefve Horn anfört, om Artillerihästar och ArtilleriStahen. Grefve Horn gillar ej förslaget om Artillerihästars anskaffande genom contract med Rusthållare vid de af» sutne CavalleriRegementerne. Jag tror deremot, att på delta sätt de med minsta kostnad kunna anskaffas. Behofvet af dessa hästar för Artilleriet skall jag söka utreda. Vid åkande Artilleriet behöfvas i,q32 stycken till 12 batterier, och vid det ridande 856 till 4 batterier.
Kommer den åter från StatsCassan, Så fruktar jag, alt Läroverken blifva evinnerligen, hvad de varit öfver hundrade år, stationaire och ändamålslöse, mera att anse för Monumenter af vår Slatslux, än öfverensstämmande med ett fritt Folks behof af upplysning, kunskaper och medborgerlig bildning. Jag har nu oförtäckt yttrat mina betänkligheter, mina skäl tillafslag å Utskottens Utlåtande. Må andra pröfva deras halt och vederlägga dem. För min öfvertygelse äro de ännu fullt bindande. Den enda åtgärd för närvarande å Statens sida, som på en gång är af obestridlig n}'tta och tillika af ett fullkomligen allmänt omfång för hela Samhället, och som således med allmänna medel principenligt kan och hör befordras, är det af Committeen föreslagna utgifvandet af Läroböcker. Jag anhåller alltså, att Contrapropositionen måtte blifva: sif slag å Utlåtandet, men beviljande af lOjOOo B:drs B:co tillökning på f-'de Hufvudtitteln såsom en fond till premier för Läroböckers utarbetande, samt deras trjckning och lifgifvande till nedsatt pris. Hvarefter Grefve Frölich mundtligen tilläde: Som det är mig bekant, att BondeStändet redan afgjort förevarande ämne, anhåller jag, att ProtocollsUtdraget derom, i fall det ankommit, mätte blifva uppläst.
Något svenskt — och därtill nytt och sött och vackert och iskyldt efter amerikansk smak. » Hallonsaft, skref prästfrun på ett visitkort. » Nu något svenskt till, i fast form. » Det rann mig i hågen, huru publikens uppmärksamhet fängslades öfverailt i hög grad af det svenska knäckebröd, som jag förevisade under mina föredrag om » Hemlifvet i Sverige ». Hvad som tog brorslotten af intresset åt sig i kyrkor, teatrar och salar i skilda stater, bland olika samhällsklasser, åldrar och kön, det måste väl också duga som skådebröd i en elegant salong i metropolen — kanske till och med äga dekorativt värde, då det användes som material af en uppfinningsrik amerikanska. Jag lämnade således försöksvis adressen på en svensk bagare i Brooklyn och varskodde frun, att jag brukade ägna minst fem minuter åt knäckebrödet och att detta lilla roliga kapitel var nog det, som föll den amerikanska allmänheten mest i smaken och råkade sist i glömska. Återstod så musiken, som har makt att framtrolla stämning som intet annat. Förslaget att välja Ulfåsamarschen upptog mrs W. med ett rop af förtjusning, enär tusentals amerikanska brudar under årens lopp rågat på kyrkgolf fram till altaret under orgeltonerna af » Svenska bröllopsmarschen », hvilken i jämbredd med I.ohengrinmarschen tjänstgör vid de flesta vigslar i Unionen. Med löftet att jag skulle infinna mig med dalkulledräkten en half timme före gästerna, för att granska anordningarna och påpeka hvad som var på tok, tog prästfrun afsked och sväfvade med strålande uppsyn ut på gatan. Den hvituniformerade renhållningsbrigaden höll på att skotta undan snömassorna på Newyorks gator en bister februaridag, då jag 1 4 dagar senare framkom till en storståtlig kyrka och letade rätt på uppgifvet husnummer-midt i raden af brunstensbyggnader, som liknade hvarandra som bär. Men nej — prästbostället hade för tillfället lagt sig till med ett tunnellikt tälttak från porten utför trappan ända till trottoarens ytterkant, så att gästerna skulle slippa utsättas för väder och vind från vagnsdörren till porten. En matta var till och med utbredd på stenarna.
24 december; gift 1855 d. 24 juni; mor till två flickor, hvilka båda lefva, bor fortfarande hos min man, som har helsan och mår bra, liksom jag sjelf. Det är j u ytterst tarfligt, eller hur? Men när förlägenheten är som störst, är räddningen derutur som närmast. Här kom den i form af en fråga om bättre och sämre flickor; en fråga, som för mig hade stort personligt intresse, ty den tvang mig att spörja mig sjelf: har du varit en bättre flicka, min kära Ave, eller hur hänger det egentligen ihop med den saken? Svaren i Idun på nämda fråga hafva blott varit egnade att slita mig emellan en svag ljusning af hopp och en stark, mörk fruktan, och derför vill jag nu begagna mig af detta tillfälle att framlägga min sak inför välvilliga lä- sarinnor, utan att derför begära omröstning i ärendet. Min far var en fri skånsk bonde, och min mor tillhörde, liksom han, gamla odalmannaätter. (Som man ser, börjar det betänkligt.) V i voro tio syskon, och hushållet bestod under de senare åren af 40 å 50 personer. Familjen var visserligen vän af » rent linne och kalla tvagningar i djupaste hvardagslag »; vi öppnade fönstren anständigt, och alla egde ett visst skönhetssinne, hvilket allt jag i en af artiklarne i Idun funnit framstäldt som vilkor för att räknas bland bättre flickor; men om vi ändå utgjorde en » kulturfamilj », det vågar jag ej afgöra. Det jag nu kommer att säga om mig sjelf, är mycket nedslående för min egen sak, ty jag har hvarken » genomgått något qvinligt elementarläroverk » — hvilket kanske kunde ursäktas af det förhållande, att så- dana inrättningar för fabrikation af bättre flickor då ej funnos till —, och jag har ej heller » fått motsvarande undervisning i hemmet »; detta hörde också till de vilkor, hvilka blifvit framstälda som afgörande vid denna fråga. A f hela syskonflocken är jag den enda, som ej fått någon skolundervisning alls, vare sig i hem eller skola. Bröderna, de äldsta af barnskaran, hade haft lärare i hemmet, och mina äldre systrar hade fått undervisning i stadens skola » för bättre flickor ».
K;o 21 p. 26. j-Lätta att smuggla. Tullvärdet i Bet. något lågt. Säljes under Tullvärdet af landets tillverkning. Värdemätning alltför godtycklig, vigt bör begagnas. Då en säck väger minst 3 kommer han att kosta 1: 12, men köpes för högst 1 R:dr 18 Bil. till Bevillnings Utskottets Utiätande> N:o 3o. Tullvärde» Qvanlitet för Tullberäkn Inf.-Tnll» Utf.-Tull» Motiv för Reservationen. Der inga Uro anförde, är endast Inf.-Tullen nedsatt, dd den i Bet. varit bestämd till högre belopp Un25 proe. Ft:dr| A 1 r:sf R:di | A.\ rist R:dr | sk. rist. 16 24 Tegel. Mursten *. Taksten v 1000 st» D: o 4 6 Tullvärdet kanske något lågt i Bet. Tullvärdet allt för högt i Bet* Det vanliga priset in i landet är 20 R:dr* Tobak. För hela Artik len nedsättes In£*-Tullen frän * 33 | till 25 P c t 40 — Ull. Alla slag 1 6 — Sorn an föres under en rubrik till förekommande af underslef. — Om den skall skiljas ät, bör endast Grof Isländsk komma i första klassen och all annan i andra* 12 Urband och Urkedjor . Vitriol, gröneller jern100r:dr it m. 23 5 — - 24 Wadd. Lamp Ljus # Win, alla slag pä Fastager , . WäJnaclér » Felb eller Peluse . Taft, Kypert, Levantin Satin eller Sidensarge Sbawlar, Shawletter och andra Dukar . » Af Gaze eller annan gles väfnad &c Lärer ej kunna bekommas i landet till erforderlig mängd* Lika Tull proc#, med nuvarande taxa* Bil. till Bevvinings-Utskottets Utlåtande3 N‘,o 3o. 19 Tullvärde. R:dr | sk, j rst. Qvantitet föi Tu libera k.11 Inf.-Tull, Utf.-Tull.
Förordningen derom af den 16 November 1841 Fylleri-kur, Schreiberska, om dess användande på personer, dömde för 3:dje resan fylleri ... „ om anslag för användande af Fyranläggningar å Agön och skäret Skomakaren Svar på återremiss „ i sjöarne Mälaren och Hjelmaren . Fyrings-staterna, anslaget för . , Svar på återremiss Se vidare ... Afdelning. u* s c 1. f Cl Ullålande, Betänkande ..ii Riks-Slåndens Beslut. V. Borgareståndet. Bondeståndet. N:o N:o Sid. Adeln. Fångar, om förändring i sättet för deras forslande . Fångars flitpenningar, ang:de „ underhåll oell forslande, om befrielse för Städernc att bekosta „ vård m. in., anslaget för .. Svar på återremiss Voterings-proposilion Voterings-resultat Fånghosten, förenkling uti — Fångtransporter, förändrade, stadganden derför , Fångvärds-Styrelsens berättelser, aflemnan de och tryckning af „ upprättande af fullständig arfvodes-stat för Styrelsen Fårhult, befrielse för hemmanet från utgörande af Skolmästareskäppa Fängelse-byggnader, anslag till Svar på återremiss Voterings-propositioner Voterings-resultat Fängelser, om åliggande för Kommunerna att hafva tillsyn å ordningen derstädes „ om Kyrkö—pliktens undergående i Länsfangelecrna, se K yrko—plikt. Fängelse-regleringen, om åtskillige dermed sammanhang egande frågor Fängelsestraff, se Strafflag. Fänghäls-lappar, reserv, anslag för anskaffning af Svar på återremiss Färjställen öfver Angermannaelfven, förbättring å tv änne Färs och Frosta Härader i Malmöhus Län, om befrielse att deltaga i underhållet af Långebro Fästehjon, ang:de skyldighet för dem att inom viss lid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda, se Lysning. Fästning, om Kyrko-pliktens undergående derstädes, se Kyrkoplikt.
— N:o 180. angående hegardt stats-anslag till reparerandet af 3:ne torn å Kungs-Lena kyrka i Westergöthland. X. B. 329. A. 357. — N:o 181. i anledning af framställningar oin förbättrade aflönings-vilkor m. m. för Arméens och Flottans Läkare samt Proviucinl-läkarne. X. B. 294- A. 323- XI. U. 4 A. 6. U. 120, 129. E. 116. 356. — N:o 182- med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut i fråga om löne-förbättring för Krigs-Hofrättens civile embetsoch tjenstemän m. fl. X. B. 250. 260. A. 261. XI. U. 4, 6 E. 21. U. 120, 129. Ss äfven Konstitutions-Utsko.tets Memorial N:o 61. — 3S:o 183 i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om förhöjning af anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artilleri-Regementen. X. B. 358. A. 364. XI. E. 19. — JST:o 184. i anledning af Kongl. Maj:t,s nådiga proposition, angående eftergift till förmån för Misterhults sockens fattigvård af Kronans riitt till dana-arf efter Lena Hansdotter i Sundsholm. X. B. 358. A. 364 XI. E. 19. — N:o 185. i anledning af Kongl Maj:ts nådiga proposition, angående betäckande af de kostnader, som för skatteförenklingens och det nya jordeboksverkets fortgång erfordras. X. B. 358. A. 364. XI. E. 19.
På sått ofvnn är vordet tillkännagifvet, skall Utskottet uti särskildt utlåtande afgifva förslag till reglering af tjenstemanna-personalen vid Diskont-verken och dess löne-förmåner samt tili föreskrifter uti 2:dra afdelningen af Banko-reglementets 4:de artikel; hvaremellertid Utskottet, som ansett det vara en brist i reglementet rörande Diskont-verken, alt föreskrifter saknas om hvad de trafikerande, vid anlitande af Diskont-verket, hafva att iakttaga, skolat, för afhjelpande af denna brist, tillstyrka att, såsom en 3:dje afdelning af Banko-reglementets 4:1 e artikel, må, beträffande den ord'nr)g, som bör följas vid allmänhetens läne-förhandlingar med Bankodiskont-verket, i reglementet intagas följande föreskrifter: 30:o Angående diskontering och utlåning från fonden för handel och näringar. Ansöknings-handlingar, bestående af anmälnings-sedlar, jemte vexlar eller reverser med bypothek, emotlagas alla söcknedagar från klockan 9 förmiddagen till 1 eftermiddagen af verkets Kamererare. Sedan dessa ansökningar blifvit å föredragnings-listor införde och Registratorn å anmälnings-sedlarne verkställt vederbörlige utstakningar samt afdrags-räntan blifvit uträknad och kontrollerad, emoltagas handlingarne af Kommissarierne lill granskning. Efter föredragning lios Direktionen och verkställd ulåssignering af de godkände vexlarnes och beviljade lånens belopp, utlemnas medlen till sökanderne ifrån klockan 12 samma dag, som pröfning af handlingarne egt rum. Liqvider, åtföljda af anmälnings-sedlar, emottagas uti kontanta penningar, vid hvilkas aflemnande, de diskonterade eller belånade handlingarne återställas. 31:o Angående kassa-kreditiv åt enskilde personer: Ansöknings-handlingar utgöras af anmälnings-sedel, kontrakt jemte en afskrift deraf, åtföljde af den säkerhet, som Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. för kreditiv erbjudes, samt formulär till invisning, som derå kommer alt utställas.
Utskit har deremot icke ansett sig böra upställa voter.-propos. i frågan om postskjutsen, utan hemställt, huruvida ej frågan om postskjutsen borde anses förfallen. Emot den ovanliga och besynnerliga formuleringen i Utskits tillstyrkan kan man invända, att det icke är någon tillstyrkan, och att Utskit verkligen icke afgifvit något svar i förevide ärende. Utskits skyldighet hade dock i alla händelser varit, att föreslå hvad som borde vidtagas, i händelse Utskits åsigt ogillades. Detta har dock jcke skett och jag har i min reservation sökt upfylla hvad Utskit försummat, nemi. att, i händelse R. o. Ad. I>e'n 17 Oktober. unrot BondeStd vidblifva sina beslut, upställa en vofer.-propo*. Jag begär ej att B. o. Ad. skall anse det vara räll af en enskild ledamot, att önska R. St:rs bifall härtill, då nödiga materialier saknats; men jag anhåller dock, att R. o. Ad. ville vidtaga samma åtgärd, som BondeSt:t gjort i afs;de på detta Betänk., nemi. att afslå detsamma och uprlraga åt Utskit. att inkomma med voter.- propos. i fråga om postskjutsen. Jag är öfvertvgad att denna voter.-propos. icke kan blifva annorlunda än den af mig upställda. Gr. Lagerbjelke: Den fråga, sorn utgör föremål för K. o. Ad:ns öfverläggning Kr ganska enkel. Tre Stånd, nemi. K. o. Ad., Presteoch BondeSt:n, hafva anslagit 70,000 rdr för att befordra postskjutsens uphörande, och detta är således B. St:rs beslut. Vilkoret! för anslaget äro deremot icke fullkomligt lika, PresteSt:t har nemi., ehuru i obetydlig mån, skiljt sig från de andra, ithy att det gifvit K. M:t, något vidsträcktare rätt i afs:de på anslagets användande än Ad:n och BondeStrt.
Då Götha Canal-Direction, i anledning så val af Rikets Ständers nuvarande sammankomst, som för att kunna efter tillgångarna inrätta den blifvande arbetsplanen, ansett sig skyldig att in - jOen 13 April. 8 5 gå 5 en noga undersökning om de belöpande kostnaderna, och i följe deraf, samt af de vid detta tillfälle upprättade detaljerade calculer, inkommit till Kongl. Maj:t med en omständlig berättelse om Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t icke velat dröja att densamma härjemte till Rikets Ständers pröfning och bedömmande öfverlemna, och uppdrager nu åt Rikets Ständer att af Götha Canal-Direetion infordra de ytterligare upplysningar, förslager och beräkningar, som kunna efordras till ämnets fullständiga kännedom. Kongl.