Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då ett sådant frånträdande är beroende af en hvars medgifvande och icke af lagstiftning, så framt ej de heligaste grunder för eganderättens helgd skulle rubbas, helst personer, som förvärfvat skaltejord med rättighet, då deras fördelar dermed äro förenade, leverera räntorna in natura, väl icke genom en författning kunna frånkännas denna rätt, då de mäste anses såsom parter med kronan, som till dem sålt jorden under dessa bestämda vilkor, och sålunda ornöj - Den 1 Augusti. 39 ligen genom den ena kontrahenten eller säljaren kan utan köparens medgifvande rubba vilkoret för köpet. Antager man att hemmansägarne i Sverige äro emellan 4 ä 500,000. att rubbning i deras sjelfbestånd kan möjligen genom förändringen inträffa, men Statens intresse är nära förenadt dermed, alt en sådan olycka icke må dem, mot deras vilja, beredas, så lärer ingen tvekan uppstå derom att de måste böras och medgifva förändringen innan den kan äga rum. Utsk:s betänk. Litt. F. (png. 7—15). Del är beklagligt, att ett ämne af sä direkt och allmänt inflytande på ränlegifvares, Statens och räntetagares rätt, som markegångssättningen nu, såsom före detta, efter hugskott och ulan någon egentlig och sann beräkning å en i verkliga förhållandet grundad ordning, kan komma i fråga att fastställas. Hvad är det för mål, som sökes genom markegångsprisens bestämmande, annat än uppgiften om medelpriset för äret af de effecter, som i taxan skall uppföras, och att missväxt eller öfverflödig rik skörd icke må för häftigt inverka på prisernas höjning eller sänkning? Det är ej någon viss lid af året, som företrädesvis gifvetde rikliga medelprisen å spannmålen eller smöret, hvilka utgöra delnifvudsakliga persedlar, pä hvilka ttuktuationerne å priserna är störst. Komilerade hafva föreslagit April månad för markegånssältningen; åtskilliga andra tider af året hafva tid efter annan varit uppgifne som tjenligasl, såsom Januari, afradstiden i slutet af Februari och någon af sommarmänaderne och slutligen af kammarcoll. i början af October.
Hvilken angelägenhet kan då vara oss mera om hjertat, än den att genom nödiga förklaringar aflägsna upkommande missförstånd, de der röra föremål, bland de dyrbaraste vi äga, vår medborgerliga heder; jag talar ej om den inre, som ligger uti det egna medvetandet, och som intet fremmande omdöme kan beröfva oss; men jag talar om den dernäst oss vigtiga, och som hos motståndare, så väl som hos dem, hvilka dela åsigter om hvad som bör till allmänt gagn göras och beredas, bestå i det erkännande utaf fosterlandskänslans fulla helgd, samt afsigternes renhet och fläckfrihet, hvilket redlige män hvarandra upriktigt och ömsesidigt egna. Gr. Liljencrantz: Det är i allmänhet icke öfverensstämmande med mina åsigter, att uptaga R. o. Ad:ns tid med onyttiga strider. Jag tillåter mig dock, att till besvarande uptaga det anförande, som Hr Bildt .sednast haft. Jag har hvarken nu eller någonsin tillåtit mig att yttra mig om mina motståndares bevekelsegrunder. Jag har sagt, och jag står dervid, att det förslag, som StatsUtsk. framställt, är ett lapp-system, och dermed menar jag, att det innefattar ett förslag att börja med jernvägsanläggningar på många ställen. Ett sådant tillvägagående skall binda händerna på framtida B. St:r; det behöfver man icke mycken skarpsinnighet för att finna; ty ett af de tu måste inträffa, antingen måste St:rna afbryta de började banorna eller ock måste de på ett eller annat sätt besörja derom, att de blifva färdiga. Mitt samvete lemnar mig det vittnesbörd, att jag icke mot min aktade väns hjerta måttat något hugg; men det tillåter jag mig säga, att efter den djerfva tillförsigt, som så länge rådt bland de herrar, som utgjort majoriteten 140 Den 10 Juni t. m. inom Utsk., är det icke underligt, om, efter nederlaget, ett missmod inträffar, som kan komma äfven en starkare natur, än Hr Bildt, att förlora jemnvigten.
St:r i ämnet; men att, staden alldeles oförskyldt, ritningarne blifvit fördröjde, så att de icke kunnat ingå med den underd. skrifvelsen och att det var anlin, att frågan måste väckas i form af motion. Hr Carleson, Edvard Henrik: Om å ena sidan med gifves att kommunerne ej hafva någon rättighet att påfordra Statens understöd för deras skolhusbygguader, så bör väl å andra sidan erkännas att tillfällen kunna förekomma, då det kan vara skäl för Staten att lemna kommunerne ett dylikt understöd, och efter mitt förmenande är det ett sådant fall, som Hr Frih. Skjöldebrand nyss omförmält. Till hvad Hr Frilmi anfört är föga att tillägga och jag begärde ordet endast för att, i ani. af Hr Bildts yttrande, anmärka att Oscarshamn kort före riksdagens början ingick till K. M. med en underd. ansökan om Propos. i ämnet till R. St:r, men att ritningar och kostnadsförslag för byggnaden då ännu icke hunnit att uprättas och vederbörligen granskas, hvilket sannolikt var orsaken dertill att ansökningen ej kunde bifallas, enär K. M„ efter hvad bekant är, önskade att redan vid riksdagens början få till Ständerne aflemnade alla Propos:r, som från K. M. kunde ifrågakomma. Under riksdagens lopp hafva likväl kostnadsförslag och ritningar till skolhusbyggnaden blifvit uprättade och af vederb:de granskade; utvisande Betänk:t att dessa handlingar jemväl varit för StatsUtsk:t tillgänglige och att Utsk:t af dem haft lika goda uplysningar sora i åtskillige andra fall, der Utsk:t på enskilda motionärers förslag tillstyrkt statsanslag för sådana byggnader, hvarom här är fråga. Till de betydliga allmänna utgifter, som Hr Frih. Skjöldebrand omnämnt att Oscarshamn fått underkasta sig under de få år, som förflutit efter stadsprivilegiernes meddelande, bör också läggas kostnaden för en kyrka, som staden är i begrepp att nu upföra.
Styrelsens öfver fängelsena och arkets-inrältningarne i Riket redogörelse för år iS3r, hvad härutinnan af Utskottet blifvit tillstyrkt bifölls af Ståndet, tillika med nedanstående Utlåtanden, N:o 349, i anledning af erhållen ålerremiss på Utlåtandet, N:o 232, lades till handlingarne; N:o 35i, angående det så kallade stora credilivet, sorn, enligt 63 §. Regerings-Formen, skall på Riksgälds-Contoret anvisas, bifölls; och N:o 35a, angående det så kallade lilla credilivet, som, enligt 63 §. Regerings-Formen, skall på Riksgälds-Contoret anvisas, bifölls, S. D. Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconom: e-TJl skott ens på hordet hvilande följande Betänkande:]: JN:o 25, öfver väckt fråga, oYn rättighet, att, titan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs-mjölqvarnar, bifölls; N;o 26, i anledning af yäckla frå - Fröt. TJtdr, d. 26 Nov. 1834. g or om förändring i skyldigheten, att hygga och: underhålla broar oell V-ägar, Ståndet lät härvid hero; N:o 27, öfver väckta motioner, om skyl-, dighet för Säteri-egare och vissa hoställs-inneliafvare, att deltaga i byggnad af Tingshus och Häradsfangelse, Ståndet lät hero; vid Utskottets yttrande i: första punkten, för Öfrigt gillades Betänkandet; och N:o 28,' i anledning af väckt fråga om Sigtuna stads förläggande under, Erlinghundra, HäradsRätt, bifölls. S, D. LagUtskottets på hordet livilande Betänkande,.
Jaj trien nu åter, då förra Alternativet blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, anhåller jag au mot detta beslut få till Protocollet reser; Den 19 Martil. *77 vera mig. Jag delar ej den tanken, att den närvarande Generafonen bor arb ta endast för det närvarande* Jag tror icke', att vi åt glömskan böra öfverlemna de .Skrifter, som upplysa oss om den Nordiska Fornålder!), med dess Hjeltar och deras bedrifter i tveitom anser jag vår Forntids Historia sorn det skönaste srf vära Förläder oss le.nnat. När vt lasa i Häfderna, huru mången gång Sverige stod på branten af sitt fall, men upprätthölls af kraftful !e Män, upptändes ej dä äfven hos oss begäret att efterfölja dem? Aldrig underkufvades ett Folk, aldrig böjde det sitt hufvud unw der oket, så länge det heligt bevarade sin Forntids minnen, och Sverige skall evigt förblifva Frihetens hemvist, sä länge vi ihågkomma hvad vi fordom varit och vår urål-t driga sjelfständighet* Det var under den store Gustaf Adolph, under Carlarnes tidehvarf, sorn Svenska Krigarens tapperhet uppnådde sin största höjd, som vi ej blott försvarade egen jordj på andra sidan om Hafvet rann äfven vårt blod för mänsklighetens heligaste rättigheter, för S‘mVetsoch Religions ■ friheten, På samma tid använde äfven utmärkte Män sin tid och sin möda till forskning i Formidens Halder, Na-i tionen erhöll derigenom känsla af sin kreft, och den utbröt i djerfva handlingar. Mätte äfven vi ihågkomma Forntidens exempel j matte vi, såsom Nordens fordna Inbyggare, upp^ eldas af åtrå till ett odödligt namn, och efter-! sträfva att lefva i en tacksam Efterverld*» håg - 378 Den 19 Martil. komst, och bland oss skall, aldrig saknas Män, som i farans »sund med glädje uppoffra lifver och alla jordiska fördelar tor Fo^r ilandet. He rr Lagerhjelm, Pehr:
Hvad dc uppgifne kostnaderne af 100,000 R:dr beträffar, lemnar jag dem uti sitt värde; jag känner likväl intet enda hus i Götheborg, hvars inköp skulle kosta så mycket, och jag tilltror mig kunna anskaffa ganska lämpliga hus för 20 å 3o,ooo R:dr. Men äfven denna kostnad vore öfverflödig, enär det för hela anstalten icke skulle erfordras mer än att hyra ett eller annat hvalf, hvilket skulle kosta obetydligt; och Si 11. 3* Den 7.5 November f'. ni. då nuvarande tjenstemanna-personal vid LäneContoiren, af hvars sysselsättning den ifrågavarande låneanstalten endast skulle komma att utgöra en bisak, kostar 2000 R:dr, så att en tillökning i betjeningen, om den än erfordrades, åtminstone icke kom att blifva förenad med någon särdeles depence för Banken, tror jag, att omkostnaderne skola blifva så ringa, alt de icke ens förtjena alt tagas i beräkning, i jemförelse med den nytta, sorn skulle åstadkommas, så väl för Götheborg och Malmö, som för landsorterne deromkring. Herr Hjerta: Jag skulle gerna biträda Herr Rosenblads förslag, alt göra LåneContoiren till fullständiga afdelningar af Banken, svarande mot orternas behof, och att sålunda låta penningarne qvarstadna inom hvarje ort; men då detta icke låter sig göra, bör man åtminstone afse, att uträtta så mycket man kan. Då icke allt kan göras på en gång, må man åtminstone göra försök med en rörelse, hvarpå ingen förlust äfventyras, hvilket skulle vara förhållandet med en lånerörelse på varor; det är tvärtom det aldra tjenligaste att göra början med lån på guldoch silfver-pant. Jag ber för öfrigt Herr Rosenblad fästa uppmärksamheten derpå, att jag utgått från den förutsättning, att Embetsmanna-personalen icke skulle behöfva ökas; och jag har slödt mig på den bestämda förklaring i Den 25 No ve ni ber f. m. 37 af Directeurerne sjelfve, alt de för närvarande hafva en dag i veckan ledig, nemligen i Götheborg Thorsängen och i Malmö
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Banco-Ulskoltens Utlåtanden: N:o 68, i anledning af Bengt Gudmundssons Ii an Hallands Län motion, Prot. Vtdr. d. 5 Dec. 1840. 861 om pension för aflidne Banco-Fullmägtigen Anders Danielssons efterlemnade enka och oförsörjda harn. Afslogs. N:o 69, i anledning af erhållne åter re misser af Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande N:o 4. Med bifall till Utlåtandet N:o 69, lade Ståndet Utlåtandet N:o 4 till handlingarne. ]N:o 70, i anledning al erhållne återremisser å Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande J\:o 8. Bifölls; och Utlåtandet N:o 8 lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 125, i anledning af återremissen af Betänkandet N:o 83, angående Kongl. Theaterns indragning och utarrendering till enskilde samt om rättighet för enskilde att anlägga theatrar i llufvudstaden, m. m. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 83, lade Utlåtandet N:o 125 till handlingarne. N:o 126, i anledning af väckt motion om upphörande af böter för uragtlåten leverering till Stora Kopparbergs Bergslag af ränteoch mantalskolen. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Förstärkta Stats-Utskottets memorial: K:o 372, angående omröstning i anledning af skiljagtiga beslut uti åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor; och ]\' :o 373, angående verkställd omröstning till följd af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut i anledning af Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 195 och 304. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens följande Betänkande och Utlåtande.
Den 17 Mars f. m. 229 Upplästes Hedervärda BondeStåndels ProtocollsUtdrag af denna dag, innehållande att, sedan BondeStåndet inhemtat, att Ridderskapet och Adeln, Presteoch BorgareStånden, vid förehafvandet af ConstitutionsUtskottets Memorial JNT:o 76, med tillstyrkande af votering i förstärkt ConstitutionsUtskott, angående två ifrågakomne förslag till voterings-propositioner, rörande tre liufvudpunkter af projectet till ny TryckfrihetsLag, nemligen det ena af ConstitutionsUtskottet och det andra af Herr Cederschjöld, stannat uti det heslut, att, med ogillande af den föreslagna preliminaira voteringen, votering i hufvudsaken komme att äga rum blott öfver de utaf Herr Cederschjöld föreslagna 'Propositioner; äfvensom att sistnämnde votering skall vara utsatt alt förekomma vid det till eftermiddagenbestämda sammanträde af förstärkta ConstitutionsUtskottet; BondeStåndet, på anförde skäl, nu beslutit, att, till bevarande af Grundlagarnes helgd och Ståndets rätt alt icke kränkas i deras åtnjutande, inbjuda sina MedStänder, att, antingen lika med BondeStåndet, som, i öfverensstämmelse med dess beslut i afseende på sjelfva Lagförslaget, antagit Utskottets voterings-propositioner, låta endast dessa propositioner blifva föremål för votering, i hufvudsaken, eller ock ingå på Utskottets förslag till preliminair votering om, huruvida de af Utskottet eller de af Herr Cederschjöld föreslagna propositio - 23q Den 17 Mars f, ro, ner böra godkännas; förklarande Bonde» Ståndet i öfrigt, att Ståndet, innan det fått svar på dessa inbjudningar, icke kan sig utlåta, huruvida det af Grundlagen må anses förbundet att underkasta sig en så beskaffad votering, som MedStånden beslutit, eller icke; till följd hvaraf och då det icke läte sig göra, att svaren kunde inkomma före den utsatta tiden till ConstitutionsUtskottets sammanträde i eftermiddag, den ifrågavarande omröstningen då icke kunde biträdas af BondeStåndets Ledamöter, utan bomme att förblifva hvilande, Lades på bordet.
12 st. lintyg. 6 st. finare dito. 12 par kyprade kalsonger. 6 par finare dito. 3 par af mjukt ylletyg. 2 dussin näsdukar. 1 dussin hvita kragar. Förkläden, kamkoftor. 1 par tjocka o c h 1 par tunna galoscher. 1 par höga kängor. 2 par vanliga dito. 2 par knäppskor. 2 par lösa sulor. Tjockare vintervantar. Sämsko c h glacéhandskar. Muff o c h pälsmössa. 1 bättre o c h 1 enklare filthatt. 1 mörk halmhatt. 1 bättre o c h 1 enklare hvit dito. Badmössa o. s. v. Öfver graf kullen reser sig i svart, glänsande granit ett St. Georgskors, hvars tunga dimensioner o c h säkert äfven dess utmäjslade ornat äro specifikt ryska. F r ö k e n Sonja Kovalevsky. Lärjunge i fröken A. p r o f. S. ö f v e r till ligare piyrlnadsartikel har j a g ej hittills behöft totalt neka mig. i i fråga. liga studiekamrater i sina kusiner. Efter Mycket m e r skulle vara att nämna, m e n m e d genomgången studentexamen i vår ämnar detta vare n o g sagdt. Anna i E. fröken K. Då tas nu oåterkalleligen i nästa nummer af den medicinska skolan ej mottager elever Idun, hvarefter omröstning angående premieu n d e r 2 1 år, u p p s t å r f ö r f r ö k e n K. e n m e l - fördelning anställes. Redaktionen. folket i ljusets tjänst. Därvid följer fröken K. heder upplåtit en professorsstol. L nder somrarne vistas fröken K. För matematiska studier ligger däremot ej alls h e n n e s h å g. Amalia Fahlstedt. • K v a r t a l s p r e n u m e r a n t e r uppmanas att nu ofördrqjligen verkställa prenumerationen för sista kvartalet, på det intet af brott i tidningens expedition må behöfva uppstå.
Dessutom skulle det betydliga antal personer, som för närvarande, vid företagande af utländska resor, vanligen nödgades antingen fara på ångbåt till Stettin eller Lybeck, eller ock kanalvägen till Götheborg och derifrån 8 Stais-Ulskollets Utlåtande, M 353. till Köpenhamn, ostridigt föredraga begagnandet af en jernväg emellan södra kusteft af Skåne och Jönköping, framför den långa färden öfver ett ofta stormigt haf; och för öfrigt komme säkerligen utländningar att oftare än hittills besöka Sverige, om dess kommunikations-anstalter hlefvo förbättrade. Äfven i militäriskt hänseende, skulle denna jernväg blifva af ganska stor vigt, helst som det vore högst angeläget att sätta de södra delarne af landet i direkt beröring med Carlsborgs fästning, hufvudpunkten för Rikets centralförsvar, och på samma gång göra det möjligt att, i fall Rikets sjelfbestånd hotades, hastigt kunna sammandraga trupper från den ena delen af landet till den andra. Om krigsoroligheter inträffade under den tid segelfarten på Öster sjön vore öppen, kunde trupptransporter från öster till vester, eller tvärtom, visserligen ske å Götha och Trollhätte kanaler. Måste åter antingen trupper föras från medlersta delen af Riket till Skånska kustens eller Carlskronas försvar, eller borde trupper från dessa trakter föras till medlersta Sverige, och dessa transporter skulle verkställas landvågen, komme ovilkorligen behofvet af en dit ledatide jernväg att ganska märkbart låta känna sig. En annan omständighet borde härvid ej heller förbises, nemligen att vid Landskrona lunnes den enda örlogsbamnen emellan Götheborg och Carlskrona, hvilken hamn följaktligen borde sättas i förbindelse med det inre af landet, hvilket också komme att ske genom den föreslagna jernvägen. Då fråga vore om inrättande af nya kommunikations-anstalter i ett land, borde dessutom tagas i betraktande både de förut i landet befintliga dylika anstalter och hvilka delar af landet, som kunde vara i största behof af förbättrade kommunikations-medel.
I anledning häraf har jag uppsatt ett förslag till redaction, sorn jag torde få uppläsa, så lydande; ”Anser HofCanzleren Dagblad eller Periodisk Skrift, vådlig för allmän säkerhet, ellen utan skäl och bevis förnärmande personlig räti eller af en fortfarande smädelig egenskap, må han äga, att i Stockholm genom ÖfverStåthålJareEmbetet, och i Landsorten genom Konungens Befallningshafvande, genast låta indraga den nummer af Dagbladet eller Periodiska Skriften, som Han, för någon af förenämnde förbrytelser anser utmärkt, och detta derefter hos JustitiaeCarizleren genast anmäla, med begäran, att deröfver, matie ofördröjligen , och sist inom åtta dagar, genom tillförordnad Actor vid allmän Domstol åklagan utföras; hörandes Domstolen, målet skyndsamt behandla, foch dom i 6aken afgifva: eller såsom alternativ) och lill Jorry s slutliga afgörande öfverlemna. Utgifvare» af förenämnde Dagblad eller Periodiska Skrift* vare emellertid icke förment, att de återstående nummer deraf utgifva, och derjemte med ökadt nummer-tal, sine Prenumeranter, för den indragne Hummern godtgöra, så framt han ej under rättegångens lopp, för denna Skrift ådragit Mg tvenne ytterligare actioner, i hvilket fall Den i I Maji f. m. det på Kongl. Maj:t ankomme, att genom beslut i StatsRådet, Skriften indraga, om lian för Samhällets säkerhet och nytta det pröfvar nödigt, kommandes då denna indragning att fortfara intilldess, dom i saken fallit. I händelse Utgifvaren, genom laga dom från ansvar befrias, må likväl, reconvention för det våckte åtalet, ej kunna HofCanzelleren åläggas.” Sedan jag nu tagit mig friheten framställa mitt yttrande, innehållande anmärkningar emot Utskottets förslag til] borttagande af 8 Momentet 4 §.
Vid den öfversigt af det hela, som dessa uppgifter lemna, finnes sålunda ^ att under berörde tidrymd, med undantag af trenne händelser, nemligen den ena, då en Embetsman vid ett af de förvaltande Verken blifvit dömd sitt innehafvande embete förlustig, den andra, då en tillförordnad Domhafvande förklarats ovärdig att elornare-embetet vidare förvalta, och den tredje, ela en ordinarie Domare är vorden på viss tid ifrån embetets utöfning skiljd, de öfriga fall, då anklagade blifvit sakfällde, icke ansetts svårare, än att ansvarigheten stannat vid böter, samt, hvad målens beskaffenhet angår, endast till mindre del varit att hänföra till egentliga embetsfel, såsom olaga dom eller beslut, men till större delen bestått i ringare förseelser, eller ock försummelse med handlingars eller domböckers expedierande. Börande dock slutligen erinras, att i denna beräkning, omfattande de af HofRätterne afgjorda mål, icke kunnat ingå det hos KammarRätten afdömda balansmål, om hvars beskaffenhet och utgång Berättelsen för åren 1842 och 1843 pug. 6 och följande lemnar upplysning. För att söka iakttaga mitt åliggande att utreda iagskipningens tillstånd, ett åliggande, hvars svårighet att uppfylla för Embetets innehafvare tillförne är visad och, såsom jag hoppas, erkänd, har jag, i likhet med hvad förut ägt rum, äfven uti Berättelsen för åren 1840 och 1841 pag. 83 och följande, hufvudsakligen enligt de af Hans Exellens Herr JustitieStatsministern till Kongl.
M. under tiden ville genom tjenliga åtgärder söka i möjligaste måtto förhindra den proselyt-verksamhet, som nu af fritt och ohejdadt kringresande dissenter-emissarier i flere landsorter lärer bedrifvas.» Och hade i öfrigt äfven ett särskildt förslag blifvit framsläldt af Hr Carlheim Gyllenskjöld, som dock icke derå begärt propos. utan deremot yrkat, att de 3 särskilda mom:r, hvaraf Hr Tersmedens förslag bestod, måtte blifva föremål för särskilda propos:r Hr Carlheim Gyllenskjöld: Det torde vara rättast och äfven till tidsbesparing ländande, om Hr Gr. o. Landtm, behagado framställa propos. å de begge första punkterna af förslaget på en gång, helst de lärer finnas stå i ett alldeles oskiljaktigt sammanhang med hvarandra. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då det varit Hr Carlheim Gyllenskjöld som yrkat delning af proposm, intet hinder mötte för mom:nes pröfning såsom han nu begärt, nemi. så, att 1 :sta och 2:dra momme framställdes på en gång och det 3:dje blefve föremål för särskild propos. För att förenkla frågan och enär propos. till bifall å Utsk:s förslag ej kunde framställas, finge Hr Gr. o. Landtm, dock först hemställa, om R. o. Ad., med Ståndet förbe hållen rätt att sedan få pröfva det förändrade förslag till skrifvelse, som af Hr Tersmeden blifvit förordadt, behagade afslå Utsk:s förev:de förslag. Denna propos. besvarades med Ja, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos., först till bifall å de 2:ne första momme af Hr Tersmedens förslag, hvarvid ropades Ja och Nej samt sedan till afslag å samma mormr, och efter det svaren härvid utfallit med starka Ja, blandade med Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Den sedermera lill bifall å 3:dje mom. af Hr Tersmedens förslag framställda proposm besvarades med blandade
Ordförande i Magistrat eller Hallden Magistiatsperson, som i SkråemRätt, samt den Magistratsperson, sorn bete förer ordet, ansvare, att Borgarei Skråembele förer ordet, ansvare att och Mästare-bref behörigen charteraBorgareoch Mästarébref behörigen de uttagas. charterade uttagas. För chartering af Gesäll-bref ansvarar den expeditionsliafvande, som brefvet utfärdar. 12:0 Alla Arrendeoch Hyres-Con12:0 Alla Arrendeoch Hyres-Contract å landet skola, vid den i i3 tract å landet skola, vid den i i3 §. stadgade påföljd, senast vid nästa §. rista Mom. stadgade påföljd, vid mantalsskrifning uppvisas och derest hvarje mantalsskrifning uppvisas och de då befinnas &c. derest de då befinnas &c. — i3:o He exemplar af Hyres-Contract i3:o De exemplar 1 Städerne, som husegare innehaf _ _ va, skrifvas på eller beläggas med stämpladt papper i förhållande till den betingade hyrans belopp, vid den i hyrans belopp, vid den i i3 §. utstakade påföljd; och vare husi3 §. irsta Mom. utstakade påföljd; egaren skyldig Contractet vid Manoch vare husegaren skyldig Contractalsskrifningen uppvisa. tet vid hvarje mantalsskrifning upp visa. Utskottet har ansett olämpligt att i en Författning, som endast angår Charta; Sigillatae bevillningen, lemna någre föreskrifter för controlen af andra afgifter, samt derföre föreslagit ofvanstående förändring i denna §:s 2 Mom.